# Euroopa Liidu L 30/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 30 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik2. veebruar 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 30

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik2. veebruar 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/161, 23. oktoober 2017, millega kehtestatakse vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/162, 23. november 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 I lisa ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/163, 1. veebruar 2018, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide impordi registreerimise nõue | 12 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/161, 23. oktoober 2017, millega kehtestatakse vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/162, 23. november 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 I lisa ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/163, 1. veebruar 2018, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide impordi registreerimise nõue

12

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 2.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/161,

23. oktoober 2017,

millega kehtestatakse vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme või lossitava kala alammõõte. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on tagasiheite järkjärguline kaotamine kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme või lossitava kala alammõõte.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile a kohaldatakse lossimiskohustust väikeste pelaagiliste liikide püügi suhtes alates 1. jaanuarist 2015. Seoses ajaomase kalapüügiga on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktidega vastu sätted, mis on vajalikud lossimiskohustuse (tagasiheitekavad) rakendamiseks ning mis on ajutised ega kehti kauem kui kolm aastat. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile a kohaldatakse lossimiskohustust väikeste pelaagiliste liikide püügi suhtes alates 1. jaanuarist 2015. Seoses ajaomase kalapüügiga on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktidega vastu sätted, mis on vajalikud lossimiskohustuse (tagasiheitekavad) rakendamiseks ning mis on ajutised ega kehti kauem kui kolm aastat.

| (3) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1392/2014 (2) on kehtestatud tagasiheitekava seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres. Kõnealust tagasiheitekava kohaldatakse väikeste pelaagiliste liikide püügi suhtes, mis on püütud pelaagilise traali ja/või seinnoodaga (euroopa anšoovise, sardiini-, hariliku makrelli ja stauriidide püük). Selleks et vältida ebaproportsionaalselt suuri kulusid soovimatu saagi käitlemisel, on tagasiheitekava alusel lubatud vette tagasi lasta piiratud osa nende liikide saagist, mille suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 (3) III lisas kindlaks määratud alammõõte (vähese tähtsusega erand). |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1392/2014 (2) on kehtestatud tagasiheitekava seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres. Kõnealust tagasiheitekava kohaldatakse väikeste pelaagiliste liikide püügi suhtes, mis on püütud pelaagilise traali ja/või seinnoodaga (euroopa anšoovise, sardiini-, hariliku makrelli ja stauriidide püük). Selleks et vältida ebaproportsionaalselt suuri kulusid soovimatu saagi käitlemisel, on tagasiheitekava alusel lubatud vette tagasi lasta piiratud osa nende liikide saagist, mille suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 (3) III lisas kindlaks määratud alammõõte (vähese tähtsusega erand).

| (4) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1392/2014 kehtestatud tagasiheitekava lõpeb 31. detsembril 2017. Peale selle ei ole võetud meetmeid, et täpsustada vähese tähtsusega erandit mitmeaastases kavas pärast 31. detsembrit 2017. Selleks et vältida ebaproportsionaalselt suuri kulusid soovimatu saagi käitlemisel, on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikele 7. Vähese tähtsusega erandit tuleks kohaldada GFCMi (Vahemere üldine kalanduskomisjon) piirkondade suhtes, mida kehtiv tagasiheitekava hõlmab. Need piirkonnad on 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 ja 12 (Vahemere lääneosa); 17 ja 18 (Aadria meri); 15, 16, 19, 20, 22, 23 ja 25 (Vahemere kaguosa). |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1392/2014 kehtestatud tagasiheitekava lõpeb 31. detsembril 2017. Peale selle ei ole võetud meetmeid, et täpsustada vähese tähtsusega erandit mitmeaastases kavas pärast 31. detsembrit 2017. Selleks et vältida ebaproportsionaalselt suuri kulusid soovimatu saagi käitlemisel, on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikele 7. Vähese tähtsusega erandit tuleks kohaldada GFCMi (Vahemere üldine kalanduskomisjon) piirkondade suhtes, mida kehtiv tagasiheitekava hõlmab. Need piirkonnad on 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 ja 12 (Vahemere lääneosa); 17 ja 18 (Aadria meri); 15, 16, 19, 20, 22, 23 ja 25 (Vahemere kaguosa).

| (5) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) vaatas läbi kavandatud vähese tähtsusega erandi ega esitanud selle kohta ühtegi märkust, peale selle, et ei peetud õigustatuks suurendada protsendimäära 3 %-lt 5 %-le. Eespool öeldut arvesse võttes on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand vastavalt delegeeritud määrusega (EL) nr 1392/2014 kehtestatud protsendimäärale, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 7 kohaselt lubatut. |
| --- | --- |

(5)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) vaatas läbi kavandatud vähese tähtsusega erandi ega esitanud selle kohta ühtegi märkust, peale selle, et ei peetud õigustatuks suurendada protsendimäära 3 %-lt 5 %-le. Eespool öeldut arvesse võttes on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand vastavalt delegeeritud määrusega (EL) nr 1392/2014 kehtestatud protsendimäärale, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 7 kohaselt lubatut.

| (6) | Kuna komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1392/2014 kehtestatud tagasiheitekava lõpeb 31. detsembril 2017, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2018. Sarnaselt delegeeritud määrusega (EL) nr 1392/2014 kehtestatud eelmisele tagasiheitekavale tuleks vähese tähtsusega erandi määrust, nagu liikmesriikide piirkondlikud rühmad on nõudnud, kohaldada kolm aastat, st kuni 31. detsembrini 2020, |
| --- | --- |

(6)

Kuna komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1392/2014 kehtestatud tagasiheitekava lõpeb 31. detsembril 2017, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2018. Sarnaselt delegeeritud määrusega (EL) nr 1392/2014 kehtestatud eelmisele tagasiheitekavale tuleks vähese tähtsusega erandi määrust, nagu liikmesriikide piirkondlikud rühmad on nõudnud, kohaldada kolm aastat, st kuni 31. detsembrini 2020,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse vähese tähtsusega erand selliste liikide lossimiskohustusest, mille suhtes kohaldatakse alammõõte ja mis on püütud pelaagilise traali ja/või seinnoodaga Vahemeres (euroopa anšoovise, sardiini-, hariliku makrelli ja stauriidide püük).

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „liigid, millele on kehtestatud alammõõt“– kõik määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas loetletud liigid;

„liigid, millele on kehtestatud alammõõt“

b)   „Vahemeri“– Vahemere veed ida pool 5°36′ läänepikkuse joonest;

„Vahemeri“

c)   „GFCMi geograafiline alapiirkond“– Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafiline alapiirkond vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (4) I lisa määratlusele;

„GFCMi geograafiline alapiirkond“

4

d)   „Vahemere lääneosa“– GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 ja 12;

„Vahemere lääneosa“

e)   „Vahemere kaguosa“– GFCMi geograafilised alapiirkonnad 15, 16, 19, 20, 22, 23 ja 25;

„Vahemere kaguosa“

f)   „Aadria meri“– GFCMi geograafilised alapiirkonnad 17 ja 18;

„Aadria meri“

g)   „Aadria ja Joonia mere lõunaosa“– GFCMi geograafilised alapiirkonnad 18, 19 ja 20;

„Aadria ja Joonia mere lõunaosa“

h)   „Malta saar ja Sitsiiliast lõuna pool“– GFCMi geograafilised alapiirkonnad 15 ja 16;

„Malta saar ja Sitsiiliast lõuna pool“

i)   „Egeuse meri ja Kreeta saar“– GFCMi geograafilised alapiirkonnad 22 ja 23.

„Egeuse meri ja Kreeta saar“

Artikkel 3

Vähese tähtsusega erand

1.   Väikeste pelaagiliste liikide püügil I, II ja III lisas sätestatud pelaagilise traali või seinnoodaga võib tagasi heita kuni 5 % kõikide selliste liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt.

2.   Väikeste pelaagiliste liikide püügil IV, V ja VI lisas sätestatud pelaagilise seinnoodaga võib tagasi heita kuni 3 % kõikide selliste liikide aastasest kogusaagist, millele on kehtestatud alammõõt.

3.   Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2018.

Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. oktoober 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Komisjoni 20. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1392/2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 370, 30.12.2014, lk 21).

2

(3)  Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1343/2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).

4

---

I LISA

Väikeste pelaagiliste liikide püük Vahemere lääneosas

| GFCMi geograafilised alapiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahend | Sihtliigid |
| --- | --- | --- | --- |
| 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 ja 12 | OTM, PTM | pelaagiline traal | euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid |
| 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11. 2 ja 12 | PS | seinnoot | euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid |

GFCMi geograafilised alapiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahend

Sihtliigid

1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 ja 12

OTM, PTM

pelaagiline traal

euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid

1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11. 2 ja 12

PS

seinnoot

euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid

---

II LISA

Väikeste pelaagiliste liikide püük Vahemere kaguosas

| GFCMi geograafilised alapiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahend | Sihtliigid |
| --- | --- | --- | --- |
| 15, 16, 19, 20, 22 23 ja 25 | OTM, PTM | pelaagiline traal | euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid |
| 25 | PS | seinnoot | euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid |

GFCMi geograafilised alapiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahend

Sihtliigid

15, 16, 19, 20, 22 23 ja 25

OTM, PTM

pelaagiline traal

euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid

25

PS

seinnoot

euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid

---

III LISA

Väikeste pelaagiliste liikide püük Aadria meres

| GFCMi geograafilised alapiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahend | Sihtliigid |
| --- | --- | --- | --- |
| 17 ja 18 | OTM, PTM | pelaagiline traal | euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid |
| 17 | PS | seinnoot | euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid |

GFCMi geograafilised alapiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahend

Sihtliigid

17 ja 18

OTM, PTM

pelaagiline traal

euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid

17

PS

seinnoot

euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid

---

IV LISA

Väikeste pelaagiliste liikide püük Malta saare ümbruses ja Sitsiiliast lõuna pool

| GFCMi geograafilised alapiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahend | Sihtliigid |
| --- | --- | --- | --- |
| 15 ja 16 | PS | seinnoot | euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid |

GFCMi geograafilised alapiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahend

Sihtliigid

15 ja 16

PS

seinnoot

euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid

---

V LISA

Väikeste pelaagiliste liikide püük Egeuse meres ja Kreeta saare ümbruses

| GFCMi geograafilised alapiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahend | Sihtliigid |
| --- | --- | --- | --- |
| 22 ja 23 | PS | seinnoot | euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid |

GFCMi geograafilised alapiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahend

Sihtliigid

22 ja 23

PS

seinnoot

euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid

---

VI LISA

Väikeste pelaagiliste liikide püük Aadria mere lõunaosas ja Joonia meres

| GFCMi geograafilised alapiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahend | Sihtliigid |
| --- | --- | --- | --- |
| 18, 19 ja 20 | PS | seinnoot | euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid |

GFCMi geograafilised alapiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahend

Sihtliigid

18, 19 ja 20

PS

seinnoot

euroopa anšoovis, sardiin, harilik makrell ja stauriidid

---

| 2.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/6

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/162,

23. november 2017,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 I lisa ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsember 2013. aasta määruse (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, (1) eriti selle artikli 58 lõiget 7,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 3 ja artikli 7 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõikega 1 on ette nähtud, et liikmesriigid võivad 31. detsembriks 2013 või 1. augustiks 2014 otsustada, et nad kasutavad maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete jaoks lisatoetust teatava protsendi ulatuses oma iga-aastaste otsemaksete riiklike ülemmäärade all ette nähtud summadest. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõikega 1 on ette nähtud, et liikmesriigid võivad 31. detsembriks 2013 või 1. augustiks 2014 otsustada, et nad kasutavad maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete jaoks lisatoetust teatava protsendi ulatuses oma iga-aastaste otsemaksete riiklike ülemmäärade all ette nähtud summadest.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõike 1 neljandale lõigule teatasid Prantsusmaa, Leedu ja Madalmaad komisjonile 1. augustiks 2017 otsusest vaadata 2018. ja 2019. kalendriaasta jaoks läbi oma eelmine otsus kanda teatav protsent otsetoetuste iga-aastaste riiklike ülemmäärade all ette nähtud summadest üle maaelu arengu programmitööle, mida rahastatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõike 1 neljandale lõigule teatasid Prantsusmaa, Leedu ja Madalmaad komisjonile 1. augustiks 2017 otsusest vaadata 2018. ja 2019. kalendriaasta jaoks läbi oma eelmine otsus kanda teatav protsent otsetoetuste iga-aastaste riiklike ülemmäärade all ette nähtud summadest üle maaelu arengu programmitööle, mida rahastatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD).

| (3) | Seega on vaja kohandada määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa, et inkorporeerida kavandatavad muudatused iga-aastastes riiklikes ülemmäärades ja iga-aastastes otsetoetuste netoülemmäärades. Samuti on vaja kohandada määruse (EL) nr 1305/2013 I lisa, et need muudatused kajastuksid liidu eelarvest maaelu arengu toetuseks antavate vahendite iga-aastases jaotuses liikmesriikides vahel. |
| --- | --- |

(3)

Seega on vaja kohandada määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa, et inkorporeerida kavandatavad muudatused iga-aastastes riiklikes ülemmäärades ja iga-aastastes otsetoetuste netoülemmäärades. Samuti on vaja kohandada määruse (EL) nr 1305/2013 I lisa, et need muudatused kajastuksid liidu eelarvest maaelu arengu toetuseks antavate vahendite iga-aastases jaotuses liikmesriikides vahel.

| (4) | Seega tuleks määruse (EL) nr 1305/2013 I lisa ja määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks määruse (EL) nr 1305/2013 I lisa ja määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1305/2013 I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 1307/2013 II ja III lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. november 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 487.

1

(2)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.

2

---

I LISA

„I LISA

Liidu maaelu arengu toetuse jaotus ajavahemikul 2014–2020

| (jooksevhinnad eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | KOKKU 2014–2020 |
| Belgia | 40 855 562 | 97 243 257 | 109 821 794 | 97 175 076 | 97 066 202 | 102 912 713 | 102 723 155 | 647 797 759 |
| Bulgaaria | 0 | 502 807 341 | 505 020 057 | 340 409 994 | 339 966 052 | 339 523 306 | 338 990 216 | 2 366 716 966 |
| Tšehhi Vabariik | 0 | 470 143 771 | 503 130 504 | 344 509 078 | 343 033 490 | 323 242 050 | 321 615 103 | 2 305 673 996 |
| Taani | 90 287 658 | 90 168 920 | 136 397 742 | 144 868 072 | 153 125 142 | 152 367 537 | 151 588 619 | 918 803 690 |
| Saksamaa | 664 601 903 | 1 498 240 410 | 1 685 574 112 | 1 404 073 302 | 1 400 926 899 | 1 397 914 658 | 1 394 588 766 | 9 445 920 050 |
| Eesti | 103 626 144 | 103 651 030 | 111 192 345 | 122 865 093 | 125 552 583 | 127 277 180 | 129 177 183 | 823 341 558 |
| Iirimaa | 0 | 469 633 941 | 469 724 442 | 313 007 411 | 312 891 690 | 312 764 355 | 312 570 314 | 2 190 592 153 |
| Kreeka | 0 | 907 059 608 | 1 007 736 821 | 703 471 245 | 701 719 722 | 700 043 071 | 698 261 326 | 4 718 291 793 |
| Hispaania | 0 | 1 780 169 908 | 1 780 403 445 | 1 185 553 005 | 1 184 419 678 | 1 183 448 718 | 1 183 394 067 | 8 297 388 821 |
| Prantsusmaa | 4 353 019 | 2 336 138 618 | 2 363 567 980 | 1 665 777 592 | 1 668 304 328 | 1 984 761 729 | 1 987 739 983 | 12 010 643 249 |
| Horvaatia | 0 | 448 426 250 | 448 426 250 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 282 342 500 | 2 026 222 500 |
| Itaalia | 0 | 2 223 480 180 | 2 231 599 688 | 1 493 380 162 | 1 495 583 530 | 1 498 573 799 | 1 501 763 408 | 10 444 380 767 |
| Küpros | 0 | 28 341 472 | 28 345 126 | 18 894 801 | 18 892 389 | 18 889 108 | 18 881 481 | 132 244 377 |
| Läti | 138 327 376 | 150 968 424 | 153 066 059 | 155 139 289 | 157 236 528 | 159 374 589 | 161 491 517 | 1 075 603 782 |
| Leedu | 230 392 975 | 230 412 316 | 230 431 887 | 230 451 686 | 230 472 391 | 247 213 599 | 263 791 386 | 1 663 166 240 |
| Luksemburg | 0 | 21 385 468 | 21 432 133 | 14 366 484 | 14 415 051 | 14 464 074 | 14 511 390 | 100 574 600 |
| Ungari | 0 | 742 851 235 | 737 099 981 | 488 620 684 | 488 027 342 | 487 402 356 | 486 662 895 | 3 430 664 493 |
| Malta | 0 | 20 905 107 | 20 878 690 | 13 914 927 | 13 893 023 | 13 876 504 | 13 858 647 | 97 326 898 |
| Madalmaad | 87 118 078 | 87 003 509 | 118 496 585 | 118 357 256 | 118 225 747 | 148 107 797 | 147 976 388 | 825 285 360 |
| Austria | 557 806 503 | 559 329 914 | 560 883 465 | 562 467 745 | 564 084 777 | 565 713 368 | 567 266 225 | 3 937 551 997 |
| Poola | 1 569 517 638 | 1 175 590 560 | 1 193 429 059 | 1 192 025 238 | 1 190 589 130 | 1 189 103 987 | 1 187 301 202 | 8 697 556 814 |
| Portugal | 577 031 070 | 577 895 019 | 578 913 888 | 579 806 001 | 580 721 241 | 581 637 133 | 582 456 022 | 4 058 460 374 |
| Rumeenia | 0 | 1 723 260 662 | 1 751 613 412 | 1 186 544 149 | 1 184 725 381 | 1 141 925 604 | 1 139 927 194 | 8 127 996 402 |
| Sloveenia | 118 678 072 | 119 006 876 | 119 342 187 | 119 684 133 | 120 033 142 | 120 384 760 | 120 720 633 | 837 849 803 |
| Slovakkia | 271 154 575 | 213 101 979 | 215 603 053 | 215 356 644 | 215 106 447 | 214 844 203 | 214 524 943 | 1 559 691 844 |
| Soome | 335 440 884 | 336 933 734 | 338 456 263 | 340 009 057 | 341 593 485 | 343 198 337 | 344 776 578 | 2 380 408 338 |
| Rootsi | 0 | 386 944 025 | 378 153 207 | 249 386 135 | 249 552 108 | 249 710 989 | 249 818 786 | 1 763 565 250 |
| Ühendkuningriik | 475 531 544 | 848 443 195 | 850 859 320 | 754 569 938 | 754 399 511 | 755 442 113 | 756 171 870 | 5 195 417 491 |
| EL 28 kokku | 5 264 723 001 | 18 149 536 729 | 18 649 599 495 | 14 337 026 697 | 14 346 899 509 | 14 656 460 137 | 14 674 891 797 | 100 079 137 365 |
| |
| Tehniline abi | 34 130 699 | 34 131 977 | 34 133 279 | 34 134 608 | 34 135 964 | 34 137 346 | 34 138 756 | 238 942 629 |
| Kokku | 5 298 853 700 | 18 183 668 706 | 18 683 732 774 | 14 371 161 305 | 14 381 035 473 | 14 690 597 483 | 14 709 030 553 | 100 318 079 994 |

(jooksevhinnad eurodes)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

KOKKU 2014–2020

Belgia

40 855 562

97 243 257

109 821 794

97 175 076

97 066 202

102 912 713

102 723 155

647 797 759

Bulgaaria

0

502 807 341

505 020 057

340 409 994

339 966 052

339 523 306

338 990 216

2 366 716 966

Tšehhi Vabariik

0

470 143 771

503 130 504

344 509 078

343 033 490

323 242 050

321 615 103

2 305 673 996

Taani

90 287 658

90 168 920

136 397 742

144 868 072

153 125 142

152 367 537

151 588 619

918 803 690

Saksamaa

664 601 903

1 498 240 410

1 685 574 112

1 404 073 302

1 400 926 899

1 397 914 658

1 394 588 766

9 445 920 050

Eesti

103 626 144

103 651 030

111 192 345

122 865 093

125 552 583

127 277 180

129 177 183

823 341 558

Iirimaa

0

469 633 941

469 724 442

313 007 411

312 891 690

312 764 355

312 570 314

2 190 592 153

Kreeka

0

907 059 608

1 007 736 821

703 471 245

701 719 722

700 043 071

698 261 326

4 718 291 793

Hispaania

0

1 780 169 908

1 780 403 445

1 185 553 005

1 184 419 678

1 183 448 718

1 183 394 067

8 297 388 821

Prantsusmaa

4 353 019

2 336 138 618

2 363 567 980

1 665 777 592

1 668 304 328

1 984 761 729

1 987 739 983

12 010 643 249

Horvaatia

0

448 426 250

448 426 250

282 342 500

282 342 500

282 342 500

282 342 500

2 026 222 500

Itaalia

0

2 223 480 180

2 231 599 688

1 493 380 162

1 495 583 530

1 498 573 799

1 501 763 408

10 444 380 767

Küpros

0

28 341 472

28 345 126

18 894 801

18 892 389

18 889 108

18 881 481

132 244 377

Läti

138 327 376

150 968 424

153 066 059

155 139 289

157 236 528

159 374 589

161 491 517

1 075 603 782

Leedu

230 392 975

230 412 316

230 431 887

230 451 686

230 472 391

247 213 599

263 791 386

1 663 166 240

Luksemburg

0

21 385 468

21 432 133

14 366 484

14 415 051

14 464 074

14 511 390

100 574 600

Ungari

0

742 851 235

737 099 981

488 620 684

488 027 342

487 402 356

486 662 895

3 430 664 493

Malta

0

20 905 107

20 878 690

13 914 927

13 893 023

13 876 504

13 858 647

97 326 898

Madalmaad

87 118 078

87 003 509

118 496 585

118 357 256

118 225 747

148 107 797

147 976 388

825 285 360

Austria

557 806 503

559 329 914

560 883 465

562 467 745

564 084 777

565 713 368

567 266 225

3 937 551 997

Poola

1 569 517 638

1 175 590 560

1 193 429 059

1 192 025 238

1 190 589 130

1 189 103 987

1 187 301 202

8 697 556 814

Portugal

577 031 070

577 895 019

578 913 888

579 806 001

580 721 241

581 637 133

582 456 022

4 058 460 374

Rumeenia

0

1 723 260 662

1 751 613 412

1 186 544 149

1 184 725 381

1 141 925 604

1 139 927 194

8 127 996 402

Sloveenia

118 678 072

119 006 876

119 342 187

119 684 133

120 033 142

120 384 760

120 720 633

837 849 803

Slovakkia

271 154 575

213 101 979

215 603 053

215 356 644

215 106 447

214 844 203

214 524 943

1 559 691 844

Soome

335 440 884

336 933 734

338 456 263

340 009 057

341 593 485

343 198 337

344 776 578

2 380 408 338

Rootsi

0

386 944 025

378 153 207

249 386 135

249 552 108

249 710 989

249 818 786

1 763 565 250

Ühendkuningriik

475 531 544

848 443 195

850 859 320

754 569 938

754 399 511

755 442 113

756 171 870

5 195 417 491

EL 28 kokku

5 264 723 001

18 149 536 729

18 649 599 495

14 337 026 697

14 346 899 509

14 656 460 137

14 674 891 797

100 079 137 365

Tehniline abi

34 130 699

34 131 977

34 133 279

34 134 608

34 135 964

34 137 346

34 138 756

238 942 629

Kokku

5 298 853 700

18 183 668 706

18 683 732 774

14 371 161 305

14 381 035 473

14 690 597 483

14 709 030 553

100 318 079 994

---

II LISA

„II LISA

Artiklis 6 osutatud riiklikud ülemmäärad

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Belgia | 523 658 | 509 773 | 502 095 | 488 964 | 481 857 | 505 266 |
| Bulgaaria | 721 251 | 792 449 | 793 226 | 794 759 | 796 292 | 796 292 |
| Tšehhi Vabariik | 844 854 | 844 041 | 843 200 | 861 708 | 861 698 | 872 809 |
| Taani | 870 751 | 852 682 | 834 791 | 826 774 | 818 757 | 880 384 |
| Saksamaa | 4 912 772 | 4 880 476 | 4 848 079 | 4 820 322 | 4 792 567 | 5 018 395 |
| Eesti | 114 378 | 114 562 | 123 704 | 133 935 | 143 966 | 169 366 |
| Iirimaa | 1 215 003 | 1 213 470 | 1 211 899 | 1 211 482 | 1 211 066 | 1 211 066 |
| Kreeka | 1 921 966 | 1 899 160 | 1 876 329 | 1 855 473 | 1 834 618 | 1 931 177 |
| Hispaania | 4 842 658 | 4 851 682 | 4 866 665 | 4 880 049 | 4 893 433 | 4 893 433 |
| Prantsusmaa | 7 302 140 | 7 270 670 | 7 239 017 | 6 900 842 | 6 877 179 | 7 437 200 |
| Horvaatia

   (*1) | 183 735 | 202 865 | 241 125 | 279 385 | 317 645 | 306 080 |
| Itaalia | 3 902 039 | 3 850 805 | 3 799 540 | 3 751 937 | 3 704 337 | 3 704 337 |
| Küpros | 50 784 | 50 225 | 49 666 | 49 155 | 48 643 | 48 643 |
| Läti | 181 044 | 205 764 | 230 431 | 255 292 | 280 154 | 302 754 |
| Leedu | 417 890 | 442 510 | 467 070 | 475 319 | 483 680 | 517 028 |
| Luksemburg | 33 604 | 33 546 | 33 487 | 33 460 | 33 432 | 33 432 |
| Ungari | 1 345 746 | 1 344 461 | 1 343 134 | 1 343 010 | 1 342 867 | 1 269 158 |
| Malta | 5 241 | 5 241 | 5 242 | 5 243 | 5 244 | 4 690 |
| Madalmaad | 749 315 | 736 840 | 724 362 | 682 616 | 670 870 | 732 370 |
| Austria | 693 065 | 692 421 | 691 754 | 691 746 | 691 738 | 691 738 |
| Poola | 3 378 604 | 3 395 300 | 3 411 854 | 3 431 236 | 3 450 512 | 3 061 518 |
| Portugal | 565 816 | 573 954 | 582 057 | 590 706 | 599 355 | 599 355 |
| Rumeenia | 1 599 993 | 1 772 469 | 1 801 335 | 1 872 821 | 1 903 195 | 1 903 195 |
| Sloveenia | 137 987 | 136 997 | 136 003 | 135 141 | 134 278 | 134 278 |
| Slovakkia | 438 299 | 441 478 | 444 636 | 448 155 | 451 659 | 394 385 |
| Soome | 523 333 | 523 422 | 523 493 | 524 062 | 524 631 | 524 631 |
| Rootsi | 696 890 | 697 295 | 697 678 | 698 723 | 699 768 | 699 768 |
| Ühendkuningriik | 3 173 324 | 3 179 880 | 3 186 319 | 3 195 781 | 3 205 243 | 3 591 683 |

(tuhandetes eurodes)

Kalendriaasta

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Belgia

523 658

509 773

502 095

488 964

481 857

505 266

Bulgaaria

721 251

792 449

793 226

794 759

796 292

796 292

Tšehhi Vabariik

844 854

844 041

843 200

861 708

861 698

872 809

Taani

870 751

852 682

834 791

826 774

818 757

880 384

Saksamaa

4 912 772

4 880 476

4 848 079

4 820 322

4 792 567

5 018 395

Eesti

114 378

114 562

123 704

133 935

143 966

169 366

Iirimaa

1 215 003

1 213 470

1 211 899

1 211 482

1 211 066

1 211 066

Kreeka

1 921 966

1 899 160

1 876 329

1 855 473

1 834 618

1 931 177

Hispaania

4 842 658

4 851 682

4 866 665

4 880 049

4 893 433

4 893 433

Prantsusmaa

7 302 140

7 270 670

7 239 017

6 900 842

6 877 179

7 437 200

Horvaatia

   (*1)

183 735

202 865

241 125

279 385

317 645

306 080

Itaalia

3 902 039

3 850 805

3 799 540

3 751 937

3 704 337

3 704 337

Küpros

50 784

50 225

49 666

49 155

48 643

48 643

Läti

181 044

205 764

230 431

255 292

280 154

302 754

Leedu

417 890

442 510

467 070

475 319

483 680

517 028

Luksemburg

33 604

33 546

33 487

33 460

33 432

33 432

Ungari

1 345 746

1 344 461

1 343 134

1 343 010

1 342 867

1 269 158

Malta

5 241

5 241

5 242

5 243

5 244

4 690

Madalmaad

749 315

736 840

724 362

682 616

670 870

732 370

Austria

693 065

692 421

691 754

691 746

691 738

691 738

Poola

3 378 604

3 395 300

3 411 854

3 431 236

3 450 512

3 061 518

Portugal

565 816

573 954

582 057

590 706

599 355

599 355

Rumeenia

1 599 993

1 772 469

1 801 335

1 872 821

1 903 195

1 903 195

Sloveenia

137 987

136 997

136 003

135 141

134 278

134 278

Slovakkia

438 299

441 478

444 636

448 155

451 659

394 385

Soome

523 333

523 422

523 493

524 062

524 631

524 631

Rootsi

696 890

697 295

697 678

698 723

699 768

699 768

Ühendkuningriik

3 173 324

3 179 880

3 186 319

3 195 781

3 205 243

3 591 683

„III LISA

Artiklis 7 osutatud netoülemmäärad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kalendriaasta | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Belgia | 523,7 | 509,8 | 502,1 | 489,0 | 481,9 | 505,3 |
| Bulgaaria | 720,9 | 788,8 | 789,6 | 791,0 | 792,5 | 798,9 |
| Tšehhi Vabariik | 840,1 | 839,3 | 838,5 | 856,7 | 856,7 | 872,8 |
| Taani | 870,2 | 852,2 | 834,3 | 826,3 | 818,3 | 880,4 |
| Saksamaa | 4 912,8 | 4 880,5 | 4 848,1 | 4 820,3 | 4 792,6 | 5 018,4 |
| Eesti | 114,4 | 114,5 | 123,7 | 133,9 | 143,9 | 169,4 |
| Iirimaa | 1 214,8 | 1 213,3 | 1 211,8 | 1 211,4 | 1 211,0 | 1 211,1 |
| Kreeka | 2 109,8 | 2 087,0 | 2 064,1 | 2 043,3 | 2 022,4 | 2 119,0 |
| Hispaania | 4 902,3 | 4 911,3 | 4 926,3 | 4 939,7 | 4 953,1 | 4 954,4 |
| Prantsusmaa | 7 302,1 | 7 270,7 | 7 239,0 | 6 900,8 | 6 877,2 | 7 437,2 |
| Horvaatia

   (*2) | 183,7 | 202,9 | 241,1 | 279,4 | 317,6 | 306,1 |
| Itaalia | 3 897,1 | 3 847,3 | 3 797,2 | 3 750,0 | 3 702,4 | 3 704,3 |
| Küpros | 50,8 | 50,2 | 49,7 | 49,1 | 48,6 | 48,6 |
| Läti | 181,0 | 205,7 | 230,3 | 255,0 | 279,8 | 302,8 |
| Leedu | 417,9 | 442,5 | 467,1 | 475,3 | 483,7 | 517,0 |
| Luksemburg | 33,6 | 33,5 | 33,5 | 33,5 | 33,4 | 33,4 |
| Ungari | 1 276,7 | 1 275,5 | 1 274,1 | 1 274,0 | 1 273,9 | 1 269,2 |
| Malta | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 5,2 | 4,7 |
| Madalmaad | 749,2 | 736,8 | 724,3 | 682,5 | 670,8 | 732,4 |
| Austria | 693,1 | 692,4 | 691,8 | 691,7 | 691,7 | 691,7 |
| Poola | 3 359,2 | 3 375,7 | 3 392,0 | 3 411,2 | 3 430,2 | 3 061,5 |
| Portugal | 565,9 | 574,0 | 582,1 | 590,8 | 599,4 | 599,5 |
| Rumeenia | 1 600,0 | 1 772,5 | 1 801,3 | 1 872,8 | 1 903,2 | 1 903,2 |
| Sloveenia | 138,0 | 137,0 | 136,0 | 135,1 | 134,3 | 134,3 |
| Slovakkia | 435,5 | 438,6 | 441,8 | 445,2 | 448,7 | 394,4 |
| Soome | 523,3 | 523,4 | 523,5 | 524,1 | 524,6 | 524,6 |
| Rootsi | 696,8 | 697,2 | 697,6 | 698,7 | 699,7 | 699,8 |
| Ühendkuningriik | 3 170,7 | 3 177,3 | 3 183,6 | 3 192,2 | 3 201,4 | 3 591,7 |

(miljonites eurodes)

Kalendriaasta

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Belgia

523,7

509,8

502,1

489,0

481,9

505,3

Bulgaaria

720,9

788,8

789,6

791,0

792,5

798,9

Tšehhi Vabariik

840,1

839,3

838,5

856,7

856,7

872,8

Taani

870,2

852,2

834,3

826,3

818,3

880,4

Saksamaa

4 912,8

4 880,5

4 848,1

4 820,3

4 792,6

5 018,4

Eesti

114,4

114,5

123,7

133,9

143,9

169,4

Iirimaa

1 214,8

1 213,3

1 211,8

1 211,4

1 211,0

1 211,1

Kreeka

2 109,8

2 087,0

2 064,1

2 043,3

2 022,4

2 119,0

Hispaania

4 902,3

4 911,3

4 926,3

4 939,7

4 953,1

4 954,4

Prantsusmaa

7 302,1

7 270,7

7 239,0

6 900,8

6 877,2

7 437,2

Horvaatia

   (*2)

183,7

202,9

241,1

279,4

317,6

306,1

Itaalia

3 897,1

3 847,3

3 797,2

3 750,0

3 702,4

3 704,3

Küpros

50,8

50,2

49,7

49,1

48,6

48,6

Läti

181,0

205,7

230,3

255,0

279,8

302,8

Leedu

417,9

442,5

467,1

475,3

483,7

517,0

Luksemburg

33,6

33,5

33,5

33,5

33,4

33,4

Ungari

1 276,7

1 275,5

1 274,1

1 274,0

1 273,9

1 269,2

Malta

5,2

5,2

5,2

5,2

5,2

4,7

Madalmaad

749,2

736,8

724,3

682,5

670,8

732,4

Austria

693,1

692,4

691,8

691,7

691,7

691,7

Poola

3 359,2

3 375,7

3 392,0

3 411,2

3 430,2

3 061,5

Portugal

565,9

574,0

582,1

590,8

599,4

599,5

Rumeenia

1 600,0

1 772,5

1 801,3

1 872,8

1 903,2

1 903,2

Sloveenia

138,0

137,0

136,0

135,1

134,3

134,3

Slovakkia

435,5

438,6

441,8

445,2

448,7

394,4

Soome

523,3

523,4

523,5

524,1

524,6

524,6

Rootsi

696,8

697,2

697,6

698,7

699,7

699,8

Ühendkuningriik

3 170,7

3 177,3

3 183,6

3 192,2

3 201,4

3 591,7

---

(*1)  Horvaatia puhul on riiklik ülemmäär 344 340 000 eurot 2021. kalendriaastal ja 382 600 000 eurot 2022. kalendriaastal.

*1

(*2)  Horvaatia puhul on netoülemmäär 344 340 000 eurot 2021. kalendriaastal ja 382 600 000 eurot 2022. kalendriaastal.

*2

---

| 2.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/163,

1. veebruar 2018,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide impordi registreerimise nõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“), eriti selle artikli 14 lõiget 5,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (2) (edaspidi „subsiidiumivastane alusmäärus“), eriti selle artikli 24 lõiget 5,

olles teavitanud liikmesriike

ning arvestades järgmist:

| (1) | 11. augustil 2017 teatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (3) (edaspidi „dumpinguvastase menetluse algatamisteade“) dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide impordi suhtes pärast seda, kui rehvide ebaõiglase impordi vastane koalitsioon (edaspidi „kaebuse esitaja“) oli 30. juunil 2017 esitanud kaebuse nende tootjate nimel, kelle arvele langeb üle 45 % kogu liidu uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide toodangust. |
| --- | --- |

(1)

11. augustil 2017 teatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (3) (edaspidi „dumpinguvastase menetluse algatamisteade“) dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide impordi suhtes pärast seda, kui rehvide ebaõiglase impordi vastane koalitsioon (edaspidi „kaebuse esitaja“) oli 30. juunil 2017 esitanud kaebuse nende tootjate nimel, kelle arvele langeb üle 45 % kogu liidu uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide toodangust.

| (2) | 14. oktoobril 2017 teatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) (edaspidi „subsiidiumivastase menetluse algatamisteade“) subsiidiumivastase menetluse algatamisest HRVst pärit uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide impordi suhtes pärast seda, kui kaebuse esitaja oli 31. augustil 2017 esitanud kaebuse tootjate nimel, kelle arvele langeb üle 45 % kogu liidu uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide toodangust. |
| --- | --- |

(2)

14. oktoobril 2017 teatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) (edaspidi „subsiidiumivastase menetluse algatamisteade“) subsiidiumivastase menetluse algatamisest HRVst pärit uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide impordi suhtes pärast seda, kui kaebuse esitaja oli 31. augustil 2017 esitanud kaebuse tootjate nimel, kelle arvele langeb üle 45 % kogu liidu uute ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvide toodangust.

1.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (3) | Registreerimisele kuuluv toode (edaspidi „vaatlusalune toode“) on mõlema menetluse puhul HRVst pärit uued ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvid, mille koormusindeks on üle 121 ning mis praegu kuuluvad CN-koodide 4011 20 90 ja 4012 12 00 alla. Need CN-koodid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(3)

Registreerimisele kuuluv toode (edaspidi „vaatlusalune toode“) on mõlema menetluse puhul HRVst pärit uued ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvid, mille koormusindeks on üle 121 ning mis praegu kuuluvad CN-koodide 4011 20 90 ja 4012 12 00 alla. Need CN-koodid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil.

2.   TAOTLUS

TAOTLUS

| (4) | Dumpinguvastase alusmääruse artikli 14 lõike 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõike 5 kohased registreerimistaotlused esitas kaebuse esitaja vastavalt 19. augustil 2017 ja 5. oktoobril 2017. Kaebuse esitaja nõudis, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestataks registreerimisnõue, et edaspidi saaks kõnealuse impordi suhtes kohaldada meetmeid alates selle registreerimise kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

Dumpinguvastase alusmääruse artikli 14 lõike 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõike 5 kohased registreerimistaotlused esitas kaebuse esitaja vastavalt 19. augustil 2017 ja 5. oktoobril 2017. Kaebuse esitaja nõudis, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestataks registreerimisnõue, et edaspidi saaks kõnealuse impordi suhtes kohaldada meetmeid alates selle registreerimise kuupäevast.

3.   REGISTREERIMISE ALUSED

REGISTREERIMISE ALUSED

| (5) | Vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 14 lõikele 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikele 5 võib komisjon anda tolliasutustele korralduse astuda impordi registreerimiseks vajalikud sammud, et edaspidi oleks võimalik sellise impordi vastu meetmeid võtta alates kõnealuse registreerimise kuupäevast. Impordi registreerimise kohustuse võib kehtestada pärast liidu tootmisharu vastavat taotlust, mis sisaldab sellise sammu õigustamiseks piisavat tõendusmaterjali. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 14 lõikele 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikele 5 võib komisjon anda tolliasutustele korralduse astuda impordi registreerimiseks vajalikud sammud, et edaspidi oleks võimalik sellise impordi vastu meetmeid võtta alates kõnealuse registreerimise kuupäevast. Impordi registreerimise kohustuse võib kehtestada pärast liidu tootmisharu vastavat taotlust, mis sisaldab sellise sammu õigustamiseks piisavat tõendusmaterjali.

| (6) | Kaebuse esitaja väitis, et registreerimine on õigustatud, sest vaatlusalust toodet müüakse dumpinguhinnaga ja subsideeritakse. Madala hinnaga import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju, mida on raske heastada. |
| --- | --- |

(6)

Kaebuse esitaja väitis, et registreerimine on õigustatud, sest vaatlusalust toodet müüakse dumpinguhinnaga ja subsideeritakse. Madala hinnaga import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju, mida on raske heastada.

| (7) | Komisjon vaatas taotluse läbi, võttes arvesse dumpinguvastase alusmääruse artikli 10 lõiget 4 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 16 lõiget 4. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon vaatas taotluse läbi, võttes arvesse dumpinguvastase alusmääruse artikli 10 lõiget 4 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 16 lõiget 4.

| (8) | Taotluse dumpingut käsitleva osa puhul kontrollis komisjon, kas importijad olid või oleksid pidanud olema dumpingu kestusest ja väidetavast või kindlakstehtud kahjust teadlikud. Samuti analüüsiti seda, kas import suureneb märgatavalt veelgi, mis selle ajastust, mahtu ja muid asjaolusid arvestades võib tõenäoliselt olulisel määral vähendada kohaldatava lõpliku tollimaksu leevendavat mõju. |
| --- | --- |

(8)

Taotluse dumpingut käsitleva osa puhul kontrollis komisjon, kas importijad olid või oleksid pidanud olema dumpingu kestusest ja väidetavast või kindlakstehtud kahjust teadlikud. Samuti analüüsiti seda, kas import suureneb märgatavalt veelgi, mis selle ajastust, mahtu ja muid asjaolusid arvestades võib tõenäoliselt olulisel määral vähendada kohaldatava lõpliku tollimaksu leevendavat mõju.

| (9) | Taotluse subsideerimist käsitleva osa puhul kontrollis komisjon, kas taotlus sisaldab tõendeid kriitiliste asjaolude kohta, mille puhul tasakaalustatavast subsiidiumist kasu saav vaatlusaluse toote massiline import on suhteliselt lühikese aja jooksul tekitanud raskesti heastatavat kahju, ning kas sellise kahju kordumise vältimiseks peetakse vajalikuks määrata sellele impordile tagasiulatuvalt tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

(9)

Taotluse subsideerimist käsitleva osa puhul kontrollis komisjon, kas taotlus sisaldab tõendeid kriitiliste asjaolude kohta, mille puhul tasakaalustatavast subsiidiumist kasu saav vaatlusaluse toote massiline import on suhteliselt lühikese aja jooksul tekitanud raskesti heastatavat kahju, ning kas sellise kahju kordumise vältimiseks peetakse vajalikuks määrata sellele impordile tagasiulatuvalt tasakaalustav tollimaks.

3.1.   Importijate teadlikkus dumpingust, selle ulatusest ja väidetavast kahjust

Importijate teadlikkus dumpingust, selle ulatusest ja väidetavast kahjust

| (10) | Seoses dumpinguga on komisjonil piisavalt tõendeid selle kohta, et HRVst imporditud vaatlusalust toodet müüakse dumpinguhinnaga. Eelkõige esitas kaebuse esitaja tõendid normaalväärtuse kohta, mis põhines tootmise kogukuludel, millele oli lisatud mõistlik summa müügi, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks, mille arvutamisel oli võrdlusriigiks USA. |
| --- | --- |

(10)

Seoses dumpinguga on komisjonil piisavalt tõendeid selle kohta, et HRVst imporditud vaatlusalust toodet müüakse dumpinguhinnaga. Eelkõige esitas kaebuse esitaja tõendid normaalväärtuse kohta, mis põhines tootmise kogukuludel, millele oli lisatud mõistlik summa müügi, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks, mille arvutamisel oli võrdlusriigiks USA.

| (11) | Tõendid dumpingu kohta põhinevad sel viisil kindlaks määratud normaalväärtuste võrdlusel liitu ekspordiks müüdava vaatlusaluse toote ekspordihinnaga (tehasehindade tasemel). Võttes aga arvesse väidetava dumpingumarginaali suurust (vähemalt 74 %), annavad esitatud tõendid praeguses etapis piisava kinnituse, et eksportijad kasutavad dumpingut. Kaebuses esitati piisavaid tõendeid ka väidetava kahju kohta. |
| --- | --- |

(11)

Tõendid dumpingu kohta põhinevad sel viisil kindlaks määratud normaalväärtuste võrdlusel liitu ekspordiks müüdava vaatlusaluse toote ekspordihinnaga (tehasehindade tasemel). Võttes aga arvesse väidetava dumpingumarginaali suurust (vähemalt 74 %), annavad esitatud tõendid praeguses etapis piisava kinnituse, et eksportijad kasutavad dumpingut. Kaebuses esitati piisavaid tõendeid ka väidetava kahju kohta.

| (12) | See teave esitati kõnealuse menetluse algatamise teates 11. augustil 2017. Teade on pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas avalik dokument, mis on kõigile importijatele kättesaadav. Seetõttu järeldas komisjon, et importijad teadsid või oleksid pidanud väidetavast dumpingust, selle ulatusest ja väidetavast kahjust teada saama hiljemalt teate avaldamise hetkel. Seega järeldati, et taotluse dumpingut käsitleva osa puhul on registreerimise esimene kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(12)

See teave esitati kõnealuse menetluse algatamise teates 11. augustil 2017. Teade on pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas avalik dokument, mis on kõigile importijatele kättesaadav. Seetõttu järeldas komisjon, et importijad teadsid või oleksid pidanud väidetavast dumpingust, selle ulatusest ja väidetavast kahjust teada saama hiljemalt teate avaldamise hetkel. Seega järeldati, et taotluse dumpingut käsitleva osa puhul on registreerimise esimene kriteerium täidetud.

Euroopa Liidu Teatajas

3.2.   Impordi jätkuv märkimisväärne suurenemine

Impordi jätkuv märkimisväärne suurenemine

| (13) | Vaatlusaluse toote impordi maht 2017. aasta aprillist septembrini oli 14,3 %, suurem vaatlusaluse toote impordimahust 2016. aasta samal perioodil. Komisjon leidis teiste uurimiste hiljutiste järelduste (5) põhjal, et tegemist on impordi märkimisväärse kasvuga. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusaluse toote impordi maht 2017. aasta aprillist septembrini oli 14,3 %, suurem vaatlusaluse toote impordimahust 2016. aasta samal perioodil. Komisjon leidis teiste uurimiste hiljutiste järelduste (5) põhjal, et tegemist on impordi märkimisväärse kasvuga.

5

| (14) | Seega järeldas komisjon, et taotluse dumpingut käsitleva osa puhul on ka registreerimise teine kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(14)

Seega järeldas komisjon, et taotluse dumpingut käsitleva osa puhul on ka registreerimise teine kriteerium täidetud.

3.3.   Muud asjaolud

Muud asjaolud

| (15) | Kaebuse esitaja lisas kaebusse ja registreerimistaotlusse ka tõendid impordi müügihindade langustrendi kohta. Eurostati avalike andmete põhjal oli HRVst pärit impordi ühiku väärtus 2017. aasta aprillist septembrini teistest riikidest pärit impordi ühiku väärtusest 38 % madalam. Sellises hinnatundlikus tööstussektoris nagu rehvide tootmine on see kriitiliselt madal hind. |
| --- | --- |

(15)

Kaebuse esitaja lisas kaebusse ja registreerimistaotlusse ka tõendid impordi müügihindade langustrendi kohta. Eurostati avalike andmete põhjal oli HRVst pärit impordi ühiku väärtus 2017. aasta aprillist septembrini teistest riikidest pärit impordi ühiku väärtusest 38 % madalam. Sellises hinnatundlikus tööstussektoris nagu rehvide tootmine on see kriitiliselt madal hind.

| (16) | Arvestades dumpinguhinnaga impordi ajastust, mahtu ja muid asjaolusid (nagu liidu tootmisharu müügi, käibe, töökohtade arvu ja kasumi kahanemine eelkõige madalama hinnaga turulõigus), võib dumping tõenäoliselt kahjustada tõsiselt lõplike tollimaksude leevendavat mõju, välja arvatud juhul, kui neid kohaldatakse tagasiulatuvalt. Lisaks on käesoleva menetluse algatamise puhul mõistlik eeldada, et vaatlusaluse toote import võib veelgi suureneda enne võimalike ajutiste meetmete jõustumist ja importijad võivad kiiresti varusid koguda. |
| --- | --- |

(16)

Arvestades dumpinguhinnaga impordi ajastust, mahtu ja muid asjaolusid (nagu liidu tootmisharu müügi, käibe, töökohtade arvu ja kasumi kahanemine eelkõige madalama hinnaga turulõigus), võib dumping tõenäoliselt kahjustada tõsiselt lõplike tollimaksude leevendavat mõju, välja arvatud juhul, kui neid kohaldatakse tagasiulatuvalt. Lisaks on käesoleva menetluse algatamise puhul mõistlik eeldada, et vaatlusaluse toote import võib veelgi suureneda enne võimalike ajutiste meetmete jõustumist ja importijad võivad kiiresti varusid koguda.

| (17) | Seega järeldas komisjon, et taotluse dumpingut käsitleva osa puhul on ka registreerimise kolmas kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(17)

Seega järeldas komisjon, et taotluse dumpingut käsitleva osa puhul on ka registreerimise kolmas kriteerium täidetud.

3.4.   Subsideeritud toote massiline import on suhteliselt lühikese aja jooksul tekitanud raskesti heastatavat kahju

Subsideeritud toote massiline import on suhteliselt lühikese aja jooksul tekitanud raskesti heastatavat kahju

| (18) | Seoses subsideerimisega on komisjonil piisavalt tõendeid selle kohta, et HRVst pärit vaatlusaluse toote importi subsideeritakse. Väidetav subsideerimine hõlmab otsest raha ülekandmist ja potentsiaalseid raha või kohustuste otseülekandeid, valitsuse loobumist tavaliselt laekuvatest tuludest või valitsusepoolset kaupade või teenuste pakkumist tasu eest, mis ei ole adekvaatne. See hõlmab näiteks tõendeid erinevate toetuste, soodustingimustel laenude ning nii riigile kuuluvatelt kui ka erapankadelt otsekrediidi saamise kohta, samuti ekspordikrediidi ja ekspordigarantiide ning kindlustuste kohta, valitsuselt vaatlusaluse toote tootmiseks vajaliku maa-, energia-, vee- ja tooraine kasutusõiguse saamise kohta ning tulumaksuvähenduste ja -vabastuse, imporditollimaksude vähendamise ning käibemaksuvabastuse ja käibemaksu vähendamise kohta. |
| --- | --- |

(18)

Seoses subsideerimisega on komisjonil piisavalt tõendeid selle kohta, et HRVst pärit vaatlusaluse toote importi subsideeritakse. Väidetav subsideerimine hõlmab otsest raha ülekandmist ja potentsiaalseid raha või kohustuste otseülekandeid, valitsuse loobumist tavaliselt laekuvatest tuludest või valitsusepoolset kaupade või teenuste pakkumist tasu eest, mis ei ole adekvaatne. See hõlmab näiteks tõendeid erinevate toetuste, soodustingimustel laenude ning nii riigile kuuluvatelt kui ka erapankadelt otsekrediidi saamise kohta, samuti ekspordikrediidi ja ekspordigarantiide ning kindlustuste kohta, valitsuselt vaatlusaluse toote tootmiseks vajaliku maa-, energia-, vee- ja tooraine kasutusõiguse saamise kohta ning tulumaksuvähenduste ja -vabastuse, imporditollimaksude vähendamise ning käibemaksuvabastuse ja käibemaksu vähendamise kohta.

| (19) | Väidetakse, et need meetmed on subsiidiumid, kuna nendega kaasneb HRV valitsuse või muude piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste (sealhulgas avaliku sektori asutuste) rahaline toetus ja seeläbi kasu vaatlusaluse toote eksportivatele tootjatele. Väidetavalt sõltuvad kõnealused meetmed eksporditegevusest ja/või kodumaiste kaupade eelistamisest importkaupadele ja/või piirduvad üksnes teatavate sektorite ja/või teatavat tüüpi ettevõtete ja/või asukohtadega ning on seega konkreetsed ja tasakaalustatavad. |
| --- | --- |

(19)

Väidetakse, et need meetmed on subsiidiumid, kuna nendega kaasneb HRV valitsuse või muude piirkondlike valitsuste ja kohalike omavalitsuste (sealhulgas avaliku sektori asutuste) rahaline toetus ja seeläbi kasu vaatlusaluse toote eksportivatele tootjatele. Väidetavalt sõltuvad kõnealused meetmed eksporditegevusest ja/või kodumaiste kaupade eelistamisest importkaupadele ja/või piirduvad üksnes teatavate sektorite ja/või teatavat tüüpi ettevõtete ja/või asukohtadega ning on seega konkreetsed ja tasakaalustatavad.

| (20) | Seepärast toetavad kättesaadavad tõendid praeguses etapis piisaval määral järeldust, et vaatlusaluse toote eksport saab kasu tasakaalustatavatest subsiidiumidest. |
| --- | --- |

(20)

Seepärast toetavad kättesaadavad tõendid praeguses etapis piisaval määral järeldust, et vaatlusaluse toote eksport saab kasu tasakaalustatavatest subsiidiumidest.

| (21) | Peale selle on komisjoni käsutuses piisavalt tõendeid selle kohta, et eksportijate dumpingu- ja subsideerimistavad põhjustavad liidu tootmisharule olulist kahju. Kaebustes ja järgnevates, registreerimisnõudega seotud avaldustes ilmneb tõenditest impordi hinna ja mahu kohta impordi oluline kasv absoluutarvudes ning turuosas ajavahemikus 2013–2016. Eelkõige näitavad kättesaadavad tõendid, et Hiina eksportijad on vaatlusaluse toote importi liitu peaaegu kahekordistanud (2,3 miljonilt ühikult 4,4 miljonile ühikule, ehk + 2,1 miljonit ühikut), millega kaasnes turuosa järsk kasv 13,2 %-lt 20,9 %-le. Vaatlusaluse toote kogused ja hinnad on mõjutanud negatiivselt liidu turul müüdud koguseid ja küsitud hindu ning liidu tootmisharu turuosa. Selle tagajärjel on liidu tootmisharu üldine tulemuslikkus ja finantsseisund oluliselt halvenenud. Tõendiks dumpinguvastase alusmääruste artikli 3 lõikes 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 8 lõikes 4 loetletud kahjunäitajate kohta on kaebustes ja registreerimisnõudega seotud avaldustes esitatud andmed, mida toetavad Eurostati avalikud andmed. |
| --- | --- |

(21)

Peale selle on komisjoni käsutuses piisavalt tõendeid selle kohta, et eksportijate dumpingu- ja subsideerimistavad põhjustavad liidu tootmisharule olulist kahju. Kaebustes ja järgnevates, registreerimisnõudega seotud avaldustes ilmneb tõenditest impordi hinna ja mahu kohta impordi oluline kasv absoluutarvudes ning turuosas ajavahemikus 2013–2016. Eelkõige näitavad kättesaadavad tõendid, et Hiina eksportijad on vaatlusaluse toote importi liitu peaaegu kahekordistanud (2,3 miljonilt ühikult 4,4 miljonile ühikule, ehk + 2,1 miljonit ühikut), millega kaasnes turuosa järsk kasv 13,2 %-lt 20,9 %-le. Vaatlusaluse toote kogused ja hinnad on mõjutanud negatiivselt liidu turul müüdud koguseid ja küsitud hindu ning liidu tootmisharu turuosa. Selle tagajärjel on liidu tootmisharu üldine tulemuslikkus ja finantsseisund oluliselt halvenenud. Tõendiks dumpinguvastase alusmääruste artikli 3 lõikes 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 8 lõikes 4 loetletud kahjunäitajate kohta on kaebustes ja registreerimisnõudega seotud avaldustes esitatud andmed, mida toetavad Eurostati avalikud andmed.

| (22) | Lisaks hindas komisjon selles etapis, kas kahju, mida kanti, on raskesti heastatav. Kui liidu tootmisharu kliendid harjuvad Hiina konkurentide pakutavate oluliselt madalamate hindadega, ei ole nad tõenäoliselt nõus maksma liidu tootmisharule kõrgemat hinda isegi juhul, kui komisjon peaks tulevikus kehtestama tasakaalustavad meetmed, millel puudub tagasiulatuv mõju. Selline oht, mis on seotud turuosa jäädava kaotamise või sissetuleku vähenemisega, kujutab endas kahju, mida on raske heastada. Lisaks võib rehvide protekteerimisega tegelev liidu tootmisharu juhul, kui Hiinast pärit uute ja odavate rehvide import tema tootmisbaasi ka edaspidi kahjustab, muutuda jätkusuutmatuks ja selle elujõulisuse taastamine võib osutuda keeruliseks. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks hindas komisjon selles etapis, kas kahju, mida kanti, on raskesti heastatav. Kui liidu tootmisharu kliendid harjuvad Hiina konkurentide pakutavate oluliselt madalamate hindadega, ei ole nad tõenäoliselt nõus maksma liidu tootmisharule kõrgemat hinda isegi juhul, kui komisjon peaks tulevikus kehtestama tasakaalustavad meetmed, millel puudub tagasiulatuv mõju. Selline oht, mis on seotud turuosa jäädava kaotamise või sissetuleku vähenemisega, kujutab endas kahju, mida on raske heastada. Lisaks võib rehvide protekteerimisega tegelev liidu tootmisharu juhul, kui Hiinast pärit uute ja odavate rehvide import tema tootmisbaasi ka edaspidi kahjustab, muutuda jätkusuutmatuks ja selle elujõulisuse taastamine võib osutuda keeruliseks.

3.5.   Kahju kordumise välistamine

Kahju kordumise välistamine

| (23) | Põhjenduses 21 esitatud andmeid ja põhjenduses 22 kirjeldatud kaalutlusi arvesse võttes pidas komisjon vajalikuks teha ettevalmistusi meetmete võimalikuks tagasiulatuvaks kohaldamiseks ja kehtestada sellise korduva kahju vältimiseks registreerimisnõue. |
| --- | --- |

(23)

Põhjenduses 21 esitatud andmeid ja põhjenduses 22 kirjeldatud kaalutlusi arvesse võttes pidas komisjon vajalikuks teha ettevalmistusi meetmete võimalikuks tagasiulatuvaks kohaldamiseks ja kehtestada sellise korduva kahju vältimiseks registreerimisnõue.

4.   MENETLUS

MENETLUS

| (24) | Seepärast on komisjon seisukohal, et kaebuse esitaja on esitanud piisavalt tõendeid, et kehtestada vaatlusaluse toote impordi registreerimise nõue kooskõlas dumpinguvastase alusmääruse artikli 14 lõikega 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikega 5. |
| --- | --- |

(24)

Seepärast on komisjon seisukohal, et kaebuse esitaja on esitanud piisavalt tõendeid, et kehtestada vaatlusaluse toote impordi registreerimise nõue kooskõlas dumpinguvastase alusmääruse artikli 14 lõikega 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikega 5.

| (25) | Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, milles on näidatud, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(25)

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja esitada asjakohased tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, milles on näidatud, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

5.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (26) | Vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 14 lõikele 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikele 5 tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue selle tagamiseks, et kui uurimise tulemusena kehtestatakse dumpinguvastased ja/või tasakaalustavad tollimaksud, oleks neid tollimakse vastavate tingimuste täitmise korral võimalik registreeritud impordilt kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega sisse nõuda tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 14 lõikele 5 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikele 5 tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada registreerimisnõue selle tagamiseks, et kui uurimise tulemusena kehtestatakse dumpinguvastased ja/või tasakaalustavad tollimaksud, oleks neid tollimakse vastavate tingimuste täitmise korral võimalik registreeritud impordilt kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega sisse nõuda tagasiulatuvalt.

| (27) | Kõik edaspidised kohustused tuleneksid dumpinguvastase ja subsiidiumivastase uurimise tulemustest. |
| --- | --- |

(27)

Kõik edaspidised kohustused tuleneksid dumpinguvastase ja subsiidiumivastase uurimise tulemustest.

| (28) | Dumpinguvastase uurimise algatamist taotlevas kaebuses esitatud väidete põhjal on vaatlusaluse toote keskmine dumpingumarginaal hinnanguliselt ligikaudu 74–152 % ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal keskmiselt 26–37 %. Võimaliku tulevikus kehtestatava kohustuse hinnanguline suurus on arvestatud kaebuse põhjal ja sätestatud turuhinnast madalama hinnaga müügi tasemel, st väärtuseliselt 26–37 % vaatlusaluse toote CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(28)

Dumpinguvastase uurimise algatamist taotlevas kaebuses esitatud väidete põhjal on vaatlusaluse toote keskmine dumpingumarginaal hinnanguliselt ligikaudu 74–152 % ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal keskmiselt 26–37 %. Võimaliku tulevikus kehtestatava kohustuse hinnanguline suurus on arvestatud kaebuse põhjal ja sätestatud turuhinnast madalama hinnaga müügi tasemel, st väärtuseliselt 26–37 % vaatlusaluse toote CIF-impordihinnast.

| (29) | Uurimise praeguses etapis ei ole subsiidiumisumma suurust veel võimalik hinnata. Subsiidiumivastase uurimise algatamist taotlevas kaebuses esitatud väidete põhjal müüakse vaatlusalust toodet hinnanguliselt ligikaudu 26–37 % turuhinnast madalama hinnaga. Võimaliku tulevikus kehtestatava kohustuse hinnanguline suurus on arvestatud subsiidiumivastase kaebuse põhjal ja sätestatud turuhinnast madalama hinnaga müügi tasemel, st väärtuseliselt 26–37 % vaatlusaluse toote CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(29)

Uurimise praeguses etapis ei ole subsiidiumisumma suurust veel võimalik hinnata. Subsiidiumivastase uurimise algatamist taotlevas kaebuses esitatud väidete põhjal müüakse vaatlusalust toodet hinnanguliselt ligikaudu 26–37 % turuhinnast madalama hinnaga. Võimaliku tulevikus kehtestatava kohustuse hinnanguline suurus on arvestatud subsiidiumivastase kaebuse põhjal ja sätestatud turuhinnast madalama hinnaga müügi tasemel, st väärtuseliselt 26–37 % vaatlusaluse toote CIF-impordihinnast.

6.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (30) | Registreerimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (6), |
| --- | --- |

(30)

Registreerimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (6),

6

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Tolliasutustele antakse käesolevaga määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõike 5 ja määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõike 5 kohaselt korraldus võtta asjakohased meetmed, et registreerida järgmiste toodete Euroopa Liitu suunduv import: HRVst pärit uued ja protekteeritud bussi- ja veoautorehvid, mille koormusindeks on üle 121 ning mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide 4011 20 90 ja ex 4012 12 00 (TARICi kood 4012120010) alla.

2.   Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Kõigil huvitatud isikutel palutakse kirjalikult teatavaks teha oma seisukohad, esitada asjakohased tõendid või taotleda ärakuulamist 21 päeva jooksul arvates käesoleva määruse avaldamise kuupäevast.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. veebruar 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

2

(3)  
  ELT C 264, 11.8.2017, lk 14.

3

(4)  
  ELT C 346, 14.10.2017, lk 9.

4

(5)  Komisjoni 11. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2325, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes registreerimisnõue (ELT L 328, 12.12.2015, lk 104), põhjendus 9 (impordimahu kasv 24 %); komisjoni 9. augusti 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1357, millega kehtestatakse registreerimisnõue Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes (ELT L 215, 10.8.2016, lk 23), põhjendus 7 (impordimahu kasv 15 %).

5

(6)  
  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

6

---