# Uradni list L 327/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 327 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 609. december 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 327

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 609. december 2017

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2017/2225 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 glede uporabe sistema vstopa/izstopa | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 767/2008 ter (EU) št. 1077/2011 | 20 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2017/2225 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 glede uporabe sistema vstopa/izstopa

1

*

Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 767/2008 ter (EU) št. 1077/2011

20

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (EC) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 ( UL L 347, 20.12.2013 ) | 83 |

Popravki

*

Popravek Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (EC) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 ( UL L 347, 20.12.2013 )

( UL L 347, 20.12.2013 )

83

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 9.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/1

---

UREDBA (EU) 2017/2225 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. novembra 2017

o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 glede uporabe sistema vstopa/izstopa

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (b) člena 77(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Uredbi (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (3) so določeni pogoji, merila in podrobna pravila za prehod zunanjih meja držav članic. |
| --- | --- |

(1)

V Uredbi (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (3) so določeni pogoji, merila in podrobna pravila za prehod zunanjih meja držav članic.

| (2) | Namen Uredbe (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostavitev centraliziranega sistema za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav, ki prehajajo zunanje meje držav članic Unije zaradi kratkoročnega bivanja. |
| --- | --- |

(2)

Namen Uredbe (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostavitev centraliziranega sistema za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav, ki prehajajo zunanje meje držav članic Unije zaradi kratkoročnega bivanja.

| (3) | Za izvajanje kontrole državljanov tretjih držav v skladu z Uredbo (EU) 2016/399, ki vključuje preverjanje identitete državljanov tretjih držav, ugotavljanje njihove identitete, ali oboje, in preverjanje, da državljan tretje države ni presegel najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic, bi morali mejni policisti uporabiti vse razpoložljive informacije, vključno s podatki iz sistema vstopa/izstopa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2017/2226 (SVI), kadar je to potrebno. Podatke, shranjene v SVI, bi bilo treba uporabljati tudi za preverjanje, da so državljani tretjih držav, ki imajo vizum, izdan za enkratni ali dvakratni vstop, spoštovali največje število dovoljenih vstopov. |
| --- | --- |

(3)

Za izvajanje kontrole državljanov tretjih držav v skladu z Uredbo (EU) 2016/399, ki vključuje preverjanje identitete državljanov tretjih držav, ugotavljanje njihove identitete, ali oboje, in preverjanje, da državljan tretje države ni presegel najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic, bi morali mejni policisti uporabiti vse razpoložljive informacije, vključno s podatki iz sistema vstopa/izstopa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2017/2226 (SVI), kadar je to potrebno. Podatke, shranjene v SVI, bi bilo treba uporabljati tudi za preverjanje, da so državljani tretjih držav, ki imajo vizum, izdan za enkratni ali dvakratni vstop, spoštovali največje število dovoljenih vstopov.

| (4) | Zaradi izvajanja mejne kontrole je potrebno, da državljani tretjih držav v nekaterih primerih dajo biometrične podatke. Pogoje za vstop državljanov tretjih držav bi bilo zato treba spremeniti tako, da se vključi obveznost posredovanja teh biometričnih podatkov. Kadar državljan tretje države noče posredovati biometričnih podatkov za oblikovanje njegove individualne dokumentacije ali za izvedbo mejne kontrole, bi bilo treba sprejeti odločitev o zavrnitvi vstopa. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi izvajanja mejne kontrole je potrebno, da državljani tretjih držav v nekaterih primerih dajo biometrične podatke. Pogoje za vstop državljanov tretjih držav bi bilo zato treba spremeniti tako, da se vključi obveznost posredovanja teh biometričnih podatkov. Kadar državljan tretje države noče posredovati biometričnih podatkov za oblikovanje njegove individualne dokumentacije ali za izvedbo mejne kontrole, bi bilo treba sprejeti odločitev o zavrnitvi vstopa.

| (5) | Da bi omogočili popolno učinkovitost SVI, je treba usklajeno izvajati kontrolo pri vstopu in izstopu na mejah, na katerih se uporablja SVI. |
| --- | --- |

(5)

Da bi omogočili popolno učinkovitost SVI, je treba usklajeno izvajati kontrolo pri vstopu in izstopu na mejah, na katerih se uporablja SVI.

| (6) | Zaradi vzpostavitve SVI je treba prilagoditi postopke za kontrolo oseb pri prehodu meja, na katerih se uporablja SVI. Cilj SVI je zlasti odpraviti žigosanje potnih listin državljanov tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje, pri vstopu in izstopu ter ga nadomestiti z neposrednim elektronskim evidentiranjem vstopa in izstopa v SVI. Poleg tega je treba pri postopkih mejne kontrole upoštevati interoperabilnost med SVI in vizumskim informacijskim sistemom (VIS), vzpostavljenim z Odločbo Sveta 2004/512/ES (5). Nazadnje SVI potnikom, ki prehajajo mejo zaradi kratkoročnega bivanja, omogoča uporabo novih tehnologij. V državah članicah, ki uporabljajo SVI, bi bilo treba začeti uporabljati navedene prilagoditve postopkov mejne kontrole na dan začetka delovanja SVI, določen v skladu z Uredbo (EU) 2017/2226. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi vzpostavitve SVI je treba prilagoditi postopke za kontrolo oseb pri prehodu meja, na katerih se uporablja SVI. Cilj SVI je zlasti odpraviti žigosanje potnih listin državljanov tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje, pri vstopu in izstopu ter ga nadomestiti z neposrednim elektronskim evidentiranjem vstopa in izstopa v SVI. Poleg tega je treba pri postopkih mejne kontrole upoštevati interoperabilnost med SVI in vizumskim informacijskim sistemom (VIS), vzpostavljenim z Odločbo Sveta 2004/512/ES (5). Nazadnje SVI potnikom, ki prehajajo mejo zaradi kratkoročnega bivanja, omogoča uporabo novih tehnologij. V državah članicah, ki uporabljajo SVI, bi bilo treba začeti uporabljati navedene prilagoditve postopkov mejne kontrole na dan začetka delovanja SVI, določen v skladu z Uredbo (EU) 2017/2226.

| (7) | Mejni policisti bi morali v obdobju šestih mesecev po začetku delovanja SVI upoštevati bivanje državljanov tretjih držav na ozemlju držav članic v zadnjih šestih mesecih pred vstopom ali izstopom, in sicer tako, da poleg podatkov o vstopu/izstopu, evidentiranih v SVI, preverijo tudi žige v potnih listinah. Ta ukrep bi moral omogočati izvedbo zahtevanih preverjanj v primerih, ko je bil osebi dovoljen vstop za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic v zadnjih šestih mesecih pred začetkom delovanja SVI. Poleg tega je treba določiti posebne določbe za državljane tretjih držav, ki po vstopu na ozemlje držav članic z njega še niso izstopili pred začetkom delovanja SVI. V teh primerih bi bilo treba pri izstopu državljana tretje države z ozemlja držav članic v SVI evidentirati tudi zadnji vstop. |
| --- | --- |

(7)

Mejni policisti bi morali v obdobju šestih mesecev po začetku delovanja SVI upoštevati bivanje državljanov tretjih držav na ozemlju držav članic v zadnjih šestih mesecih pred vstopom ali izstopom, in sicer tako, da poleg podatkov o vstopu/izstopu, evidentiranih v SVI, preverijo tudi žige v potnih listinah. Ta ukrep bi moral omogočati izvedbo zahtevanih preverjanj v primerih, ko je bil osebi dovoljen vstop za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic v zadnjih šestih mesecih pred začetkom delovanja SVI. Poleg tega je treba določiti posebne določbe za državljane tretjih držav, ki po vstopu na ozemlje držav članic z njega še niso izstopili pred začetkom delovanja SVI. V teh primerih bi bilo treba pri izstopu državljana tretje države z ozemlja držav članic v SVI evidentirati tudi zadnji vstop.

| (8) | Ob upoštevanju različnih razmer v državah članicah in na različnih mejnih prehodih v državah članicah v zvezi s številom državljanov tretjih držav, ki prehajajo meje, bi moralo biti državam članicam omogočeno, da same odločijo o morebitni uporabi in obsegu uporabe tehnologij, kot so samopostrežni sistemi, elektronski prehodi in avtomatizirani sistemi nadzora meje. Pri uporabi teh tehnologij bi bilo treba kontrolo vstopa in izstopa na zunanjih mejah izvajati harmonizirano ter zagotoviti ustrezno raven varnosti. |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju različnih razmer v državah članicah in na različnih mejnih prehodih v državah članicah v zvezi s številom državljanov tretjih držav, ki prehajajo meje, bi moralo biti državam članicam omogočeno, da same odločijo o morebitni uporabi in obsegu uporabe tehnologij, kot so samopostrežni sistemi, elektronski prehodi in avtomatizirani sistemi nadzora meje. Pri uporabi teh tehnologij bi bilo treba kontrolo vstopa in izstopa na zunanjih mejah izvajati harmonizirano ter zagotoviti ustrezno raven varnosti.

| (9) | Poleg tega je treba opredeliti naloge in vloge mejnih policistov pri uporabi takšnih tehnologij. V zvezi s tem bi bilo treba zagotoviti, da so rezultati mejne kontrole, opravljene z avtomatiziranimi sredstvi, na voljo mejnim policistom, da se jim omogoči sprejemanje ustreznih odločitev. Poleg tega je treba nadzorovati, kako potniki uporabljajo samopostrežne sisteme, elektronske prehode in avtomatizirane sisteme nadzora meje, da bi preprečili goljufivo ravnanje in rabo. Poleg tega bi morali biti mejni policisti pri opravljanju tega nadzora posebej pozorni na mladoletne osebe, pri čemer jim je treba omogočiti, da prepoznajo osebe, ki potrebujejo zaščito. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega je treba opredeliti naloge in vloge mejnih policistov pri uporabi takšnih tehnologij. V zvezi s tem bi bilo treba zagotoviti, da so rezultati mejne kontrole, opravljene z avtomatiziranimi sredstvi, na voljo mejnim policistom, da se jim omogoči sprejemanje ustreznih odločitev. Poleg tega je treba nadzorovati, kako potniki uporabljajo samopostrežne sisteme, elektronske prehode in avtomatizirane sisteme nadzora meje, da bi preprečili goljufivo ravnanje in rabo. Poleg tega bi morali biti mejni policisti pri opravljanju tega nadzora posebej pozorni na mladoletne osebe, pri čemer jim je treba omogočiti, da prepoznajo osebe, ki potrebujejo zaščito.

| (10) | Države članice bi morale imeti možnost prostovoljne vzpostavitve nacionalnih programov za poenostavitev, da bi državljanom tretjih držav, ki so bili predhodno varnostno preverjeni, pri vstopu omogočili izvzetje iz določenih vidikov temeljite kontrole. Kjer se uporabljajo takšni nacionalni programi za poenostavitev, bi jih bilo treba vzpostaviti v skladu s harmoniziranim modelom in zagotoviti ustrezno raven varnosti. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi morale imeti možnost prostovoljne vzpostavitve nacionalnih programov za poenostavitev, da bi državljanom tretjih držav, ki so bili predhodno varnostno preverjeni, pri vstopu omogočili izvzetje iz določenih vidikov temeljite kontrole. Kjer se uporabljajo takšni nacionalni programi za poenostavitev, bi jih bilo treba vzpostaviti v skladu s harmoniziranim modelom in zagotoviti ustrezno raven varnosti.

| (11) | Ta uredba ne posega v uporabo Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba ne posega v uporabo Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (12) | Ker je cilj te uredbe, in sicer spremembe veljavnih pravil iz Uredbe (EU) 2016/399, mogoče doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(12)

Ker je cilj te uredbe, in sicer spremembe veljavnih pravil iz Uredbe (EU) 2016/399, mogoče doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (13) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

| (14) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (7) ne sodeluje; Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (7) ne sodeluje; Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja.

| (15) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (8) ne sodeluje; Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(15)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (8) ne sodeluje; Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (16) | Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (9), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (10). |
| --- | --- |

(16)

Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (9), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (10).

| (17) | Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (11), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (12). |
| --- | --- |

(17)

Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (11), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (12).

| (18) | Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola, podpisanega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (13), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (14). |
| --- | --- |

(18)

Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola, podpisanega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (13), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (14).

| (19) | Kar zadeva Ciper, Bolgarijo, Romunijo in Hrvaško, bi bilo treba določbe iz Uredbe (EU) 2016/399, povezane s SVI, uporabljati le, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 66(2) Uredbe (EU) 2017/2226. To pomeni, da je treba za tiste države članice, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 66(2) navedene Uredbe do dneva začetka delovanja SVI, določiti posebne prehodne določbe o žigosanju, dokler ne bodo te države članice povezane s SVI. Z navedenimi predhodnimi določbami bi bilo treba zagotoviti, da bo imelo žigosanje potnih listin enak učinek kot evidenca o vstopu/izstopu v SVI. |
| --- | --- |

(19)

Kar zadeva Ciper, Bolgarijo, Romunijo in Hrvaško, bi bilo treba določbe iz Uredbe (EU) 2016/399, povezane s SVI, uporabljati le, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 66(2) Uredbe (EU) 2017/2226. To pomeni, da je treba za tiste države članice, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 66(2) navedene Uredbe do dneva začetka delovanja SVI, določiti posebne prehodne določbe o žigosanju, dokler ne bodo te države članice povezane s SVI. Z navedenimi predhodnimi določbami bi bilo treba zagotoviti, da bo imelo žigosanje potnih listin enak učinek kot evidenca o vstopu/izstopu v SVI.

| (20) | Države članice, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 66(2) Uredbe (EU) 2017/2226 na dan začetka delovanja SVI, bi morale pri vstopu in izstopu še naprej sistematično žigosati potne listine državljanov tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje. Te države članice bi morale pregledovati vstopne in izstopne žige na potni listini zadevnega državljana tretje države, da se s primerjavo datumov vstopa in izstopa preveri, ali oseba ni prekoračila najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju zadevne države članice. Žigosanje potnih listin in pregled žigov bi bilo treba izvajati, dokler se zadevna država članica ne poveže s SVI, kakor je navedeno v členu 66(3) Uredbe (EU) 2017/2226. |
| --- | --- |

(20)

Države članice, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 66(2) Uredbe (EU) 2017/2226 na dan začetka delovanja SVI, bi morale pri vstopu in izstopu še naprej sistematično žigosati potne listine državljanov tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje. Te države članice bi morale pregledovati vstopne in izstopne žige na potni listini zadevnega državljana tretje države, da se s primerjavo datumov vstopa in izstopa preveri, ali oseba ni prekoračila najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju zadevne države članice. Žigosanje potnih listin in pregled žigov bi bilo treba izvajati, dokler se zadevna država članica ne poveže s SVI, kakor je navedeno v členu 66(3) Uredbe (EU) 2017/2226.

| (21) | Uredbo (EU) 2016/399 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(21)

Uredbo (EU) 2016/399 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (22) | V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (15) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 21. septembra 2016 – |
| --- | --- |

(22)

V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (15) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 21. septembra 2016 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2016/399 se spremeni:

| (1) | v členu 2 se dodajo naslednje točke:






  „22. | ‚sistem vstopa/izstopa‘ (SVI) pomeni sistem, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2 se dodajo naslednje točke:

„22.

‚sistem vstopa/izstopa‘ (SVI) pomeni sistem, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

| 23. | ‚samopostrežni sistem‘ pomeni avtomatiziran sistem, ki v celoti ali delno opravlja mejno kontrolo, ki se izvaja za osebe, in se lahko uporabi za predhodni vpis podatkov v SVI; |
| --- | --- |

23.

‚samopostrežni sistem‘ pomeni avtomatiziran sistem, ki v celoti ali delno opravlja mejno kontrolo, ki se izvaja za osebe, in se lahko uporabi za predhodni vpis podatkov v SVI;

| 24. | ‚elektronski prehod‘ pomeni elektronsko upravljano infrastrukturo na točki dejanskega prehoda zunanje meje ali notranje meje, kjer nadzor še ni bil odpravljen; |
| --- | --- |

24.

‚elektronski prehod‘ pomeni elektronsko upravljano infrastrukturo na točki dejanskega prehoda zunanje meje ali notranje meje, kjer nadzor še ni bil odpravljen;

| 25. | ‚avtomatizirani sistem nadzora meje‘ pomeni sistem, ki omogoča avtomatizirano prehajanje meje in je sestavljen iz samopostrežnega sistema in elektronskega prehoda; |
| --- | --- |

25.

‚avtomatizirani sistem nadzora meje‘ pomeni sistem, ki omogoča avtomatizirano prehajanje meje in je sestavljen iz samopostrežnega sistema in elektronskega prehoda;

| 26. | ‚potrjevanje verodostojnosti in celovitosti podatkov na čipu‘ pomeni postopek, s katerim se z uporabo certifikatov preverja, da podatki na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu) prihajajo od organa izdajatelja in da niso bili spremenjeni. |
| --- | --- |

26.

‚potrjevanje verodostojnosti in celovitosti podatkov na čipu‘ pomeni postopek, s katerim se z uporabo certifikatov preverja, da podatki na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu) prihajajo od organa izdajatelja in da niso bili spremenjeni.

| (2) | člen 6 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednja točka:






  „(f) | zagotovijo biometrične podatke, če je to potrebno za:






  (i) | oblikovanje individualne dokumentacije v SVI v skladu s členoma 16 in 17 Uredbe (EU) 2017/2226; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 6 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednja točka:

„(f)

zagotovijo biometrične podatke, če je to potrebno za:

(i)

oblikovanje individualne dokumentacije v SVI v skladu s členoma 16 in 17 Uredbe (EU) 2017/2226;

| (ii) | izvajanje mejne kontrole v skladu s členom 8(3)(a)(i) in (g)(i) te uredbe, členom 23(2) in (4) Uredbe (EU) 2017/2226 in, kadar je ustrezno, členom 18 Uredbe (ES) št. No 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*2). |
| --- | --- |

(ii)

izvajanje mejne kontrole v skladu s členom 8(3)(a)(i) in (g)(i) te uredbe, členom 23(2) in (4) Uredbe (EU) 2017/2226 in, kadar je ustrezno, členom 18 Uredbe (ES) št. No 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (*2).

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Obdobje 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni iz odstavka 1 tega člena se izračuna kot eno samo obdobje za države članice, ki uporabljajo SVI na podlagi Uredbe (EU) 2017/2226. To obdobje se izračuna ločeno za vsako državo članico, ki ne uporablja SVI.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Obdobje 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni iz odstavka 1 tega člena se izračuna kot eno samo obdobje za države članice, ki uporabljajo SVI na podlagi Uredbe (EU) 2017/2226. To obdobje se izračuna ločeno za vsako državo članico, ki ne uporablja SVI.“;

| (3) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 6a
  Državljani tretjih držav, katerih podatki se vnesejo v SVI

  1.   V skladu s členi 16, 17, 19 in 20 Uredbe (EU) 2017/2226 se pri vstopu in izstopu v SVI vnesejo podatki o naslednjih kategorijah oseb:






  (a) | državljanov tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje v skladu s členom 6(1) te uredbe; |
| --- | --- | --- |

(3)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 6a

Državljani tretjih držav, katerih podatki se vnesejo v SVI

1.   V skladu s členi 16, 17, 19 in 20 Uredbe (EU) 2017/2226 se pri vstopu in izstopu v SVI vnesejo podatki o naslednjih kategorijah oseb:

(a)

državljanov tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje v skladu s členom 6(1) te uredbe;

| (b) | državljanov tretjih držav, ki so družinski člani državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, in nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi navedene direktive; |
| --- | --- |

(b)

državljanov tretjih držav, ki so družinski člani državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, in nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi navedene direktive;

| (c) | državljanov tretjih držav, ki:






  (i) | so družinski člani državljana tretje države, ki ima na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter tretjo državo na drugi strani pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije, in |
| --- | --- | --- |

(c)

državljanov tretjih držav, ki:

(i)

so družinski člani državljana tretje države, ki ima na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter tretjo državo na drugi strani pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije, in

| (ii) | nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002; |
| --- | --- |

(ii)

nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002;

2.   Podatki o državljanih tretjih držav, ki jim je bil v skladu s členom 14 te uredbe zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje, se vnesejo v SVI v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2017/2226.

3.   V SVI se ne vnesejo podatki o naslednjih kategorijah oseb:

| (a) | državljanih tretjih držav, ki so družinski člani državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, in imajo dovoljenje za prebivanje v skladu z navedeno direktivo, ne glede na to, ali tega državljana Unije spremljajo oziroma se mu pridružijo; |
| --- | --- |

(a)

državljanih tretjih držav, ki so družinski člani državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, in imajo dovoljenje za prebivanje v skladu z navedeno direktivo, ne glede na to, ali tega državljana Unije spremljajo oziroma se mu pridružijo;

| (b) | državljanih tretjih držav, ki so družinski člani državljana tretje države, ne glede na to, ali tega državljana tretje države spremljajo oziroma se mu pridružijo, kadar:






  (i) | ima ta državljan tretje države na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter tretjo državo na drugi strani pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije, in |
| --- | --- | --- |

(b)

državljanih tretjih držav, ki so družinski člani državljana tretje države, ne glede na to, ali tega državljana tretje države spremljajo oziroma se mu pridružijo, kadar:

(i)

ima ta državljan tretje države na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter tretjo državo na drugi strani pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije, in

| (ii) | imajo ti državljani tretjih držav dovoljenje za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenje za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002; |
| --- | --- |

(ii)

imajo ti državljani tretjih držav dovoljenje za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenje za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002;

| (c) | imetnikih dovoljenj za prebivanje iz točke 16 člena 2, ki niso zajeti v točkah (a) in (b) tega odstavka; |
| --- | --- |

(c)

imetnikih dovoljenj za prebivanje iz točke 16 člena 2, ki niso zajeti v točkah (a) in (b) tega odstavka;

| (d) | imetnikih vizumov za dolgoročno bivanje; |
| --- | --- |

(d)

imetnikih vizumov za dolgoročno bivanje;

| (e) | državljanih tretjih držav, ki uveljavljajo pravico do mobilnosti v skladu z Direktivo 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3) ali Direktivo (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta (*4); |
| --- | --- |

(e)

državljanih tretjih držav, ki uveljavljajo pravico do mobilnosti v skladu z Direktivo 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3) ali Direktivo (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta (*4);

| (f) | državljanih Andore, Monaka in San Marina ter imetnikih potnega lista, ki ga je izdala Vatikanska mestna država; |
| --- | --- |

(f)

državljanih Andore, Monaka in San Marina ter imetnikih potnega lista, ki ga je izdala Vatikanska mestna država;

| (g) | osebah ali kategorijah oseb, ki so izvzete iz mejne kontrole ali uživajo ugodnosti na podlagi posebnih pravil glede mejne kontrole, med katere spadajo:






  (i) | voditelji držav, voditelji vlad in člani nacionalnih vlad ter spremljajoči zakonci, in člani njihovih uradnih delegacij, ter vladarji in drugi visoki člani kraljeve družine, v skladu s točko 1 Priloge VII; |
| --- | --- | --- |

(g)

osebah ali kategorijah oseb, ki so izvzete iz mejne kontrole ali uživajo ugodnosti na podlagi posebnih pravil glede mejne kontrole, med katere spadajo:

(i)

voditelji držav, voditelji vlad in člani nacionalnih vlad ter spremljajoči zakonci, in člani njihovih uradnih delegacij, ter vladarji in drugi visoki člani kraljeve družine, v skladu s točko 1 Priloge VII;

| (ii) | piloti letal in drugi člani posadke v skladu s točko 2 Priloge VII; |
| --- | --- |

(ii)

piloti letal in drugi člani posadke v skladu s točko 2 Priloge VII;

| (iii) | pomorščaki v skladu s točko 3 Priloge VII in pomorščaki, ki se nahajajo na ozemlju države članice samo ob pristanku njihove ladje in ostanejo na območju pristanišča; |
| --- | --- |

(iii)

pomorščaki v skladu s točko 3 Priloge VII in pomorščaki, ki se nahajajo na ozemlju države članice samo ob pristanku njihove ladje in ostanejo na območju pristanišča;

| (iv) | čezmejni delavci v skladu s točko 5 Priloge VII; |
| --- | --- |

(iv)

čezmejni delavci v skladu s točko 5 Priloge VII;

| (v) | reševalne službe, policija, gasilci v nujnih primerih in mejni policisti v skladu s točko 7 Priloge VII; |
| --- | --- |

(v)

reševalne službe, policija, gasilci v nujnih primerih in mejni policisti v skladu s točko 7 Priloge VII;

| (vi) | delavci na morju v skladu s točko 8 Priloge VII; |
| --- | --- |

(vi)

delavci na morju v skladu s točko 8 Priloge VII;

| (vii) | člani posadke in potniki na potniških ladjah za križarjenje v skladu s točkami 3.2.1, 3.2.2 in 3.2.3 Priloge VI; |
| --- | --- |

(vii)

člani posadke in potniki na potniških ladjah za križarjenje v skladu s točkami 3.2.1, 3.2.2 in 3.2.3 Priloge VI;

| (viii) | osebe na krovu rekreacijskih plovil, pri katerih ni treba opraviti mejne kontrole v skladu s točkami 3.2.4, 3.2.5 in 3.2.6 Priloge VI; |
| --- | --- |

(viii)

osebe na krovu rekreacijskih plovil, pri katerih ni treba opraviti mejne kontrole v skladu s točkami 3.2.4, 3.2.5 in 3.2.6 Priloge VI;

| (h) | osebah, za katere velja odstopanje od obveznosti prehoda zunanjih meja le na mejnih prehodih in med določenim delovnim časom v skladu s členom 5(2); |
| --- | --- |

(h)

osebah, za katere velja odstopanje od obveznosti prehoda zunanjih meja le na mejnih prehodih in med določenim delovnim časom v skladu s členom 5(2);

| (i) | osebah, ki za prehod meje predložijo veljavno dovoljenje za obmejni promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1931/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (*5); |
| --- | --- |

(i)

osebah, ki za prehod meje predložijo veljavno dovoljenje za obmejni promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1931/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (*5);

| (j) | članov posadke potniških in tovornih vlakov na mednarodnih progah; |
| --- | --- |

(j)

članov posadke potniških in tovornih vlakov na mednarodnih progah;

| (k) | osebah, ki pri prehodu meje predložijo:






  (i) | veljaven poenostavljeni železniški tranzitni dokument, izdan v skladu z Uredbo Sveta št. 693/2003 (*6); ali |
| --- | --- | --- |

(k)

osebah, ki pri prehodu meje predložijo:

(i)

veljaven poenostavljeni železniški tranzitni dokument, izdan v skladu z Uredbo Sveta št. 693/2003 (*6); ali

| (ii) | veljaven poenostavljeni tranzitni dokument, izdan v skladu z Uredbo št. 693/2003, če med tranzitom potujejo z vlakom in ne izstopijo na ozemlju države članice. |
| --- | --- |

(ii)

veljaven poenostavljeni tranzitni dokument, izdan v skladu z Uredbo št. 693/2003, če med tranzitom potujejo z vlakom in ne izstopijo na ozemlju države članice.

| (4) | člen 8 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | v točki (a) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Če potna listina vsebuje elektronski pomnilniški medij (čip), se verodostojnost in celovitost podatkov na čipu potrdi s pomočjo celotne verige veljavnih certifikatov, razen če je to tehnično nemogoče ali, v primeru potne listine, ki jo je izdala tretja država, zaradi nerazpoložljivosti veljavnih certifikatov.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

člen 8 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

v točki (a) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če potna listina vsebuje elektronski pomnilniški medij (čip), se verodostojnost in celovitost podatkov na čipu potrdi s pomočjo celotne verige veljavnih certifikatov, razen če je to tehnično nemogoče ali, v primeru potne listine, ki jo je izdala tretja država, zaradi nerazpoložljivosti veljavnih certifikatov.“;

| (ii) | v točki (b) se doda naslednji pododstavek:

  „Za osebe, katerih vstop je treba evidentirati v SVI v skladu s členom 6a te uredbe, se izvede preverjanje njihove identitete v skladu s členom 23(2) Uredbe (EU) 2017/2226 in po potrebi ugotavljanje identitete v skladu s členom 23(4) navedene uredbe.“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki (b) se doda naslednji pododstavek:

„Za osebe, katerih vstop je treba evidentirati v SVI v skladu s členom 6a te uredbe, se izvede preverjanje njihove identitete v skladu s členom 23(2) Uredbe (EU) 2017/2226 in po potrebi ugotavljanje identitete v skladu s členom 23(4) navedene uredbe.“;

| (b) | odstavek 3 se spremeni:






  (i) | v točki (a)(i) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Pri potnih listih in potnih listinah, ki vsebujejo elektronski pomnilniški medij (čip), se verodostojnost in celovitost podatkov na čipu preveri pod pogojem, da so na voljo veljavni certifikati.
  Kadar potna listina vsebuje podobo obraza, evidentirano na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu), in če je ta podoba obraza tehnično dostopna, preverjanje vključuje preverjanje te podobe obraza z njenim elektronskim primerjanjem s podobo obraza zadevnega državljana tretje države, posneto v živo, z izjemo državljanov tretjih držav, ki imajo v SVI že evidentirano individualno dokumentacijo. Če je tehnično in pravno mogoče, se to preverjanje lahko opravi tudi s primerjanjem prstnih odtisov, odvzetih na kraju samem, s prstnimi odtisi, ki so evidentirani na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu).“; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se spremeni:

(i)

v točki (a)(i) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Pri potnih listih in potnih listinah, ki vsebujejo elektronski pomnilniški medij (čip), se verodostojnost in celovitost podatkov na čipu preveri pod pogojem, da so na voljo veljavni certifikati.

Kadar potna listina vsebuje podobo obraza, evidentirano na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu), in če je ta podoba obraza tehnično dostopna, preverjanje vključuje preverjanje te podobe obraza z njenim elektronskim primerjanjem s podobo obraza zadevnega državljana tretje države, posneto v živo, z izjemo državljanov tretjih držav, ki imajo v SVI že evidentirano individualno dokumentacijo. Če je tehnično in pravno mogoče, se to preverjanje lahko opravi tudi s primerjanjem prstnih odtisov, odvzetih na kraju samem, s prstnimi odtisi, ki so evidentirani na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu).“;

| (ii) | v točki (a) se točka (iii) nadomesti z naslednjim:






  „(iii) | za osebe, katerih vstop ali zavrnitev vstopa je treba evidentirati v SVI v skladu s členom 6a te uredbe, preverjanje njihove identitete v skladu s členom 23(2) Uredbe (EU) 2017/2226 in po potrebi ugotavljanje identitete v skladu s členom 23(4) navedene uredbe.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

v točki (a) se točka (iii) nadomesti z naslednjim:

„(iii)

za osebe, katerih vstop ali zavrnitev vstopa je treba evidentirati v SVI v skladu s členom 6a te uredbe, preverjanje njihove identitete v skladu s členom 23(2) Uredbe (EU) 2017/2226 in po potrebi ugotavljanje identitete v skladu s členom 23(4) navedene uredbe.“;

| (iii) | v točki (a) se vstavi naslednja točka:






  „(iiia) | za osebe, katerih vstop ali zavrnitev vstopa je treba evidentirati v SVI v skladu s členom 6a te uredbe, preverjanje, da državljan tretje države ni dosegel ali prekoračil najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic, ter, za državljane tretjih držav, ki imajo vizum, izdan za enkratni ali dvakratni vstop, preverjanje, da spoštujejo največje število dovoljenih vstopov, in sicer z vpogledom v SVI v skladu s členom 23 Uredbe (EU) 2017/2226.“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

v točki (a) se vstavi naslednja točka:

„(iiia)

za osebe, katerih vstop ali zavrnitev vstopa je treba evidentirati v SVI v skladu s členom 6a te uredbe, preverjanje, da državljan tretje države ni dosegel ali prekoračil najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic, ter, za državljane tretjih držav, ki imajo vizum, izdan za enkratni ali dvakratni vstop, preverjanje, da spoštujejo največje število dovoljenih vstopov, in sicer z vpogledom v SVI v skladu s členom 23 Uredbe (EU) 2017/2226.“;

| (iv) | v točki (g) se točka (i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | preverjanje identitete in državljanstva državljana tretje države ter verodostojnosti in veljavnosti potne listine za prestop meje, tudi z vpogledom v podatke v ustreznih zbirkah podatkov, zlasti v:






  (1) | SIS; |
| --- | --- | --- | --- |

(iv)

v točki (g) se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

preverjanje identitete in državljanstva državljana tretje države ter verodostojnosti in veljavnosti potne listine za prestop meje, tudi z vpogledom v podatke v ustreznih zbirkah podatkov, zlasti v:

(1)

SIS;

| (2) | Interpolovi podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih; |
| --- | --- |

(2)

Interpolovi podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih;

| (3) | nacionalnih zbirkah podatkov o ukradenih, protipravno odtujenih, izgubljenih in razveljavljenih potnih listinah. |
| --- | --- |

(3)

nacionalnih zbirkah podatkov o ukradenih, protipravno odtujenih, izgubljenih in razveljavljenih potnih listinah.

Pri potnih listih in potnih listinah, ki vsebujejo elektronski pomnilniški medij (čip), se verodostojnost in celovitost podatkov na čipu preveri pod pogojem, da so na voljo veljavni certifikati.

Kadar potna listina vsebuje podobo obraza, evidentirano na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu), in če je ta podoba obraza tehnično dostopna, to preverjanje vključuje preverjanje te podobe obraza z njenim elektronskim primerjanjem s podobo obraza zadevnega državljana tretje države, posneto v živo, z izjemo državljanov tretjih držav, ki imajo v SVI že evidentirano individualno dokumentacijo. Če je tehnično in pravno mogoče, se to preverjanje lahko opravi tudi s primerjanjem prstnih odtisov, odvzetih na kraju samem, s prstnimi odtisi, ki so evidentirani na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu);“;

| (v) | v točki (g) se dodata naslednji točki:






  „(iii) | za osebe, katerih izstop je treba evidentirati v SVI v skladu s členom 6a te uredbe, preverjanje identitete v skladu s členom 23(2) Uredbe (EU) 2017/2226 in po potrebi ugotavljanje identitete v skladu s členom 23(4) navedene uredbe; |
| --- | --- | --- |

(v)

v točki (g) se dodata naslednji točki:

„(iii)

za osebe, katerih izstop je treba evidentirati v SVI v skladu s členom 6a te uredbe, preverjanje identitete v skladu s členom 23(2) Uredbe (EU) 2017/2226 in po potrebi ugotavljanje identitete v skladu s členom 23(4) navedene uredbe;

| (iv) | za osebe, katerih izstop je treba evidentirati v SVI v skladu s členom 6a te uredbe, preverjanje, da državljan tretje države ni prekoračil najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic, in sicer z vpogledom v SVI v skladu s členom 23(3) Uredbe (EU) 2017/2226;“; |
| --- | --- |

(iv)

za osebe, katerih izstop je treba evidentirati v SVI v skladu s členom 6a te uredbe, preverjanje, da državljan tretje države ni prekoračil najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic, in sicer z vpogledom v SVI v skladu s členom 23(3) Uredbe (EU) 2017/2226;“;

| (vi) | v točki (h) se črta točka (ii); |
| --- | --- |

(vi)

v točki (h) se črta točka (ii);

| (vii) | točka (i) se nadomesti z naslednjim:






  „(i) | za ugotavljanje identitete katere koli osebe, ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop, bivanje ali prebivanje na ozemlju držav članic, se lahko opravi vpogled v VIS v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 767/2008, v SVI pa se lahko vpogleda v skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2017/2226;“; |
| --- | --- | --- |

(vii)

točka (i) se nadomesti z naslednjim:

„(i)

za ugotavljanje identitete katere koli osebe, ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop, bivanje ali prebivanje na ozemlju držav članic, se lahko opravi vpogled v VIS v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 767/2008, v SVI pa se lahko vpogleda v skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2017/2226;“;

| (c) | doda se naslednji odstavek:

  „9.   Državljane tretje države se obvesti o največjem številu dni dovoljenega bivanja, pri katerem se upoštevata število vstopov in trajanje bivanja, ki ga dovoljuje vizum. Te informacije zagotovi mejni policist ob mejni kontroli ali pa se zagotovijo z uporabo opreme, ki je nameščena na mejnem prehodu in ki državljanu tretje države omogoča vpogled v spletno storitev, kot je navedeno v členu 13(1) in (2) Uredbe (EU) 2017/2226.“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„9.   Državljane tretje države se obvesti o največjem številu dni dovoljenega bivanja, pri katerem se upoštevata število vstopov in trajanje bivanja, ki ga dovoljuje vizum. Te informacije zagotovi mejni policist ob mejni kontroli ali pa se zagotovijo z uporabo opreme, ki je nameščena na mejnem prehodu in ki državljanu tretje države omogoča vpogled v spletno storitev, kot je navedeno v členu 13(1) in (2) Uredbe (EU) 2017/2226.“;

| (5) | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 8a
  Uporaba samopostrežnih sistemov za predhodni vpis podatkov v SVI

  1.   Osebe, ki morajo biti za prehod meje evidentirane v SVI v skladu s členom 6a, lahko uporabijo samopostrežne sisteme za namen predhodnega vpisa podatkov iz točke (a) odstavka 4 tega člena v SVI, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (a) | potna listina vsebuje elektronski pomnilniški medij (čip), verodostojnost in celovitosti podatkov na čipu pa sta potrjeni s celotno verigo veljavnih certifikatov; |
| --- | --- | --- |

(5)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 8a

Uporaba samopostrežnih sistemov za predhodni vpis podatkov v SVI

1.   Osebe, ki morajo biti za prehod meje evidentirane v SVI v skladu s členom 6a, lahko uporabijo samopostrežne sisteme za namen predhodnega vpisa podatkov iz točke (a) odstavka 4 tega člena v SVI, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(a)

potna listina vsebuje elektronski pomnilniški medij (čip), verodostojnost in celovitosti podatkov na čipu pa sta potrjeni s celotno verigo veljavnih certifikatov;

| (b) | potna listina vsebuje podobo obraza, evidentirano na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu), do katerega lahko samopostrežni sistem tehnično dostopa, da se preveri identiteta imetnika potne listine s primerjavo podobe obraza, evidentirane na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu), z njegovo podobo obraza, posneto v živo; če je tehnično in pravno mogoče, se to preverjanje lahko opravi tudi s primerjanjem prstnih odtisov, odvzetih na kraju samem, s prstnimi odtisi, ki so evidentirani na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu) potne listine. |
| --- | --- |

(b)

potna listina vsebuje podobo obraza, evidentirano na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu), do katerega lahko samopostrežni sistem tehnično dostopa, da se preveri identiteta imetnika potne listine s primerjavo podobe obraza, evidentirane na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu), z njegovo podobo obraza, posneto v živo; če je tehnično in pravno mogoče, se to preverjanje lahko opravi tudi s primerjanjem prstnih odtisov, odvzetih na kraju samem, s prstnimi odtisi, ki so evidentirani na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu) potne listine.

2.   V skladu z odstavkom 1 tega člena samopostrežni sistem preveri, ali je bila oseba predhodno evidentirana v SVI, in preveri identiteto državljana tretje države v skladu s členom 23(2) Uredbe (EU) 2017/2226.

3.   V skladu s členom 23(4) Uredbe (EU) 2017/2226 samopostrežni sistem opravi ugotavljanje identitete v skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2017/2226.

Poleg tega se v skladu s členom 23(4) Uredbe (EU) 2017/2226 pri ugotavljanju identitete v SVI uporabljajo naslednje določbe:

| (a) | če se pri državljanih tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost pri prehodu zunanjih meja, pri iskanju s podatki iz člena 18(1) Uredbe (ES) št. 767/2008 v VIS izkaže, da je oseba evidentirana v VIS, se izvede preverjanje prstnih odtisov v VIS v skladu s členom 18(6) Uredbe (ES) št. 767/2008. Če preverjanje osebe v skladu z odstavkom 2 tega člena ni bilo uspešno, se opravi dostop do podatkov iz VIS za ugotavljanje identitete v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 767/2008; |
| --- | --- |

(a)

če se pri državljanih tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost pri prehodu zunanjih meja, pri iskanju s podatki iz člena 18(1) Uredbe (ES) št. 767/2008 v VIS izkaže, da je oseba evidentirana v VIS, se izvede preverjanje prstnih odtisov v VIS v skladu s členom 18(6) Uredbe (ES) št. 767/2008. Če preverjanje osebe v skladu z odstavkom 2 tega člena ni bilo uspešno, se opravi dostop do podatkov iz VIS za ugotavljanje identitete v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 767/2008;

| (b) | pri državljanih tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti pri prehodu zunanjih meja in jih v SVI po ugotavljanju identitete v skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2017/2226 ni mogoče najti, se opravi vpogled v VIS v skladu s členom 19a Uredbe (ES) št. 767/2008. |
| --- | --- |

(b)

pri državljanih tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti pri prehodu zunanjih meja in jih v SVI po ugotavljanju identitete v skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2017/2226 ni mogoče najti, se opravi vpogled v VIS v skladu s členom 19a Uredbe (ES) št. 767/2008.

4.   Če podatki o osebi iz odstavka 1 tega člena niso evidentirani v SVI v skladu z odstavkoma 2 in 3:

| (a) | državljani tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost pri prehodu zunanjih meja, prek samopostrežnega sistema v SVI predhodno vpišejo podatke iz člena 16(1) in člena 16(2)(c) do (f) Uredbe (EU) 2017/2226, ter, če je ustrezno, podatke iz člena 16(6) navedene uredbe, državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti pri prehodu zunanjih meja, pa prek samopostrežnega sistema v SVI predhodno vpišejo podatke iz člena 17(1)(a), (b) in (c) in 16(2)(c) navedene uredbe ter, če je ustrezno, podatke iz člena (17)(1)(d) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(a)

državljani tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost pri prehodu zunanjih meja, prek samopostrežnega sistema v SVI predhodno vpišejo podatke iz člena 16(1) in člena 16(2)(c) do (f) Uredbe (EU) 2017/2226, ter, če je ustrezno, podatke iz člena 16(6) navedene uredbe, državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti pri prehodu zunanjih meja, pa prek samopostrežnega sistema v SVI predhodno vpišejo podatke iz člena 17(1)(a), (b) in (c) in 16(2)(c) navedene uredbe ter, če je ustrezno, podatke iz člena (17)(1)(d) navedene uredbe;

| (b) | nato se osebo napoti k mejnemu policistu, ki:






  (i) | v primeru, če prek samopostrežnega terminala ni bilo mogoče zbrati vseh zahtevanih podatkov, predhodno vpiše zadevne podatke; |
| --- | --- | --- |

(b)

nato se osebo napoti k mejnemu policistu, ki:

(i)

v primeru, če prek samopostrežnega terminala ni bilo mogoče zbrati vseh zahtevanih podatkov, predhodno vpiše zadevne podatke;

| (ii) | preveri:






  — | da potna listina, ki je bila uporabljena v samopostrežnem sistemu, ustreza tisti, ki jo ima oseba pred mejnim policistom, |
| --- | --- | --- |

(ii)

preveri:

—

da potna listina, ki je bila uporabljena v samopostrežnem sistemu, ustreza tisti, ki jo ima oseba pred mejnim policistom,

| — | da podoba obraza zadevne osebe, posneta v živo, ustreza podobi obraza, pridobljeni prek samopostrežnega sistema, ter |
| --- | --- |

—

da podoba obraza zadevne osebe, posneta v živo, ustreza podobi obraza, pridobljeni prek samopostrežnega sistema, ter

| — | za osebe, ki nimajo vizuma, zahtevanega v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2001, ali se prstni odtisi, odvzeti na kraju samem, zadevne osebe ujemajo s prstnimi odtisi, zbranimi prek samopostrežnega sistema; |
| --- | --- |

—

za osebe, ki nimajo vizuma, zahtevanega v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2001, ali se prstni odtisi, odvzeti na kraju samem, zadevne osebe ujemajo s prstnimi odtisi, zbranimi prek samopostrežnega sistema;

| (iii) | ko je odločitev o dovolitvi ali zavrnitvi vstopa sprejeta, potrdi podatke iz točke (a) tega odstavka in vnese podatke iz členov 16(2)(a) in (b) in 18(6)(a), (b), (c) in (d) Uredbe (EU) 2017/2226 v SVI. |
| --- | --- |

(iii)

ko je odločitev o dovolitvi ali zavrnitvi vstopa sprejeta, potrdi podatke iz točke (a) tega odstavka in vnese podatke iz členov 16(2)(a) in (b) in 18(6)(a), (b), (c) in (d) Uredbe (EU) 2017/2226 v SVI.

5.   Kadar je na podlagi operacij iz odstavkov 2 in 3 razvidno, da so podatki o osebi iz odstavka 1 evidentirani v SVI, samopostrežni sistem preveri, ali je treba enega ali več podatkov iz odstavka (4)(a) posodobiti.

6.   Kadar je v skladu z odstavkom 5 razvidno, da ima oseba iz odstavka 1 tega člena v SVI evidentirano individualno dokumentacijo, vendar je treba njene podatke posodobiti:

| (a) | ta oseba posodobi podatke v SVI, tako da jih predhodno vpiše prek samopostrežnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

ta oseba posodobi podatke v SVI, tako da jih predhodno vpiše prek samopostrežnega sistema;

| (b) | se ta oseba napoti k mejnemu policistu, ki preveri pravilnost posodobitve iz točke (a) tega odstavka in ko je odločitev o dovolitvi ali zavrnitvi vstopa sprejeta, posodobi individualno dokumentacijo v skladu s členom 14(2) Uredbe (EU) 2017/2226. |
| --- | --- |

(b)

se ta oseba napoti k mejnemu policistu, ki preveri pravilnost posodobitve iz točke (a) tega odstavka in ko je odločitev o dovolitvi ali zavrnitvi vstopa sprejeta, posodobi individualno dokumentacijo v skladu s členom 14(2) Uredbe (EU) 2017/2226.

7.   Samopostrežni sistemi delujejo pod nadzorom mejnega policista, ki je odgovoren za odkrivanje kakršne koli neprimerne, goljufive ali nepravilne uporabe samopostrežnega sistema.

Člen 8b

Uporaba samopostrežnih sistemov in elektronskih prehodov za prehajanje meje s strani oseb, ki morajo biti za prehod meje evidentirani v SVI

1.   Osebam, ki morajo biti za prehod meje evidentirane v SVI v skladu s členom 6a, se lahko dovoli uporaba samopostrežnega sistema z namenom opravljanja mejne kontrole, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | potna listina vsebuje elektronski pomnilniški medij (čip), verodostojnost in celovitost podatkov na čipu pa sta potrjeni s celotno verigo veljavnih certifikatov; |
| --- | --- |

(a)

potna listina vsebuje elektronski pomnilniški medij (čip), verodostojnost in celovitost podatkov na čipu pa sta potrjeni s celotno verigo veljavnih certifikatov;

| (b) | potna listina vsebuje podobo obraza, evidentirano na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu), do katerega lahko samopostrežni sistem tehnično dostopa, da se preveri identiteta imetnika potne listine s primerjavo podobe obraza, evidentirane na čipu, z njegovo podobo obraza, posneto v živo; ter |
| --- | --- |

(b)

potna listina vsebuje podobo obraza, evidentirano na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu), do katerega lahko samopostrežni sistem tehnično dostopa, da se preveri identiteta imetnika potne listine s primerjavo podobe obraza, evidentirane na čipu, z njegovo podobo obraza, posneto v živo; ter

| (c) | oseba je že vpisana ali predhodno vpisana v SVI. |
| --- | --- |

(c)

oseba je že vpisana ali predhodno vpisana v SVI.

2.   Če so pogoji iz odstavka 1 tega člena izpolnjeni, se mejna kontrola pri vstopu iz člena 8(2) ter člena 8(3)(a) in (b) ter pri izstopu iz člena 8(2) in člena 8(3)(g) in (h) lahko opravi prek samopostrežnega sistema. Če se mejna kontrola pri izstopu opravi prek avtomatiziranega sistema nadzora meje, vključuje tudi kontrolo iz člena 8(3)(h).

Če se osebi dovoli dostop do nacionalnega programa za poenostavitev, ki ga vzpostavi država članica v skladu s členom 8d, se pri mejni kontroli pri vstopu, opravljeni s samopostrežnim sistemom, lahko izpusti preverjanje vidikov iz člena 8(3)(a)(iv) in (v), ko ta oseba prehaja zunanje meje te države članice ali zunanje meje druge države članice, ki je s to državo članico sklenila sporazum, na podlagi katerega je bil odobren dostop, kot je določeno v členu 8d(9).

3.   Pri vstopu in izstopu so rezultati mejne kontrole, opravljene s samopostrežnim sistemom, na voljo mejnemu policistu. Ta mejni policist spremlja rezultate mejne kontrole in upoštevajoč te rezultate dovoli vstop ali izstop ali pa osebo napoti k mejnemu policistu, ki opravi nadaljnjo kontrolo.

4.   Oseba se napoti k mejnemu policistu v skladu z odstavkom 3 v vseh naslednjih primerih:

| (a) | kadar ni izpolnjen eden ali več pogojev iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

kadar ni izpolnjen eden ali več pogojev iz odstavka 1;

| (b) | kadar se pri kontroli pri vstopu ali izstopu iz odstavka 2 razkrije, da ni izpolnjen eden ali več pogojev za vstop ali izstop; |
| --- | --- |

(b)

kadar se pri kontroli pri vstopu ali izstopu iz odstavka 2 razkrije, da ni izpolnjen eden ali več pogojev za vstop ali izstop;

| (c) | kadar rezultati kontrole pri vstopu ali izstopu iz odstavka 2 vzbujajo pomisleke o identiteti osebe ali pokažejo, da se za osebo šteje, da predstavlja nevarnost notranji varnosti, javnemu redu ali mednarodnim odnosom katere koli države članice ali nevarnost javnemu zdravju; |
| --- | --- |

(c)

kadar rezultati kontrole pri vstopu ali izstopu iz odstavka 2 vzbujajo pomisleke o identiteti osebe ali pokažejo, da se za osebo šteje, da predstavlja nevarnost notranji varnosti, javnemu redu ali mednarodnim odnosom katere koli države članice ali nevarnost javnemu zdravju;

| (d) | v primeru dvoma; |
| --- | --- |

(d)

v primeru dvoma;

| (e) | kadar ni na voljo elektronskih prehodov. |
| --- | --- |

(e)

kadar ni na voljo elektronskih prehodov.

5.   Poleg primerov iz odstavka 4 lahko mejni policist, ki nadzira prehajanje meje, osebo, ki uporablja samopostrežni sistem, napoti k mejnemu policistu zaradi drugih razlogov.

6.   Osebam, ki morajo biti za prehod meje evidentirane v SVI v skladu s členom 6a(1) in so za mejno kontrolo uporabile samopostrežni sistem, se lahko dovoli uporaba elektronskega prehoda. Če se uporabi elektronski prehod, se ustrezno evidentiranje evidence o vstopu/izstopu in povezovanje te evidence z zadevno individualno dokumentacijo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2017/2226 izvedeta ob prehodu skozi elektronski prehod. Kadar je elektronski prehod fizično ločen od samopostrežnega sistema, se pri elektronskem prehodu preveri identiteta uporabnika, da se preveri, da oseba, ki uporablja elektronski prehod, ustreza osebi, ki je uporabila samopostrežni sistem. To preverjanje se izvede z uporabo najmanj enega biometričnega identifikatorja.

7.   Če pogoji iz točke (a) ali (b) odstavka 1 tega člena, ali obeh, niso izpolnjeni, se lahko del mejne kontrole pri vstopu v skladu s členom 8(3)(a) in (b) ter del mejne kontrole pri izstopu v skladu s členom 8(3)(g) in (h) opravi prek samopostrežnega sistema. Mejni policist lahko opravi samo tista preverjanja v skladu s členom 8(3)(a) in (b) ter členom 8(3)(g) in (h), ki jih ni mogoče opraviti s samopostrežnim sistemom. Poleg tega mejni policist preveri, da potna listina, ki je bila uporabljena v samopostrežnem sistemu, ustreza tisti, ki jo ima oseba pred mejnim policistom.

8.   Samopostrežni sistemi in elektronski prehodi delujejo pod nadzorom mejnega policista, ki je odgovoren za odkrivanje kakršne koli neprimerne, goljufive ali nepravilne uporabe samopostrežnega sistema, elektronskega prehoda ali obeh.

9.   Ta člen ne posega v možnost držav članic, da dovolijo uporabo samopostrežnih sistemov, elektronskih prehodov ali obojih za prehajanje meje za državljane Unije, za državljane države Evropskega združenja za prosto trgovino, ki je del Evropskega gospodarskega prostora, za državljane Švice in za državljane tretjih držav, za katere prehoda meje ni treba evidentirati v SVI.

Člen 8c

Standardi za uporabo avtomatiziranih sistemov nadzora meje

Avtomatizirani sistemi nadzora meje morajo biti, kolikor je mogoče, zasnovani tako, da jih lahko uporablja vsakdo, razen otrok, mlajših od 12 let. Poleg tega morajo biti zasnovani na način, ki v celoti spoštuje človekovo dostojanstvo, zlasti v primerih ranljivih oseb. Če se države članice odločijo za uporabo avtomatiziranega sistema nadzora meje, morajo zagotoviti navzočnost zadostnega števila osebja za pomoč pri uporabi takih sistemov.

Člen 8d

Nacionalni programi za poenostavitev

1.   Vsaka država članica lahko vzpostavi prostovoljni program (v nadaljnjem besedilu: nacionalni program za poenostavitev), s katerim državljanom tretjih držav ali državljanom določene tretje države, ki nimajo pravice do prostega gibanja na podlagi prava Unije, omogočijo koriščenje poenostavitev iz odstavka 2 pri prehajanju zunanje meje države članice.

2.   Z odstopanjem od člena 8(3)(a) za državljane tretjih držav iz odstavka 1 tega člena, ki se jim odobri dostop do nacionalnega programa za poenostavitev, ni potrebno, da temeljita kontrola pri vstopu zajema pregled vidikov iz člena 8(3)(a)(iv) in (v), kadar taki državljani tretjih držav prehajajo zunanjo mejo države članice.

3.   Država članica opravi predhodno varnostno preverjanje državljanov tretjih držav, ki se prijavijo v nacionalni program za poenostavitev, da se preveri predvsem, ali so izpolnjeni pogoji iz odstavka 4.

Te državljane tretjih držav predhodno varnostno preverijo mejni policisti, organi, pristojni za izdajo vizumov, kot so opredeljeni v točki 3 člena 4 Uredbe (EGS) št. 767/2008, ali organi, pristojni za priseljevanje, kot so opredeljeni v točki (4) člena 3(1) Uredbe (EU) 2017/2226.

4.   Organi iz odstavka 3 odobrijo dostop do nacionalnega programa za poenostavitev le, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | prosilec izpolnjuje pogoje za vstop, določene v členu 6(1); |
| --- | --- |

(a)

prosilec izpolnjuje pogoje za vstop, določene v členu 6(1);

| (b) | prosilčeva potna listina in, kjer je ustrezno, vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje, so veljavni in niso lažni, prenarejeni ali ponarejeni; |
| --- | --- |

(b)

prosilčeva potna listina in, kjer je ustrezno, vizum, vizum za dolgoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje, so veljavni in niso lažni, prenarejeni ali ponarejeni;

| (c) | prosilec dokaže potrebo po pogostem ali rednem potovanju ali utemelji svoje razloge za takšno potovanje; |
| --- | --- |

(c)

prosilec dokaže potrebo po pogostem ali rednem potovanju ali utemelji svoje razloge za takšno potovanje;

| (d) | prosilec dokaže svojo integriteto in zanesljivost in zlasti, kadar je ustrezno, da so bili predhodni vizum ali vizumi z omejeno ozemeljsko veljavnostjo uporabljeni zakonito, svoj ekonomski položaj v matični državi in pristno namero, da ozemlje držav članic zapusti pred koncem obdobja dovoljenega bivanja. V skladu s členom 25 Uredbe (EU) 2017/2226 imajo organi iz odstavka 3 tega člena dostop do SVI za preverjanje, da prosilec pred tem ni prekoračil najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic; |
| --- | --- |

(d)

prosilec dokaže svojo integriteto in zanesljivost in zlasti, kadar je ustrezno, da so bili predhodni vizum ali vizumi z omejeno ozemeljsko veljavnostjo uporabljeni zakonito, svoj ekonomski položaj v matični državi in pristno namero, da ozemlje držav članic zapusti pred koncem obdobja dovoljenega bivanja. V skladu s členom 25 Uredbe (EU) 2017/2226 imajo organi iz odstavka 3 tega člena dostop do SVI za preverjanje, da prosilec pred tem ni prekoračil najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic;

| (e) | prosilec utemelji namen in okoliščine načrtovanega bivanja; |
| --- | --- |

(e)

prosilec utemelji namen in okoliščine načrtovanega bivanja;

| (f) | prosilec ima zadostna sredstva za preživljanje tako v času načrtovanega bivanja, kakor tudi za vrnitev v matično državo ali državo prebivališča, ali pa je navedena sredstva zmožen zakonito pridobiti; |
| --- | --- |

(f)

prosilec ima zadostna sredstva za preživljanje tako v času načrtovanega bivanja, kakor tudi za vrnitev v matično državo ali državo prebivališča, ali pa je navedena sredstva zmožen zakonito pridobiti;

| (g) | opravljen je bilo vpogled v SIS. |
| --- | --- |

(g)

opravljen je bilo vpogled v SIS.

5.   Prvi dostop do nacionalnega programa za poenostavitev se odobri za največ eno leto. Dostop se lahko podaljša za največ nadaljnjih 5 let ali do izteka veljavnosti potne listine ali katerega koli izdanega vizuma za večkratni vstop, vizuma za dolgoročno bivanje in dovoljenja za prebivanje, odvisno od tega, katero je krajše.

V primeru podaljšanja država članica vsako leto ponovno oceni položaj vsakega državljana tretje države, ki mu je odobren dostop do nacionalnega programa za poenostavitev, da se zagotovi, da na podlagi posodobljenih informacij zadevni državljan tretje države še vedno izpolnjuje pogoje iz odstavka 4. Ta ponovna ocena se lahko izvede v okviru izvajanja mejne kontrole.

6.   Pri temeljiti kontroli pri vstopu v skladu s členom 8(3)(a) in (b) ter temeljiti kontroli pri izstopu v skladu s členom 8(3)(g) se izvede tudi preverjanje, da ima državljan tretje države veljaven dostop do nacionalnega programa za poenostavitev.

Mejni policisti lahko izvedejo preverjanje državljana tretje države, ki je upravičenec do nacionalnega programa za poenostavitev, pri vstopu v skladu s členom 8(3)(a) in (b) ter pri izstopu v skladu s členom 8(3)(g) tudi brez elektronske primerjave biometričnih podatkov, vendar pa s primerjavo podobe obraza, evidentirane na elektronskem pomnilniškem mediju (čipu), ter podobe obraza iz individualne dokumentacije državljana tretje države v SVI, z obrazom tega državljana tretje države. Celotno preverjanje se izvaja naključno in na podlagi analize tveganja.

7.   Organi iz odstavka 3 državljanu tretje države takoj prekličejo odobreni dostop do nacionalnega programa za poenostavitev, če postane očitno, da pogoji za odobritev dostopa do tega programa niso bili izpolnjeni ali niso več izpolnjeni.

8.   Pri preverjanju v skladu z odstavkom 3, ali prosilec izpolnjuje pogoje iz odstavka 4, se posebna pozornost posveti oceni, ali prosilec predstavlja tveganje za nezakonito priseljevanje ali tveganje za varnost katere koli od držav članic in ali namerava zapustiti ozemlje držav članic v času dovoljenega bivanja.

Sredstva za preživljanje se preverijo glede na trajanje in namen predvidenega bivanja ali bivanj ter ob upoštevanju povprečnih cen prehrane in nočitev v nizkocenovnih namestitvah v zadevnih državah članicah, pri čemer se uporabijo referenčni zneski, ki jih določijo države članice v skladu s členom 39(1)(c). Kot dokaz o zadostnih sredstvih za preživljanje lahko služi tudi dokazilo o plačilu stroškov s strani sponzorja, dokazilo o zasebni nastanitvi ali oboje.

Obravnava vloge temelji zlasti na verodostojnosti in zanesljivosti predloženih dokumentov ter resničnosti in zanesljivosti vložnikovih izjav. Če ima država članica, odgovorna za obravnavo vloge, kakršne koli dvome o prosilcu, njegovih izjavah ali dokazilih, ki so bila predložena, se lahko pred sprejetjem kakršne koli odločitve o vlogi posvetuje z drugimi državami članicami.

9.   Dve ali več držav članic, ki so vzpostavile svoj nacionalni program za poenostavitev v skladu s tem členom, lahko med seboj sklenejo sporazum, da bi upravičencem do svojih nacionalnih programov za poenostavitev zagotovile možnost koriščenja poenostavitev, priznanih z drugimi nacionalnimi programi za poenostavitev. Izvod sporazuma se pošlje Komisiji v roku enega meseca od njegove sklenitve.

10.   Države članice pri vzpostavitvi nacionalnega programa za poenostavitev zagotovijo, da njihov sistem, prek katerega program deluje, izpolnjuje standarde za varovanje podatkov iz člena 43 Uredbe (EU) 2017/2226. Države članice izvedejo ustrezno oceno tveganja za varovanje informacij, v vseh fazah postopka pa mora biti jasno določena odgovornost za varovanje.

11.   Komisija do konca tretjega leta uporabe tega člena Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje oceno njegovega izvajanja. Na podlagi te ocene lahko Evropski parlament ali Svet Komisijo pozove, naj predlaga vzpostavitev programa Unije za redne in predhodno varnostno preverjene potnike, ki so državljani tretjih držav.“;

| (6) | člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Tudi v primeru delne opustitve mejne kontrole mejni policist vnese podatke v SVI v skladu s členom 6a. Kadar podatkov ni mogoče vnesti elektronsko, se vnesejo ročno.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Tudi v primeru delne opustitve mejne kontrole mejni policist vnese podatke v SVI v skladu s členom 6a. Kadar podatkov ni mogoče vnesti elektronsko, se vnesejo ročno.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „3a.   Kadar je nemogoče vnesti podatke v centralni sistem SVI ali v primeru izpada delovanja centralnega sistema SVI, se uporabljajo vse naslednje določbe:






  (i) | z odstopanjem od člena 6a te uredbe se podatki iz členov 16 do 20 Uredbe (EU) 2017/2226 začasno shranijo v nacionalni enotni vmesnik, kot je opredeljen v členu 7 navedene uredbe. Kadar to ni mogoče, se podatki začasno shranijo lokalno v elektronski obliki. V obeh primerih se podatki v centralni sistem SVI vnesejo, takoj ko to ni več tehnično nemogoče oziroma po odpravi izpada delovanja. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe in vzpostavijo potrebno infrastrukturo, opremo in vire za zagotovitev, da se lahko taka začasna lokalna hramba izvede kadar koli in za kateri koli njihov mejni prehod;
  Brez poseganja v obveznost izvajanja mejne kontrole v skladu s to uredbo, v izjemnih razmerah, ko je tehnično nemogoče vnesti podatke v centralni sistem SVI in nacionalni enotni vmesnik ter je tehnično nemogoče začasno shraniti podatke lokalno v elektronski obliki, mejni policist ročno shrani podatke o vstopu/izstopu v skladu s členi 16 do 20 Uredbe (EU) 2017/2226, razen biometričnih podatkov, ter odtisne vstopni ali izstopni žig v potno listino državljana tretje države. Navedeni podatki se vnesejo v centralni sistem SVI, takoj ko je to tehnično mogoče.
  V izjemnih razmerah iz drugega pododstavka te točke države članice v skladu s členom 21(2) Uredbe (EU) 2017/2226 obvestijo Komisijo o žigosanju potovalnih dokumentov. |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„3a.   Kadar je nemogoče vnesti podatke v centralni sistem SVI ali v primeru izpada delovanja centralnega sistema SVI, se uporabljajo vse naslednje določbe:

(i)

z odstopanjem od člena 6a te uredbe se podatki iz členov 16 do 20 Uredbe (EU) 2017/2226 začasno shranijo v nacionalni enotni vmesnik, kot je opredeljen v členu 7 navedene uredbe. Kadar to ni mogoče, se podatki začasno shranijo lokalno v elektronski obliki. V obeh primerih se podatki v centralni sistem SVI vnesejo, takoj ko to ni več tehnično nemogoče oziroma po odpravi izpada delovanja. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe in vzpostavijo potrebno infrastrukturo, opremo in vire za zagotovitev, da se lahko taka začasna lokalna hramba izvede kadar koli in za kateri koli njihov mejni prehod;

Brez poseganja v obveznost izvajanja mejne kontrole v skladu s to uredbo, v izjemnih razmerah, ko je tehnično nemogoče vnesti podatke v centralni sistem SVI in nacionalni enotni vmesnik ter je tehnično nemogoče začasno shraniti podatke lokalno v elektronski obliki, mejni policist ročno shrani podatke o vstopu/izstopu v skladu s členi 16 do 20 Uredbe (EU) 2017/2226, razen biometričnih podatkov, ter odtisne vstopni ali izstopni žig v potno listino državljana tretje države. Navedeni podatki se vnesejo v centralni sistem SVI, takoj ko je to tehnično mogoče.

V izjemnih razmerah iz drugega pododstavka te točke države članice v skladu s členom 21(2) Uredbe (EU) 2017/2226 obvestijo Komisijo o žigosanju potovalnih dokumentov.

| (ii) | z odstopanjem od členov 8(3)(a)(iii) in (g)(iv) te uredbe se za državljane tretjih držav, ki imajo vizum iz člena 6(1)(b), kadar je to tehnično mogoče, preverjanje identitete imetnika vizuma opravi z vpogledom neposredno v VIS v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 767/2008.“; |
| --- | --- |

(ii)

z odstopanjem od členov 8(3)(a)(iii) in (g)(iv) te uredbe se za državljane tretjih držav, ki imajo vizum iz člena 6(1)(b), kadar je to tehnično mogoče, preverjanje identitete imetnika vizuma opravi z vpogledom neposredno v VIS v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 767/2008.“;

| (7) | v členu 10 se vstavita naslednja odstavka:

  „3a.   Kadar se države članice odločijo za uporabo elektronskih prehodov, samopostrežnih sistemov ali avtomatiziranih sistemov nadzora meje, uporabljajo znake iz dela D Priloge III za označevanje zadevnih stez.


  3b.   Kadar se države članice odločijo za vzpostavitev nacionalnega programa za poenostavitev v skladu s členom 8d, se lahko odločijo za uporabo posebnih stez za državljane tretjih držav, ki so upravičeni do takšnih programov. Za označevanje zadevnih stez uporabljajo znake iz dela E Priloge III.“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 10 se vstavita naslednja odstavka:

„3a.   Kadar se države članice odločijo za uporabo elektronskih prehodov, samopostrežnih sistemov ali avtomatiziranih sistemov nadzora meje, uporabljajo znake iz dela D Priloge III za označevanje zadevnih stez.

3b.   Kadar se države članice odločijo za vzpostavitev nacionalnega programa za poenostavitev v skladu s členom 8d, se lahko odločijo za uporabo posebnih stez za državljane tretjih držav, ki so upravičeni do takšnih programov. Za označevanje zadevnih stez uporabljajo znake iz dela E Priloge III.“;

| (8) | člen 11 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 11
  Žigosanje potnih listin

  1.   Država članica lahko, če je tako izrecno določeno v njenem nacionalnem pravu, pri vstopu in izstopu žigosa potne listine državljanov tretjih držav, ki imajo dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje, ki ga je izdala ta država članica.


  2.   Potna listina državljana tretje države, ki ima poenostavljeni železniški tranzitni dokument, izdan v skladu z Uredbo (ES) 693/2003, se žigosa pri vstopu in izstopu. Pri vstopu in izstopu se žigosa tudi potna listina državljana tretje države, ki ima poenostavljeni tranzitni dokument, izdan v skladu z Uredbo (ES) 693/2003 in ki med tranzitom potuje z vlakom ter ne izstopi na ozemlju države članice.


  3.   Potne listine državljanov tretjih držav, ki na podlagi nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje, izdanega za enkratni ali dvakratni vstop, vstopajo na ozemlje države članice ali izstopajo z ozemlja države članice, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI, se žigosajo pri vstopu in izstopu.


  4.   Praktična ureditev žigosanja je določena v Prilogi IV.“; |
| --- | --- |

(8)

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

Žigosanje potnih listin

1.   Država članica lahko, če je tako izrecno določeno v njenem nacionalnem pravu, pri vstopu in izstopu žigosa potne listine državljanov tretjih držav, ki imajo dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje, ki ga je izdala ta država članica.

2.   Potna listina državljana tretje države, ki ima poenostavljeni železniški tranzitni dokument, izdan v skladu z Uredbo (ES) 693/2003, se žigosa pri vstopu in izstopu. Pri vstopu in izstopu se žigosa tudi potna listina državljana tretje države, ki ima poenostavljeni tranzitni dokument, izdan v skladu z Uredbo (ES) 693/2003 in ki med tranzitom potuje z vlakom ter ne izstopi na ozemlju države članice.

3.   Potne listine državljanov tretjih držav, ki na podlagi nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje, izdanega za enkratni ali dvakratni vstop, vstopajo na ozemlje države članice ali izstopajo z ozemlja države članice, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI, se žigosajo pri vstopu in izstopu.

4.   Praktična ureditev žigosanja je določena v Prilogi IV.“;

| (9) | člen 12 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 12
  Domneva o izpolnjevanju pogojev glede trajanja kratkoročnega bivanja

  1.   Ne glede na člen 12a lahko, če državljan tretje države, ki se nahaja na ozemlju ene od držav članic, nima individualne dokumentacije v SVI ali če evidenca o vstopu/izstopu tega državljana tretje države ne vsebuje datuma izstopa po izteku dovoljenega obdobja bivanja, pristojni organi lahko domnevajo, da zadevni državljan tretje države ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev glede trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic.


  2.   Domneva iz odstavka 1 tega člena se ne uporablja za državljana tretje države, ki lahko na kakršen koli način predloži verodostojen dokaz, da ima pravico do prostega gibanja po pravu Unije ali dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje. Kadar je ustrezno, se uporablja člen 35 Uredbe (EU) 2017/2226.


  3.   Domneva iz odstavka 1 se lahko ovrže, če državljan tretje države na kakršen koli način predloži verodostojen dokaz, da je spoštoval pogoje glede trajanja kratkoročnega bivanja, na primer vozovnico ali dokazilo o navzočnosti zunaj ozemlja držav članic ali dokazilo o datumu izteka prejšnjega dovoljenja za prebivanje ali vizuma za dolgoročno bivanje.
  V primeru, da je domneva ovržena, pristojni organi po potrebi v SVI oblikujejo individualno dokumentacijo ali pa v SVI navedejo datum in kraj, kjer je državljan tretje države prešel zunanjo mejo ene od držav članic ali notranjo mejo države članice, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI, v skladu s členom 20 Uredbe (EU) 2017/2226.


  4.   Kadar domneva iz odstavka 1 ni ovržena, se državljana tretje države, ki se nahaja na ozemlju držav članic, lahko vrne v skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*7).
  Državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja po pravu Unije, se lahko vrne samo v skladu z Direktivo 2004/38/ES. |
| --- | --- |

(9)

člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Domneva o izpolnjevanju pogojev glede trajanja kratkoročnega bivanja

1.   Ne glede na člen 12a lahko, če državljan tretje države, ki se nahaja na ozemlju ene od držav članic, nima individualne dokumentacije v SVI ali če evidenca o vstopu/izstopu tega državljana tretje države ne vsebuje datuma izstopa po izteku dovoljenega obdobja bivanja, pristojni organi lahko domnevajo, da zadevni državljan tretje države ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev glede trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic.

2.   Domneva iz odstavka 1 tega člena se ne uporablja za državljana tretje države, ki lahko na kakršen koli način predloži verodostojen dokaz, da ima pravico do prostega gibanja po pravu Unije ali dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje. Kadar je ustrezno, se uporablja člen 35 Uredbe (EU) 2017/2226.

3.   Domneva iz odstavka 1 se lahko ovrže, če državljan tretje države na kakršen koli način predloži verodostojen dokaz, da je spoštoval pogoje glede trajanja kratkoročnega bivanja, na primer vozovnico ali dokazilo o navzočnosti zunaj ozemlja držav članic ali dokazilo o datumu izteka prejšnjega dovoljenja za prebivanje ali vizuma za dolgoročno bivanje.

V primeru, da je domneva ovržena, pristojni organi po potrebi v SVI oblikujejo individualno dokumentacijo ali pa v SVI navedejo datum in kraj, kjer je državljan tretje države prešel zunanjo mejo ene od držav članic ali notranjo mejo države članice, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI, v skladu s členom 20 Uredbe (EU) 2017/2226.

4.   Kadar domneva iz odstavka 1 ni ovržena, se državljana tretje države, ki se nahaja na ozemlju držav članic, lahko vrne v skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*7).

Državljana tretje države, ki ima pravico do prostega gibanja po pravu Unije, se lahko vrne samo v skladu z Direktivo 2004/38/ES.

| (10) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 12a
  Prehodno obdobje in prehodni ukrepi

  1.   Da bi pri vstopu in izstopu preverili, ali osebe, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje, v 180 dneh po začetku delovanja SVI niso presegli najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja in, kadar je ustrezno, pri vstopu preverili, da oseba ni presegla števila vstopov, dovoljenih na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, izdanega za enkratni ali dvakratni vstop, mejni policisti upoštevajo bivanja na ozemlju držav članic v 180 dneh pred vstopom ali izstopom, in sicer s preverjanjem žigov v potnih listinah poleg podatkov o vstopu/izstopu, evidentiranih v SVI.


  2.   Kadar oseba vstopi na ozemlje držav članic pred začetkom delovanja SVI in ga zapusti po začetku delovanja SVI, se individualna dokumentacija v SVI oblikuje pri izstopu, datum tega vstopa pa se vnese v evidenco o vstopu/izstopu v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) 2017/2226. Uporaba tega odstavka ni omejena na obdobje 180 dni po začetku delovanja SVI, kot je navedeno v odstavku 1. V primeru razlike med datumom vstopnega žiga in podatki, evidentiranimi v SVI, se upošteva datum vstopnega žiga.“; |
| --- | --- |

(10)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 12a

Prehodno obdobje in prehodni ukrepi

1.   Da bi pri vstopu in izstopu preverili, ali osebe, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje, v 180 dneh po začetku delovanja SVI niso presegli najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja in, kadar je ustrezno, pri vstopu preverili, da oseba ni presegla števila vstopov, dovoljenih na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, izdanega za enkratni ali dvakratni vstop, mejni policisti upoštevajo bivanja na ozemlju držav članic v 180 dneh pred vstopom ali izstopom, in sicer s preverjanjem žigov v potnih listinah poleg podatkov o vstopu/izstopu, evidentiranih v SVI.

2.   Kadar oseba vstopi na ozemlje držav članic pred začetkom delovanja SVI in ga zapusti po začetku delovanja SVI, se individualna dokumentacija v SVI oblikuje pri izstopu, datum tega vstopa pa se vnese v evidenco o vstopu/izstopu v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) 2017/2226. Uporaba tega odstavka ni omejena na obdobje 180 dni po začetku delovanja SVI, kot je navedeno v odstavku 1. V primeru razlike med datumom vstopnega žiga in podatki, evidentiranimi v SVI, se upošteva datum vstopnega žiga.“;

| (11) | člen 14 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Podatki o državljanih tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje, se evidentirajo v SVI v skladu s členom 6a(2) te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) 2017/2226.“; |
| --- | --- | --- |

(11)

člen 14 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Podatki o državljanih tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje, se evidentirajo v SVI v skladu s členom 6a(2) te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) 2017/2226.“;

| (b) | v odstavku 3 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Brez poseganja v odškodnino, prisojeno v skladu z nacionalnim pravom, je zadevni državljan tretje države upravičen do popravka podatkov, vnesenih v SVI, ali popravka preklicanega vstopnega žiga ali obojega ter do popravka katerih koli preklicev ali dodatkov, ki so bili izvedeni s strani države članice, ki je zavrnila vstop, če se na podlagi pritožbe ugotovi, da je bila odločitev o zavrnitvi vstopa neutemeljena.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Brez poseganja v odškodnino, prisojeno v skladu z nacionalnim pravom, je zadevni državljan tretje države upravičen do popravka podatkov, vnesenih v SVI, ali popravka preklicanega vstopnega žiga ali obojega ter do popravka katerih koli preklicev ali dodatkov, ki so bili izvedeni s strani države članice, ki je zavrnila vstop, če se na podlagi pritožbe ugotovi, da je bila odločitev o zavrnitvi vstopa neutemeljena.“;

| (12) | v členu 20(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | voditelji držav, voditelji vlad in člani nacionalnih vlad ter spremljajoči zakonci, in člani njihovih uradnih delegacij, ter vladarji in drugi visoki člani kraljeve družine;“; |
| --- | --- | --- |

(12)

v členu 20(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

voditelji držav, voditelji vlad in člani nacionalnih vlad ter spremljajoči zakonci, in člani njihovih uradnih delegacij, ter vladarji in drugi visoki člani kraljeve družine;“;

| (13) | doda se naslednji člen:

  „Člen 42a
  Prehodni ukrepi za države članice, ki še ne uporabljajo SVI

  1.   Potne listine državljanov tretjih držav, ki prehajajo meje držav članic iz člena 66(3) Uredbe (EU) 2017/2226 se sistematično žigosajo pri vstopu in izstopu.
  Potne listine državljanov tretjih držav iz člena 6a(1)(b) in (c) te uredbe, ki prehajajo meje držav članic iz člena 66(3) Uredbe (EU) 2017/2226 se žigosajo pri vstopu in izstopu.
  Te obveznosti žigosanja veljajo tudi, če je bila mejna kontrola delno opuščena v skladu s členom 9 te uredbe.


  2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se žig ne odtisne v potne listine državljanov tretjih držav iz člena 6a(3)(a), (b) in (f), člena 6a(3)(g)(i), (ii), (iii) in (vii) ter člena 6a(3)(j).


  3.   Določbe te uredbe, ki se nanašajo na podatke o vstopu/izstopu, evidentirane v SVI in na neobstoj takih podatkov v SVI, zlasti člen 8(3)(a)(iiia) in (g)(iv), člen 8d(4)(d) in člen 12, se smiselno uporabljajo za vstopne in izstopne žige.


  4.   Če je domneva o izpolnjevanju pogojev glede trajanja bivanja ovržena v skladu s členom 12(2), ima državljan tretje države, ki se nahaja na ozemlju države članice, ki še ne uporablja SVI, pravico, da se v njegovi potni listini navede datum in kraj, kjer je prešel zunanjo mejo ali notranjo meje te države članice. Državljanu tretje države se lahko izda tudi obrazec iz Priloge VIII.


  5.   Uporabljajo se določbe o žigosanju iz Priloge IV.


  6.   Države članice iz člena 66(3) Uredbe (EU) 2017/2226 žigosajo potne listine državljanov tretjih držav, ki jim je bil na meji zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje. Žigosanje se opravi v skladu z zahtevami, določenimi v točki 1(d) dela A Priloge V.


  7.   Obveznost žigosanja iz odstavkov 1 do 6 se uporablja do datuma začetka delovanja SVI v zadevni državi članici.“; |
| --- | --- |

(13)

doda se naslednji člen:

„Člen 42a

Prehodni ukrepi za države članice, ki še ne uporabljajo SVI

1.   Potne listine državljanov tretjih držav, ki prehajajo meje držav članic iz člena 66(3) Uredbe (EU) 2017/2226 se sistematično žigosajo pri vstopu in izstopu.

Potne listine državljanov tretjih držav iz člena 6a(1)(b) in (c) te uredbe, ki prehajajo meje držav članic iz člena 66(3) Uredbe (EU) 2017/2226 se žigosajo pri vstopu in izstopu.

Te obveznosti žigosanja veljajo tudi, če je bila mejna kontrola delno opuščena v skladu s členom 9 te uredbe.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se žig ne odtisne v potne listine državljanov tretjih držav iz člena 6a(3)(a), (b) in (f), člena 6a(3)(g)(i), (ii), (iii) in (vii) ter člena 6a(3)(j).

3.   Določbe te uredbe, ki se nanašajo na podatke o vstopu/izstopu, evidentirane v SVI in na neobstoj takih podatkov v SVI, zlasti člen 8(3)(a)(iiia) in (g)(iv), člen 8d(4)(d) in člen 12, se smiselno uporabljajo za vstopne in izstopne žige.

4.   Če je domneva o izpolnjevanju pogojev glede trajanja bivanja ovržena v skladu s členom 12(2), ima državljan tretje države, ki se nahaja na ozemlju države članice, ki še ne uporablja SVI, pravico, da se v njegovi potni listini navede datum in kraj, kjer je prešel zunanjo mejo ali notranjo meje te države članice. Državljanu tretje države se lahko izda tudi obrazec iz Priloge VIII.

5.   Uporabljajo se določbe o žigosanju iz Priloge IV.

6.   Države članice iz člena 66(3) Uredbe (EU) 2017/2226 žigosajo potne listine državljanov tretjih držav, ki jim je bil na meji zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje. Žigosanje se opravi v skladu z zahtevami, določenimi v točki 1(d) dela A Priloge V.

7.   Obveznost žigosanja iz odstavkov 1 do 6 se uporablja do datuma začetka delovanja SVI v zadevni državi članici.“;

| (14) | priloge III, IV, V in VII se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

(14)

priloge III, IV, V in VII se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ta uredba se uporablja od datuma začetka delovanja SVI, ki ga določi Komisija v skladu s členom 66 Uredbe (EU) 2017/2226.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 tega člena se ta uredba za države članice iz člena 66(3) Uredbe (EU) 2017/2226, ki še ne uporabljajo SVI, uporablja od datuma njihove povezave s SVI v skladu s členom 66(3) navedene uredbe. Do njihove povezave s SVI se za navedene države članice uporabljajo prehodne določbe glede žigosanja potnih listin iz člena 42a Uredbe (EU) 2016/399.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 30. novembra 2017

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  UL C 487, 28.12.2016, str. 66.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. novembra 2017.

2

(3)  Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 767/2008 ter (EU) št. 1077/2011 (glej stran 20 tega Uradnega lista).

4

(5)  Odločba Sveta 2004/512/ES z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) (UL L 213, 15.6.2004, str. 5).

5

(6)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EEC (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).

6

(7)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

7

(8)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

8

(9)  
  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

9

(10)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

10

(11)  
  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

11

(12)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

12

(13)  
  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

13

(14)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

14

(15)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

15

(*1)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic Evropske unije in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 767/2008 ter (EU) št. 1077/2011 (UL L 327, 9.12.2017, str. 20).“;

*1

(*2)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).“;

*2

(*3)  Direktiva 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v okviru premestitev znotraj podjetja (UL L 157, 27.5.2014, str. 1).

*3

(*4)  Direktiva (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair (UL L 132, 21.5.2016, str. 21).

*4

(*5)  Uredba (ES) št. 1931/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic in spremembi določb Schengenske konvencije (UL L 405, 30.12.2006, str. 1).

*5

(*6)  Uredba sveta (ES) št. 693/2003 z dne 14. aprila 2003 o ustanovitvi posebnega Poenostavljenega tranzitnega dokumenta (FTD), Poenostavljenega železniškega tranzitnega dokumenta (FRTD) in o spremembah Skupnih konzularnih navodil in Skupnega priročnika (UL L 99, 17.4.2003, str. 8).“;

*6

(*7)  Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98).“;

*7

---

PRILOGA

Priloge k Uredbi (EU) 2016/399 se spremenijo:

| 1. | v Prilogi III se dodata naslednja dela:

  „DEL D

  Del D1: steze z avtomatiziranim nadzorom meje za državljane EU/EGP/CH







  DRŽAVLJANI
  EU/EGP/CH
  Zvezde se ne zahtevajo za Švico, Lihtenštajn, Norveško in Islandijo.

  Del D2: steze z avtomatiziranim nadzorom meje za državljane tretjih držav







  DRŽAVLJANI
  TRETJIH DRŽAV

  Del D3: steze z avtomatiziranim nadzorom meje za vse potne listine







  VSI POTNI LISTI

  Del E: Steze za evidentirane potnike




  EVIDENTIRANI
  POTNIKI
  “. |
| --- | --- |

1.

v Prilogi III se dodata naslednja dela:

„DEL D

Del D1: steze z avtomatiziranim nadzorom meje za državljane EU/EGP/CH

DRŽAVLJANI

EU/EGP/CH

Zvezde se ne zahtevajo za Švico, Lihtenštajn, Norveško in Islandijo.

Del D2: steze z avtomatiziranim nadzorom meje za državljane tretjih držav

DRŽAVLJANI

TRETJIH DRŽAV

Del D3: steze z avtomatiziranim nadzorom meje za vse potne listine

VSI POTNI LISTI

Del E: Steze za evidentirane potnike

EVIDENTIRANI

POTNIKI

| 2. | Priloga IV se spremeni:






  (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Potna listina državljana tretje države, ki ima poenostavljeni železniški tranzitni dokument, izdan v skladu z Uredbo (ES) 693/2003, se žigosa pri vstopu in izstopu. Potna listina državljana tretje države, ki ima poenostavljeni tranzitni dokument, izdan v skladu z Uredbo (ES) 693/2003, in ki med tranzitom potuje z vlakom ter ne izstopi na ozemlju države članice, se prav tako žigosa pri vstopu in izstopu. Poleg tega lahko država članica, če je tako izrecno določeno v njenem nacionalnem pravu, v skladu s členom 11 te uredbe pri vstopu in izstopu žigosa potno listino državljana tretje države, ki ima dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje, ki ga je izdala ta država članica.
  Potne listine državljana tretje države, ki na podlagi nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje, izdanega za enkratni ali dvakratni vstop, vstopa na ozemlje države članice ali izstopa z ozemlja države članice, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI, se žigosajo pri vstopu in izstopu.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Priloga IV se spremeni:

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.

Potna listina državljana tretje države, ki ima poenostavljeni železniški tranzitni dokument, izdan v skladu z Uredbo (ES) 693/2003, se žigosa pri vstopu in izstopu. Potna listina državljana tretje države, ki ima poenostavljeni tranzitni dokument, izdan v skladu z Uredbo (ES) 693/2003, in ki med tranzitom potuje z vlakom ter ne izstopi na ozemlju države članice, se prav tako žigosa pri vstopu in izstopu. Poleg tega lahko država članica, če je tako izrecno določeno v njenem nacionalnem pravu, v skladu s členom 11 te uredbe pri vstopu in izstopu žigosa potno listino državljana tretje države, ki ima dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje, ki ga je izdala ta država članica.

Potne listine državljana tretje države, ki na podlagi nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje, izdanega za enkratni ali dvakratni vstop, vstopa na ozemlje države članice ali izstopa z ozemlja države članice, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI, se žigosajo pri vstopu in izstopu.“;

| (b) | vstavi se naslednja točka:






  „1a. | Specifikacije teh žigov so določene v sklepih Schengenskega izvršnega odbora SCH/COM-EX (94) 16 rev in SCH/Gem-Handb (93) 15 (ZAUPNO).“; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednja točka:

„1a.

Specifikacije teh žigov so določene v sklepih Schengenskega izvršnega odbora SCH/COM-EX (94) 16 rev in SCH/Gem-Handb (93) 15 (ZAUPNO).“;

| (c) | vstavi se naslednja točka:






  „2a. | Pri vstopu in izstopu državljanov tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost in obveznost žigosanja, se žig odtisne na nasprotni strani od tiste, kjer je nalepljen vizum. Če pa se ta stran ne more uporabiti, se žig odtisne na naslednjo stran. Žig se ne sme odtisniti na strojno berljivi del.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavi se naslednja točka:

„2a.

Pri vstopu in izstopu državljanov tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost in obveznost žigosanja, se žig odtisne na nasprotni strani od tiste, kjer je nalepljen vizum. Če pa se ta stran ne more uporabiti, se žig odtisne na naslednjo stran. Žig se ne sme odtisniti na strojno berljivi del.“;

| (d) | točka 3 se črta. |
| --- | --- |

(d)

točka 3 se črta.

| 3. | Priloga V se spremeni:






  (a) | del A se spremeni:






  (i) | točka (b) točke 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | za državljane tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje, v SVI evidentirati podatke o zavrnitvi vstopa v skladu s členom 6a(2) te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) 2017/2226;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Priloga V se spremeni:

(a)

del A se spremeni:

(i)

točka (b) točke 1 se nadomesti z naslednjim:

„(b)

za državljane tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje, v SVI evidentirati podatke o zavrnitvi vstopa v skladu s členom 6a(2) te uredbe in členom 18 Uredbe (EU) 2017/2226;“;

| (ii) | točka (d) točke 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | za državljane tretjih držav, katerih zavrnitev vstopa se ne evidentira v SVI, v potni list odtisniti vstopni žig, ki ga z neizbrisnim črnilom prečrta v obliki križa, in desno od žiga, prav tako z neizbrisnim črnilom, zapisati črke, ki ustrezajo razlogom za zavrnitev vstopa, navedene v standardnem obrazcu za zavrnitev vstopa iz dela B te priloge. Poleg tega mejni policist za te kategorije oseb evidentira vse zavrnitve vstopa v evidenco ali na seznam, pri čemer navede identiteto in državljanstvo zadevnega državljana tretje države, podatke o dokumentu, ki državljanu tretje države dovoljuje prehod meje, ter razlog za zavrnitev vstopa in datum zavrnitve.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (d) točke 1 se nadomesti z naslednjim:

„(d)

za državljane tretjih držav, katerih zavrnitev vstopa se ne evidentira v SVI, v potni list odtisniti vstopni žig, ki ga z neizbrisnim črnilom prečrta v obliki križa, in desno od žiga, prav tako z neizbrisnim črnilom, zapisati črke, ki ustrezajo razlogom za zavrnitev vstopa, navedene v standardnem obrazcu za zavrnitev vstopa iz dela B te priloge. Poleg tega mejni policist za te kategorije oseb evidentira vse zavrnitve vstopa v evidenco ali na seznam, pri čemer navede identiteto in državljanstvo zadevnega državljana tretje države, podatke o dokumentu, ki državljanu tretje države dovoljuje prehod meje, ter razlog za zavrnitev vstopa in datum zavrnitve.“;

| (iii) | v točki 1 se doda naslednji pododstavek:

  „Praktična ureditev žigosanja je določena v Prilogi IV.“; |
| --- | --- |

(iii)

v točki 1 se doda naslednji pododstavek:

„Praktična ureditev žigosanja je določena v Prilogi IV.“;

| (b) | v delu B se standardni obrazec za zavrnitev vstopa na meji spremeni:






  (i) | za črko (I) se doda naslednje besedilo:






  „(J) | ni hotel/a zagotoviti biometričnih podatkov, če so bili ti zahtevani






   | za oblikovanje individualne dokumentacije v sistemu vstopa/izstopa |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

v delu B se standardni obrazec za zavrnitev vstopa na meji spremeni:

(i)

za črko (I) se doda naslednje besedilo:

„(J)

ni hotel/a zagotoviti biometričnih podatkov, če so bili ti zahtevani



za oblikovanje individualne dokumentacije v sistemu vstopa/izstopa

|  | za izvedbo mejne kontrole.“; |
| --- | --- |



za izvedbo mejne kontrole.“;

| (ii) | v razdelku „Pripombe“ se pod besedo „Pripombe“ doda naslednje besedilo:






  „ | (označi mejni policist, če so podatki shranjeni v sistem vstopa/izstopa)
  Zadevna oseba je obveščena, da se njeni osebni podatki in informacije o tej zavrnitvi vstopa vnesejo v sistem vstopa/izstopa v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2017/2226.
  V skladu s členom 52 Uredbe (EU) 2017/2226 ima zadevna oseba pravico do pridobitve podatkov v zvezi z njo, ki so evidentirani v sistemu vstopa/izstopa, in lahko zahteva, da se podatki v zvezi z njo, ki so netočni, popravijo, podatki, ki so zabeleženi nezakonito, pa izbrišejo.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

v razdelku „Pripombe“ se pod besedo „Pripombe“ doda naslednje besedilo:

„

(označi mejni policist, če so podatki shranjeni v sistem vstopa/izstopa)

Zadevna oseba je obveščena, da se njeni osebni podatki in informacije o tej zavrnitvi vstopa vnesejo v sistem vstopa/izstopa v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2017/2226.

V skladu s členom 52 Uredbe (EU) 2017/2226 ima zadevna oseba pravico do pridobitve podatkov v zvezi z njo, ki so evidentirani v sistemu vstopa/izstopa, in lahko zahteva, da se podatki v zvezi z njo, ki so netočni, popravijo, podatki, ki so zabeleženi nezakonito, pa izbrišejo.“;

| 4. | točka 1 Priloge VII se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Voditelji držav, voditelji vlad in člani nacionalnih vlad ter spremljajoči zakonci, in člani njihovih uradnih delegacij, ter vladarji in drugi visoki člani kraljeve družine.
  Z odstopanjem od člena 6 in členov 8 do 14 se ne opravi mejna kontrola voditeljev držav, voditeljev vlad in članov nacionalnih vlad ter spremljajočih zakoncev, in članov njihovih uradnih delegacij, ter vladarjev in drugih visokih članov kraljeve družine, povabljenih s strani vlad držav članic ali mednarodnih organizacij za uradni namen in katerih prihod in odhod sta bila uradno naznanjena po diplomatski poti.“ |
| --- | --- | --- |

4.

točka 1 Priloge VII se nadomesti z naslednjim:

„1.

Voditelji držav, voditelji vlad in člani nacionalnih vlad ter spremljajoči zakonci, in člani njihovih uradnih delegacij, ter vladarji in drugi visoki člani kraljeve družine.

Z odstopanjem od člena 6 in členov 8 do 14 se ne opravi mejna kontrola voditeljev držav, voditeljev vlad in članov nacionalnih vlad ter spremljajočih zakoncev, in članov njihovih uradnih delegacij, ter vladarjev in drugih visokih članov kraljeve družine, povabljenih s strani vlad držav članic ali mednarodnih organizacij za uradni namen in katerih prihod in odhod sta bila uradno naznanjena po diplomatski poti.“

---

| 9.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/20

---

UREDBA (EU) 2017/2226 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. novembra 2017

o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 767/2008 ter (EU) št. 1077/2011

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točk (b) in (d) člena 77(2) ter točke (a) člena 87(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 13. februarja 2008 z naslovom „Priprava naslednjih ukrepov pri upravljanju meja v Evropski uniji“ v okviru strategije Unije za integrirano upravljanje meja poudarila, da je treba vzpostaviti sistem vstopa/izstopa (SVI), in sicer za elektronsko evidentiranje časa in kraja vstopa in izstopa državljanov tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic, ter za izračun trajanja njihovega dovoljenega bivanja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 13. februarja 2008 z naslovom „Priprava naslednjih ukrepov pri upravljanju meja v Evropski uniji“ v okviru strategije Unije za integrirano upravljanje meja poudarila, da je treba vzpostaviti sistem vstopa/izstopa (SVI), in sicer za elektronsko evidentiranje časa in kraja vstopa in izstopa državljanov tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic, ter za izračun trajanja njihovega dovoljenega bivanja.

| (2) | Evropski svet je na zasedanju 19. in 20. junija 2008 poudaril pomen nadaljnjega dela pri razvoju strategije Unije za integrirano upravljanje meja, vključno z boljšo uporabo sodobnih tehnologij za izboljšanje upravljanja zunanjih meja. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je na zasedanju 19. in 20. junija 2008 poudaril pomen nadaljnjega dela pri razvoju strategije Unije za integrirano upravljanje meja, vključno z boljšo uporabo sodobnih tehnologij za izboljšanje upravljanja zunanjih meja.

| (3) | Komisija se je v svojem sporočilu z dne 10. junija 2009 z naslovom „Območje svobode, varnosti in pravice za državljane“ zavzela za vzpostavitev sistema elektronskega evidentiranja vstopov na ozemlje držav članic in izstopov z njega na zunanjih meja, da bi zagotovili učinkovitejše upravljanje dostopa na to ozemlje. |
| --- | --- |

(3)

Komisija se je v svojem sporočilu z dne 10. junija 2009 z naslovom „Območje svobode, varnosti in pravice za državljane“ zavzela za vzpostavitev sistema elektronskega evidentiranja vstopov na ozemlje držav članic in izstopov z njega na zunanjih meja, da bi zagotovili učinkovitejše upravljanje dostopa na to ozemlje.

| (4) | Evropski svet je na zasedanju 23. in 24. junija 2011 pozval k pospešitvi dela v zvezi s „pametnimi mejami“. Komisija je 25. oktobra 2011 objavila sporočilo z naslovom „Pametne meje – možnosti in nadaljnji razvoj“. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je na zasedanju 23. in 24. junija 2011 pozval k pospešitvi dela v zvezi s „pametnimi mejami“. Komisija je 25. oktobra 2011 objavila sporočilo z naslovom „Pametne meje – možnosti in nadaljnji razvoj“.

| (5) | Evropski svet je v svojih strateških smernicah, sprejetih junija 2014, poudaril, da je zaradi schengenskega območja, ki ljudem omogoča potovanje brez nadzora na notranjih mejah, in vse večjega števila ljudi, ki potujejo v Unijo, potrebno učinkovito upravljanje skupnih zunanjih meja Unije, da se zagotovi močna zaščita. Podaril je tudi, da mora Unija uporabiti vse razpoložljive instrumente, da pri tem podpre države članice, v ta namen pa bi bilo treba stroškovno učinkovito posodobiti integrirano upravljanje zunanjih meja, da se zagotovi pametno upravljanje meja, med drugim s sistemom vstopa/izstopa, in ga podpreti z novo agencijo za obsežne informacijske sisteme (eu-LISA). |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je v svojih strateških smernicah, sprejetih junija 2014, poudaril, da je zaradi schengenskega območja, ki ljudem omogoča potovanje brez nadzora na notranjih mejah, in vse večjega števila ljudi, ki potujejo v Unijo, potrebno učinkovito upravljanje skupnih zunanjih meja Unije, da se zagotovi močna zaščita. Podaril je tudi, da mora Unija uporabiti vse razpoložljive instrumente, da pri tem podpre države članice, v ta namen pa bi bilo treba stroškovno učinkovito posodobiti integrirano upravljanje zunanjih meja, da se zagotovi pametno upravljanje meja, med drugim s sistemom vstopa/izstopa, in ga podpreti z novo agencijo za obsežne informacijske sisteme (eu-LISA).

| (6) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 13. maja 2015 z naslovom „Evropska agenda o migracijah“ navedla, da se bo nova faza začela s pobudo o pametnih mejah za povečanje učinkovitosti prehodov meje, s čimer se bo olajšal prehod za veliko večino potnikov iz tretjih držav, ki potujejo v dobri veri, hkrati pa okrepil boj proti nedovoljenim migracijam z vzpostavitvijo evidence vseh čezmejnih premikov državljanov tretjih držav, in sicer ob polnem upoštevanju sorazmernosti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 13. maja 2015 z naslovom „Evropska agenda o migracijah“ navedla, da se bo nova faza začela s pobudo o pametnih mejah za povečanje učinkovitosti prehodov meje, s čimer se bo olajšal prehod za veliko večino potnikov iz tretjih držav, ki potujejo v dobri veri, hkrati pa okrepil boj proti nedovoljenim migracijam z vzpostavitvijo evidence vseh čezmejnih premikov državljanov tretjih držav, in sicer ob polnem upoštevanju sorazmernosti.

| (7) | Da bi še dodatno izboljšali upravljanje zunanjih meja in predvsem da bi preverili spoštovanje določb o obdobju dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic, bi bilo treba vzpostaviti SVI, in sicer za elektronsko evidentiranje časa in kraja vstopa in izstopa državljanov tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic, in izračun trajanja dovoljenega bivanja. Ta sistem bi moral nadomestiti obveznost žigosanja potnih listov državljanov tretjih držav, ki velja za vse države članice. |
| --- | --- |

(7)

Da bi še dodatno izboljšali upravljanje zunanjih meja in predvsem da bi preverili spoštovanje določb o obdobju dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic, bi bilo treba vzpostaviti SVI, in sicer za elektronsko evidentiranje časa in kraja vstopa in izstopa državljanov tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic, in izračun trajanja dovoljenega bivanja. Ta sistem bi moral nadomestiti obveznost žigosanja potnih listov državljanov tretjih držav, ki velja za vse države članice.

| (8) | Opredeliti je treba cilje SVI, skupine podatkov, ki jih je treba vnesti v sistem, in namene, za katere se ti uporabljajo, merila za njihov vnos, organe, pooblaščene za dostop do podatkov, podrobnejša pravila o obdelavi podatkov in varstvu osebnih podatkov ter tehnično strukturo SVI, pravila glede njegovega delovanja in uporabe ter interoperabilnosti z drugimi informacijskimi sistemi. Prav tako je treba opredeliti pristojnosti za SVI. |
| --- | --- |

(8)

Opredeliti je treba cilje SVI, skupine podatkov, ki jih je treba vnesti v sistem, in namene, za katere se ti uporabljajo, merila za njihov vnos, organe, pooblaščene za dostop do podatkov, podrobnejša pravila o obdelavi podatkov in varstvu osebnih podatkov ter tehnično strukturo SVI, pravila glede njegovega delovanja in uporabe ter interoperabilnosti z drugimi informacijskimi sistemi. Prav tako je treba opredeliti pristojnosti za SVI.

| (9) | SVI bi bilo treba uporabljati za državljane tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic. Uporabljati bi ga bilo treba tudi za državljane tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje. |
| --- | --- |

(9)

SVI bi bilo treba uporabljati za državljane tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic. Uporabljati bi ga bilo treba tudi za državljane tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje.

| (10) | SVI bi bilo treba uporabljati na zunanjih mejah držav članic, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red. Zaželeno je, da naj bi države članice, ki še ne uporabljajo v celoti schengenskega pravnega reda, začele v celoti uporabljati ta pravni red pred začetkom delovanja SVI. Vendar pa je treba v primeru, če ni mogoče odpraviti nadzora na notranjih mejah pred začetkom delovanja SVI, določiti pogoje za uporabo SVI s strani tistih držav članic, ki še ne uporabljajo v celoti določb schengenskega pravnega reda, in sprejeti določbe o delovanju in uporabi SVI na notranjih mejah, kjer še ni bilo mogoče odpraviti nadzora.
  Kar zadeva pogoje za delovanje SVI, bi ga bilo treba uporabljati na zunanjih mejah držav članic, ki še ne uporabljajo v celoti določb schengenskega pravnega reda, vendar pa je bilo zanje že opravljeno preverjanje po veljavnem postopku za schengensko evalvacijo in jim je bil za namene uporabe SVI dovoljen pasiven dostop do vizumskega informacijskega sistema (VIS), ustanovljenega z Odločbo Sveta 2004/512/ES (3), ter so zanje v skladu z zadevnim aktom o pristopu tudi začele veljati določbe schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem (SIS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Kar zadeva določbe o delovanju in uporabi SVI s strani držav članic, ki izpolnjujejo te pogoje, bi bilo SVI treba uporabljati na vseh notranjih mejah tistih držav članic, kjer nadzor še ni bil odpravljen. Vendar pa bi bilo treba na teh mejah uporabljati posebne določbe v zvezi z delovanjem in uporabo SVI, da se čim bolj zmanjša učinek postopka mejne kontrole na teh mejah, a brez vplivanja na raven varnosti in pravilnega delovanja SVI ter brez poseganja v druge obveznosti glede nadzora meje, določene v Uredbi (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(10)

SVI bi bilo treba uporabljati na zunanjih mejah držav članic, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red. Zaželeno je, da naj bi države članice, ki še ne uporabljajo v celoti schengenskega pravnega reda, začele v celoti uporabljati ta pravni red pred začetkom delovanja SVI. Vendar pa je treba v primeru, če ni mogoče odpraviti nadzora na notranjih mejah pred začetkom delovanja SVI, določiti pogoje za uporabo SVI s strani tistih držav članic, ki še ne uporabljajo v celoti določb schengenskega pravnega reda, in sprejeti določbe o delovanju in uporabi SVI na notranjih mejah, kjer še ni bilo mogoče odpraviti nadzora.

Kar zadeva pogoje za delovanje SVI, bi ga bilo treba uporabljati na zunanjih mejah držav članic, ki še ne uporabljajo v celoti določb schengenskega pravnega reda, vendar pa je bilo zanje že opravljeno preverjanje po veljavnem postopku za schengensko evalvacijo in jim je bil za namene uporabe SVI dovoljen pasiven dostop do vizumskega informacijskega sistema (VIS), ustanovljenega z Odločbo Sveta 2004/512/ES (3), ter so zanje v skladu z zadevnim aktom o pristopu tudi začele veljati določbe schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem (SIS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Kar zadeva določbe o delovanju in uporabi SVI s strani držav članic, ki izpolnjujejo te pogoje, bi bilo SVI treba uporabljati na vseh notranjih mejah tistih držav članic, kjer nadzor še ni bil odpravljen. Vendar pa bi bilo treba na teh mejah uporabljati posebne določbe v zvezi z delovanjem in uporabo SVI, da se čim bolj zmanjša učinek postopka mejne kontrole na teh mejah, a brez vplivanja na raven varnosti in pravilnega delovanja SVI ter brez poseganja v druge obveznosti glede nadzora meje, določene v Uredbi (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (11) | Trajanje dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav na ozemlju držav članic za namene te uredbe je določeno v veljavnem schengenskem pravnem redu. |
| --- | --- |

(11)

Trajanje dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav na ozemlju držav članic za namene te uredbe je določeno v veljavnem schengenskem pravnem redu.

| (12) | SVI bi moral vključevati avtomatizirani kalkulator. Pri izračunu celotne omejitve 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni bi moral avtomatizirani kalkulator upoštevati bivanja na ozemlju držav članic, ki uporabljajo SVI. Pri izračunu celotne omejitve 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni pri naslednjem vstopu državljana tretje države na ozemlje držav članic bi bilo treba upoštevati vsa podaljšanja dovoljenega bivanja. Bivanja na ozemlju držav članic, ki še ne uporabljajo SVI, bi bilo treba izračunati ločeno na podlagi žigov v potnih listinah državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

(12)

SVI bi moral vključevati avtomatizirani kalkulator. Pri izračunu celotne omejitve 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni bi moral avtomatizirani kalkulator upoštevati bivanja na ozemlju držav članic, ki uporabljajo SVI. Pri izračunu celotne omejitve 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni pri naslednjem vstopu državljana tretje države na ozemlje držav članic bi bilo treba upoštevati vsa podaljšanja dovoljenega bivanja. Bivanja na ozemlju držav članic, ki še ne uporabljajo SVI, bi bilo treba izračunati ločeno na podlagi žigov v potnih listinah državljanov tretjih držav.

| (13) | Avtomatizirani kalkulator bi moral upoštevati bivanja na ozemlju držav članic, ki še ne uporabljajo v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporabljajo SVI, samo za namene preverjanja spoštovanja celotne omejitve 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni in preverjanja obdobja veljavnosti schengenskega vizuma za kratkoročno bivanje. Avtomatizirani kalkulator ne bi smel upoštevati trajanja bivanja, odobrenega na podlagi nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje, ki ga je izdala država članica, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI. Pri izračunu trajanja bivanja, dovoljenega na podlagi schengenskega vizuma za kratkoročno bivanje, avtomatizirani kalkulator ne bi smel upoštevati bivanj na ozemlju držav članic, ki še ne uporabljajo v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporabljajo SVI. |
| --- | --- |

(13)

Avtomatizirani kalkulator bi moral upoštevati bivanja na ozemlju držav članic, ki še ne uporabljajo v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporabljajo SVI, samo za namene preverjanja spoštovanja celotne omejitve 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni in preverjanja obdobja veljavnosti schengenskega vizuma za kratkoročno bivanje. Avtomatizirani kalkulator ne bi smel upoštevati trajanja bivanja, odobrenega na podlagi nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje, ki ga je izdala država članica, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI. Pri izračunu trajanja bivanja, dovoljenega na podlagi schengenskega vizuma za kratkoročno bivanje, avtomatizirani kalkulator ne bi smel upoštevati bivanj na ozemlju držav članic, ki še ne uporabljajo v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporabljajo SVI.

| (14) | Določiti bi bilo treba natančna pravila glede odgovornosti za razvoj in delovanje SVI ter glede odgovornosti držav članic za njihovo povezavo s SVI. Za razvoj in operativno upravljanje centraliziranega SVI v skladu s to uredbo bi morala biti pristojna Evropske agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6), navedeno uredbo pa bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(14)

Določiti bi bilo treba natančna pravila glede odgovornosti za razvoj in delovanje SVI ter glede odgovornosti držav članic za njihovo povezavo s SVI. Za razvoj in operativno upravljanje centraliziranega SVI v skladu s to uredbo bi morala biti pristojna Evropske agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6), navedeno uredbo pa bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (15) | Cilji SVI bi morali biti izboljšanje upravljanja zunanjih meja, preprečevanje nedovoljenega priseljevanja in lažje upravljanje migracijskih tokov. SVI bi moral zlasti in po potrebi prispevati k ugotavljanju identitete oseb, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev glede trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic. Poleg tega bi moral prispevati k preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(15)

Cilji SVI bi morali biti izboljšanje upravljanja zunanjih meja, preprečevanje nedovoljenega priseljevanja in lažje upravljanje migracijskih tokov. SVI bi moral zlasti in po potrebi prispevati k ugotavljanju identitete oseb, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev glede trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic. Poleg tega bi moral prispevati k preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj.

| (16) | SVI bi moral biti sestavljen iz centralnega sistema (v nadaljnjem besedilu: centralni sistem SVI), v katerem deluje računalniško podprta osrednja podatkovna zbirka biometričnih in alfanumeričnih podatkov, nacionalnega enotnega vmesnika v vsaki državi članici, varnega komunikacijskega kanala med centralnim sistemom SVI in centralnim vizumskim informacijskim sistemom (v nadaljnjem besedilu: centralni sistem VIS) v okviru VIS, ter varne in šifrirane komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom SVI in nacionalnimi enotnimi vmesniki. Vse države članice bi morale svojo nacionalno mejno infrastrukturo varno povezati z nacionalnim enotnim vmesnikom. Da bi zagotovili generiranje statističnih podatkov in poročanje, bi bilo treba vzpostaviti repozitorij podatkov na centralni ravni. Da bi lahko državljani tretjih držav v vsakem trenutku preverili preostanek dovoljenega bivanja, bi bilo treba razviti spletno storitev. Spletna storitev bi morala prevoznikom omogočati tudi, da preverijo, ali so državljani tretjih držav, ki imajo schengenski vizum za kratkoročno bivanje, izdan za enkratni ali dvakratni vstop, že izkoristili število vstopov, dovoljenih na podlagi svojega vizuma. V razvojni fazi spletne storitve bi se bilo treba posvetovati z ustreznimi deležniki. Pri določitvi tehničnih specifikacij za dostop prevoznikov do portala bi bilo treba čim bolj omejiti učinek na potovanja potnikov in prevoznike. V ta namen bi bilo treba preučiti možnosti ustrezne povezave z relevantnimi sistemi. |
| --- | --- |

(16)

SVI bi moral biti sestavljen iz centralnega sistema (v nadaljnjem besedilu: centralni sistem SVI), v katerem deluje računalniško podprta osrednja podatkovna zbirka biometričnih in alfanumeričnih podatkov, nacionalnega enotnega vmesnika v vsaki državi članici, varnega komunikacijskega kanala med centralnim sistemom SVI in centralnim vizumskim informacijskim sistemom (v nadaljnjem besedilu: centralni sistem VIS) v okviru VIS, ter varne in šifrirane komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom SVI in nacionalnimi enotnimi vmesniki. Vse države članice bi morale svojo nacionalno mejno infrastrukturo varno povezati z nacionalnim enotnim vmesnikom. Da bi zagotovili generiranje statističnih podatkov in poročanje, bi bilo treba vzpostaviti repozitorij podatkov na centralni ravni. Da bi lahko državljani tretjih držav v vsakem trenutku preverili preostanek dovoljenega bivanja, bi bilo treba razviti spletno storitev. Spletna storitev bi morala prevoznikom omogočati tudi, da preverijo, ali so državljani tretjih držav, ki imajo schengenski vizum za kratkoročno bivanje, izdan za enkratni ali dvakratni vstop, že izkoristili število vstopov, dovoljenih na podlagi svojega vizuma. V razvojni fazi spletne storitve bi se bilo treba posvetovati z ustreznimi deležniki. Pri določitvi tehničnih specifikacij za dostop prevoznikov do portala bi bilo treba čim bolj omejiti učinek na potovanja potnikov in prevoznike. V ta namen bi bilo treba preučiti možnosti ustrezne povezave z relevantnimi sistemi.

| (17) | Vzpostaviti bi bilo treba interoperabilnost med SVI in VIS prek povezave s kanalom za neposredno komunikacijo med centralnima sistemoma VIS in SVI, da bi mejnim organom, ki uporabljajo SVI, omogočili vpogled v VIS za pridobivanje podatkov v zvezi z vizumi, zaradi oblikovanja ali posodobitve evidenc o vstopu/izstopu ali evidenc o zavrnitvi vstopa, jim omogočili preverjanje veljavnosti vizuma in identitete imetnika vizuma z iskanjem s prstnimi odtisi neposredno v VIS na mejah, na katerih se uporablja SVI, in jim omogočili preverjanje identitete državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, v VIS s prstnimi odtisi. Interoperabilnost bi morala mejnim organom in organom, pristojnim za izdajo vizumov, ki uporabljajo VIS, omogočiti tudi neposreden vpogled v SVI iz VIS, da bi lahko obravnavali vloge za izdajo vizumov in odločitve, povezane s temi vlogami, in omogočiti organom, pristojnim za izdajo vizumov, posodabljanje podatkov v zvezi z vizumi v SVI, če je vizum razveljavljen, preklican ali podaljšan. Uredbo (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (7) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. Ko zadevni organ začne ustrezni postopek, bi moralo biti pridobivanje podatkov v zvezi z vizumi iz VIS, njihov uvoz v SVI in posodabljanje podatkov iz VIS v SVI avtomatizirano. Pri vzpostavljanju interoperabilnosti med SVI in VIS bi bilo treba upoštevati načelo omejitve namena. |
| --- | --- |

(17)

Vzpostaviti bi bilo treba interoperabilnost med SVI in VIS prek povezave s kanalom za neposredno komunikacijo med centralnima sistemoma VIS in SVI, da bi mejnim organom, ki uporabljajo SVI, omogočili vpogled v VIS za pridobivanje podatkov v zvezi z vizumi, zaradi oblikovanja ali posodobitve evidenc o vstopu/izstopu ali evidenc o zavrnitvi vstopa, jim omogočili preverjanje veljavnosti vizuma in identitete imetnika vizuma z iskanjem s prstnimi odtisi neposredno v VIS na mejah, na katerih se uporablja SVI, in jim omogočili preverjanje identitete državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, v VIS s prstnimi odtisi. Interoperabilnost bi morala mejnim organom in organom, pristojnim za izdajo vizumov, ki uporabljajo VIS, omogočiti tudi neposreden vpogled v SVI iz VIS, da bi lahko obravnavali vloge za izdajo vizumov in odločitve, povezane s temi vlogami, in omogočiti organom, pristojnim za izdajo vizumov, posodabljanje podatkov v zvezi z vizumi v SVI, če je vizum razveljavljen, preklican ali podaljšan. Uredbo (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (7) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. Ko zadevni organ začne ustrezni postopek, bi moralo biti pridobivanje podatkov v zvezi z vizumi iz VIS, njihov uvoz v SVI in posodabljanje podatkov iz VIS v SVI avtomatizirano. Pri vzpostavljanju interoperabilnosti med SVI in VIS bi bilo treba upoštevati načelo omejitve namena.

| (18) | V tej uredbi bi bilo treba določiti organe držav članic, ki se jim lahko odobri dostop do SVI zaradi vnosa, spremembe ali izbrisa podatkov ali vpogleda vanje za posebne namene SVI v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njihovih nalog. |
| --- | --- |

(18)

V tej uredbi bi bilo treba določiti organe držav članic, ki se jim lahko odobri dostop do SVI zaradi vnosa, spremembe ali izbrisa podatkov ali vpogleda vanje za posebne namene SVI v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njihovih nalog.

| (19) | Vsaka obdelava podatkov iz SVI bi morala biti sorazmerna z zastavljenimi cilji in potrebna za izpolnjevanje nalog pristojnih organov. Pristojni organi bi morali pri uporabi SVI zagotoviti spoštovanje človekovega dostojanstva in integritete oseb, katerih podatki se zahtevajo, ter ne bi smeli diskriminirati oseb na podlagi spola, barve kože, narodnosti ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. |
| --- | --- |

(19)

Vsaka obdelava podatkov iz SVI bi morala biti sorazmerna z zastavljenimi cilji in potrebna za izpolnjevanje nalog pristojnih organov. Pristojni organi bi morali pri uporabi SVI zagotoviti spoštovanje človekovega dostojanstva in integritete oseb, katerih podatki se zahtevajo, ter ne bi smeli diskriminirati oseb na podlagi spola, barve kože, narodnosti ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

| (20) | SVI bi moral evidentirati in obdelovati alfanumerične in biometrične podatke predvsem za namene izboljšanja upravljanja zunanjih meja, preprečevanja nedovoljenega priseljevanja in lažjega upravljanja migracijskih tokov. Poleg tega bi moral biti mogoč dostop do osebnih podatkov iz SVI tudi zato, da bi prispevali k preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj le pod pogoji, določenimi v tej uredbi. Uporaba biometričnih podatkov je kljub posegu v zasebnost potnikov upravičena iz dveh razlogov. Prvič, biometrični podatki so zanesljiva metoda za ugotavljanje identitete državljanov tretjih držav, ki se nahajajo na ozemlju držav članic, vendar pri sebi nimajo potnih listin ali drugih sredstev za ugotavljanje identitete, kar je običajno pri migrantih brez urejenega statusa. Drugič, biometrični podatki omogočajo zanesljivejše ujemanje podatkov o vstopu in izstopu potnikov, ki potujejo v dobri veri. Kadar se podobe obraza in podatki o prstnih odtisih uporabljajo skupaj, se lahko zmanjša število prstnih odtisov, ki jih je treba evidentirati, rezultat ugotavljanja identitete pa je enako natančen. |
| --- | --- |

(20)

SVI bi moral evidentirati in obdelovati alfanumerične in biometrične podatke predvsem za namene izboljšanja upravljanja zunanjih meja, preprečevanja nedovoljenega priseljevanja in lažjega upravljanja migracijskih tokov. Poleg tega bi moral biti mogoč dostop do osebnih podatkov iz SVI tudi zato, da bi prispevali k preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj le pod pogoji, določenimi v tej uredbi. Uporaba biometričnih podatkov je kljub posegu v zasebnost potnikov upravičena iz dveh razlogov. Prvič, biometrični podatki so zanesljiva metoda za ugotavljanje identitete državljanov tretjih držav, ki se nahajajo na ozemlju držav članic, vendar pri sebi nimajo potnih listin ali drugih sredstev za ugotavljanje identitete, kar je običajno pri migrantih brez urejenega statusa. Drugič, biometrični podatki omogočajo zanesljivejše ujemanje podatkov o vstopu in izstopu potnikov, ki potujejo v dobri veri. Kadar se podobe obraza in podatki o prstnih odtisih uporabljajo skupaj, se lahko zmanjša število prstnih odtisov, ki jih je treba evidentirati, rezultat ugotavljanja identitete pa je enako natančen.

| (21) | Če je to fizično mogoče, bi morali biti v SVI evidentirani štirje prstni odtisi posameznega državljana tretje države, izvzetega iz vizumske obveznosti, da bi omogočili natančno preverjanje in ugotavljanje identitete, s čimer bi zagotovili, da državljan tretje države še ni evidentiran z drugo identiteto ali drugo potno listino, ter zagotovili, da je na voljo dovolj podatkov za zagotovitev uresničevanja ciljev SVI v vseh primerih. Preverjanje prstnih odtisov državljanov tretjih držav, ki so imetniki vizumov, bi se moralo izvajati v VIS. Podobe obraza državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, kot tudi tistih, ki so imetniki vizuma, bi bilo treba evidentirati v SVI. Prstne odtise in podobo obraza bi bilo treba uporabljati kot biometrične identifikatorje za preverjanje identitete državljanov tretjih držav, ki so bili predhodno evidentirani v SVI, dokler se njihova individualna dokumentacija ne izbriše. Nacionalni organi bi morali zaradi upoštevanja posebnosti posameznih mejnih prehodov in različnih vrst meja za vsak mejni prehod določiti, ali bi bilo treba prstne odtise in podobo obraza uporabljati kot glavni biometrični identifikator za izvajanje zahtevanih preverjanj. |
| --- | --- |

(21)

Če je to fizično mogoče, bi morali biti v SVI evidentirani štirje prstni odtisi posameznega državljana tretje države, izvzetega iz vizumske obveznosti, da bi omogočili natančno preverjanje in ugotavljanje identitete, s čimer bi zagotovili, da državljan tretje države še ni evidentiran z drugo identiteto ali drugo potno listino, ter zagotovili, da je na voljo dovolj podatkov za zagotovitev uresničevanja ciljev SVI v vseh primerih. Preverjanje prstnih odtisov državljanov tretjih držav, ki so imetniki vizumov, bi se moralo izvajati v VIS. Podobe obraza državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, kot tudi tistih, ki so imetniki vizuma, bi bilo treba evidentirati v SVI. Prstne odtise in podobo obraza bi bilo treba uporabljati kot biometrične identifikatorje za preverjanje identitete državljanov tretjih držav, ki so bili predhodno evidentirani v SVI, dokler se njihova individualna dokumentacija ne izbriše. Nacionalni organi bi morali zaradi upoštevanja posebnosti posameznih mejnih prehodov in različnih vrst meja za vsak mejni prehod določiti, ali bi bilo treba prstne odtise in podobo obraza uporabljati kot glavni biometrični identifikator za izvajanje zahtevanih preverjanj.

| (22) | V okviru boja proti terorističnim kaznivim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem je potrebno, da imajo imenovani organi pri opravljanju svojih nalog najnovejše informacije. Dostop do podatkov v VIS za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj se je že izkazal za uporabnega pri ugotavljanju identitete ljudi, ki so umrli nasilne smrti, ali kot pomoč preiskovalcem, da so znatno napredovali v primerih, povezanih s trgovino z ljudmi, terorizmom ali nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami. Dostop do podatkov iz SVI je potreben zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj, navedenih v Direktivi (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta (8), ali drugih hudih kaznivih dejanj, navedenih v Okvirnem sklepu Sveta 2002/584/PNZ (9). Podatke iz SVI, bi moralo biti mogoče uporabljati kot orodje za preverjanje identitete, kadar državljan tretje države uniči svoje dokumente in kadar imenovani organi preiskujejo kaznivo dejanje z uporabo prstnih odtisov ali podobe obraza in želijo ugotoviti identiteto. Te podatke bi moralo biti mogoče uporabljati tudi kot orodje za zbiranje dokazov s sledenjem potovanju osebe, osumljene storitve kaznivega dejanja, ali žrtve kaznivega dejanja. Zato bi morali biti podatki iz SVI pod pogoji in z omejitvami iz te uredbe na voljo imenovanim organom držav članic in Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona, ustanovljeni z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: Europol).
  Pogoji za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj bi morali imenovanim organom držav članic omogočati obravnavo primerov osumljencev, ki uporabljajo več identitet. S tem namenom bi moral biti mogoč dostop do SVI tudi takrat, kadar pride do dobljenega „zadetka“ med vpogledom v ustrezno zbirko podatkov še pred dostopanjem do SVI. Za namen preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj bi moralo iskanje v zbirki podatkov iz SVI veljati za sorazmerno, če obstaja prevladujoča skrb za javno varnost. Vsako iskanje mora biti ustrezno utemeljeno in sorazmerno z interesom, na katerega se sklicuje. |
| --- | --- |

(22)

V okviru boja proti terorističnim kaznivim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem je potrebno, da imajo imenovani organi pri opravljanju svojih nalog najnovejše informacije. Dostop do podatkov v VIS za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj se je že izkazal za uporabnega pri ugotavljanju identitete ljudi, ki so umrli nasilne smrti, ali kot pomoč preiskovalcem, da so znatno napredovali v primerih, povezanih s trgovino z ljudmi, terorizmom ali nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami. Dostop do podatkov iz SVI je potreben zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj, navedenih v Direktivi (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta (8), ali drugih hudih kaznivih dejanj, navedenih v Okvirnem sklepu Sveta 2002/584/PNZ (9). Podatke iz SVI, bi moralo biti mogoče uporabljati kot orodje za preverjanje identitete, kadar državljan tretje države uniči svoje dokumente in kadar imenovani organi preiskujejo kaznivo dejanje z uporabo prstnih odtisov ali podobe obraza in želijo ugotoviti identiteto. Te podatke bi moralo biti mogoče uporabljati tudi kot orodje za zbiranje dokazov s sledenjem potovanju osebe, osumljene storitve kaznivega dejanja, ali žrtve kaznivega dejanja. Zato bi morali biti podatki iz SVI pod pogoji in z omejitvami iz te uredbe na voljo imenovanim organom držav članic in Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona, ustanovljeni z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: Europol).

Pogoji za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj bi morali imenovanim organom držav članic omogočati obravnavo primerov osumljencev, ki uporabljajo več identitet. S tem namenom bi moral biti mogoč dostop do SVI tudi takrat, kadar pride do dobljenega „zadetka“ med vpogledom v ustrezno zbirko podatkov še pred dostopanjem do SVI. Za namen preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj bi moralo iskanje v zbirki podatkov iz SVI veljati za sorazmerno, če obstaja prevladujoča skrb za javno varnost. Vsako iskanje mora biti ustrezno utemeljeno in sorazmerno z interesom, na katerega se sklicuje.

| (23) | Pravico do vpogleda v podatke iz SVI, bi morali imeti samo imenovani organi, pristojni za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, glede katerih lahko države članice zagotovijo, da se zanje uporabljajo vse določbe iz te uredbe in iz Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (11), pravilno uporabo navedenih določb pa lahko preverijo pristojni organi, vključno z nadzornim organom, ustanovljenim v skladu z Direktivo (EU) 2016/680. |
| --- | --- |

(23)

Pravico do vpogleda v podatke iz SVI, bi morali imeti samo imenovani organi, pristojni za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, glede katerih lahko države članice zagotovijo, da se zanje uporabljajo vse določbe iz te uredbe in iz Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (11), pravilno uporabo navedenih določb pa lahko preverijo pristojni organi, vključno z nadzornim organom, ustanovljenim v skladu z Direktivo (EU) 2016/680.

| (24) | Europol ima ključno vlogo pri sodelovanju med organi držav članic na področju preiskovanja čezmejnega kriminala s spodbujanjem preprečevanja kriminala, izvajanja analiz in preiskav po vsej Uniji. Posledično bi moral imeti tudi Europol dostop do podatkov iz SVI v okviru svojih nalog in v skladu z Uredbo (EU) 2016/794. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral spremljati obdelavo podatkov s strani Europola in zagotavljati popolno skladnost z veljavnimi predpisi o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(24)

Europol ima ključno vlogo pri sodelovanju med organi držav članic na področju preiskovanja čezmejnega kriminala s spodbujanjem preprečevanja kriminala, izvajanja analiz in preiskav po vsej Uniji. Posledično bi moral imeti tudi Europol dostop do podatkov iz SVI v okviru svojih nalog in v skladu z Uredbo (EU) 2016/794. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral spremljati obdelavo podatkov s strani Europola in zagotavljati popolno skladnost z veljavnimi predpisi o varstvu podatkov.

| (25) | Dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj pomeni poseg v temeljni pravici posameznika do spoštovanja zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov oseb, katerih osebni podatki se obdelujejo v SVI. Vsak takšen poseg mora biti v skladu s pravom, ki mora biti dovolj natančno opredeljeno, da posameznikom omogoči prilagoditev vedenja, prav tako pa mora posameznike ščititi pred samovoljo ter dovolj jasno navesti obseg prostega preudarka, poverjenega pristojnim organom, in način njegovega uveljavljanja. Vsak poseg v navedene temeljne pravice mora biti omejen na to, kar je v demokratični družbi nujno za zaščito upravičenega in sorazmernega interesa, ter mora biti sorazmeren z upravičenim ciljem, ki ga zasleduje. |
| --- | --- |

(25)

Dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj pomeni poseg v temeljni pravici posameznika do spoštovanja zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov oseb, katerih osebni podatki se obdelujejo v SVI. Vsak takšen poseg mora biti v skladu s pravom, ki mora biti dovolj natančno opredeljeno, da posameznikom omogoči prilagoditev vedenja, prav tako pa mora posameznike ščititi pred samovoljo ter dovolj jasno navesti obseg prostega preudarka, poverjenega pristojnim organom, in način njegovega uveljavljanja. Vsak poseg v navedene temeljne pravice mora biti omejen na to, kar je v demokratični družbi nujno za zaščito upravičenega in sorazmernega interesa, ter mora biti sorazmeren z upravičenim ciljem, ki ga zasleduje.

| (26) | Primerjava podatkov na podlagi daktiloskopskih sledi, ki jih je mogoče najti na kraju kaznivega dejanja (v nadaljnjem besedilu: sledi prstnih odtisov), je bistvena na področju policijskega sodelovanja. Možnost primerjave sledi prstnih odtisov s podatki o prstnih odtisih, shranjenimi v SVI, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bi bil storilec ali žrtev kaznivega dejanja lahko evidentiran v SVI, je potrebna za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj s strani imenovanih organov držav članic, kadar so na primer sledi prstnih odtisov edini dokazi na kraju kaznivega dejanja. |
| --- | --- |

(26)

Primerjava podatkov na podlagi daktiloskopskih sledi, ki jih je mogoče najti na kraju kaznivega dejanja (v nadaljnjem besedilu: sledi prstnih odtisov), je bistvena na področju policijskega sodelovanja. Možnost primerjave sledi prstnih odtisov s podatki o prstnih odtisih, shranjenimi v SVI, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bi bil storilec ali žrtev kaznivega dejanja lahko evidentiran v SVI, je potrebna za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj s strani imenovanih organov držav članic, kadar so na primer sledi prstnih odtisov edini dokazi na kraju kaznivega dejanja.

| (27) | Imenovati je treba pristojne organe držav članic in centralne točke dostopa, prek katerih se zahteva dostop do podatkov iz SVI, ter voditi evidenco operativnih enot, ki so v okviru imenovanih organov pooblaščene, da zahtevajo takšen dostop za posebne namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(27)

Imenovati je treba pristojne organe držav članic in centralne točke dostopa, prek katerih se zahteva dostop do podatkov iz SVI, ter voditi evidenco operativnih enot, ki so v okviru imenovanih organov pooblaščene, da zahtevajo takšen dostop za posebne namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.

| (28) | Zahteve za dostop do podatkov iz SVI bi morale vložiti operativne enote v okviru imenovanih organov pri centralni točki dostopa in bi morale biti ustrezno utemeljene. Operativne enote v okviru imenovanih organov, ki so pooblaščene, da zahtevajo dostop do podatkov iz SVI, ne bi smele opravljati funkcije organa, pristojnega za preverjanje. Centralna točka dostopa bi morala biti telo ali subjekt, ki v skladu z nacionalnim pravom lahko opravlja javno funkcijo in katerega osebje bi moralo biti z vidika kakovosti in številčnosti zmožno učinkovito preverjati, ali so v vsakem primeru izpolnjeni pogoji za zahtevanje dostopa do SVI. Centralne točke dostopa bi morale biti neodvisne od imenovanih organov in odgovorne, da neodvisno zagotavljajo strogo izpolnjevanje pogojev za dostop, kot so določeni v tej uredbi. V nujnih primerih, kadar je predčasen dostop do podatkov potreben zaradi odziva na posebno in dejansko nevarnost, povezano s terorističnimi kaznivimi dejanji ali drugimi hudimi kaznivimi dejanji, bi morala biti centralna točka dostopa sposobna zahtevo obdelati takoj in preverjanje opraviti naknadno. |
| --- | --- |

(28)

Zahteve za dostop do podatkov iz SVI bi morale vložiti operativne enote v okviru imenovanih organov pri centralni točki dostopa in bi morale biti ustrezno utemeljene. Operativne enote v okviru imenovanih organov, ki so pooblaščene, da zahtevajo dostop do podatkov iz SVI, ne bi smele opravljati funkcije organa, pristojnega za preverjanje. Centralna točka dostopa bi morala biti telo ali subjekt, ki v skladu z nacionalnim pravom lahko opravlja javno funkcijo in katerega osebje bi moralo biti z vidika kakovosti in številčnosti zmožno učinkovito preverjati, ali so v vsakem primeru izpolnjeni pogoji za zahtevanje dostopa do SVI. Centralne točke dostopa bi morale biti neodvisne od imenovanih organov in odgovorne, da neodvisno zagotavljajo strogo izpolnjevanje pogojev za dostop, kot so določeni v tej uredbi. V nujnih primerih, kadar je predčasen dostop do podatkov potreben zaradi odziva na posebno in dejansko nevarnost, povezano s terorističnimi kaznivimi dejanji ali drugimi hudimi kaznivimi dejanji, bi morala biti centralna točka dostopa sposobna zahtevo obdelati takoj in preverjanje opraviti naknadno.

| (29) | Da bi zaščitili osebne podatke in preprečili sistematična iskanja, bi bilo treba podatke iz SVI obdelovati le v določenih primerih ter zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Imenovani organi in Europol bi morali dostop do SVI zahtevati le, če imajo utemeljene razloge za domnevo, da bodo s takšnim dostopom dobili informacije, ki jim bodo znatno pomagale pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(29)

Da bi zaščitili osebne podatke in preprečili sistematična iskanja, bi bilo treba podatke iz SVI obdelovati le v določenih primerih ter zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Imenovani organi in Europol bi morali dostop do SVI zahtevati le, če imajo utemeljene razloge za domnevo, da bodo s takšnim dostopom dobili informacije, ki jim bodo znatno pomagale pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.

| (30) | Poleg tega bi bilo treba dostop do SVI zaradi ugotavljanja identitete neznanih osumljencev, storilcev ali žrtev terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj dovoliti le pod pogojem, da so že bila izvedena iskanja v nacionalnih zbirkah podatkov držav članic in je bilo poleg tega v celoti izvedeno iskanje s sistemi za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov vseh drugih držav članic v skladu s Sklepom Sveta 2008/615/PNZ (12) ali da iskanje ni bilo v celoti izvedeno v dveh dneh od njegovega začetka. |
| --- | --- |

(30)

Poleg tega bi bilo treba dostop do SVI zaradi ugotavljanja identitete neznanih osumljencev, storilcev ali žrtev terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj dovoliti le pod pogojem, da so že bila izvedena iskanja v nacionalnih zbirkah podatkov držav članic in je bilo poleg tega v celoti izvedeno iskanje s sistemi za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov vseh drugih držav članic v skladu s Sklepom Sveta 2008/615/PNZ (12) ali da iskanje ni bilo v celoti izvedeno v dveh dneh od njegovega začetka.

| (31) | Države članice bi morale za učinkovito primerjavo in izmenjavo osebnih podatkov v celoti izvajati in uporabljati veljavne mednarodne sporazume, pa tudi veljavno pravo Unije o izmenjavi osebnih podatkov, zlasti Sklep 2008/615/PNZ. |
| --- | --- |

(31)

Države članice bi morale za učinkovito primerjavo in izmenjavo osebnih podatkov v celoti izvajati in uporabljati veljavne mednarodne sporazume, pa tudi veljavno pravo Unije o izmenjavi osebnih podatkov, zlasti Sklep 2008/615/PNZ.

| (32) | Osebne podatke, ki so shranjeni v SVI, bi bilo treba v sistemu hraniti le toliko časa, kot je nujno potrebno za namene, za katere se podatki obdelujejo. Dovolj je, da se podatki v zvezi z državljani tretjih držav, ki so spoštovali roke glede trajanja dovoljenega bivanja, zaradi upravljanja meja hranijo v SVI tri leta, da državljanov tretjih držav pred iztekom navedenega obdobja ne bo treba ponovno evidentirati v SVI. S triletnim obdobjem hrambe podatkov se bo zmanjšala potreba po pogostem ponovnem evidentiranju, kar bo koristilo tudi vsem potnikom, saj se bo zmanjšal povprečni čas, potreben za prehod meje, pa tudi čakalna doba na mejnih prehodih. Tudi za potnika, ki na ozemlje držav članic vstopi le enkrat, bo to, da drugih potnikov, ki so že evidentirani v SVI, pred iztekom tega triletnega obdobja hrambe podatkov ne bo treba ponovno evidentirati, pomenilo krajšo čakalno dobo na mejnem prehodu. Triletno obdobje hrambe podatkov je potrebno tudi zato, da se olajšajo in pospešijo prehodi meje, vključno z uporabo avtomatiziranih in samopostrežnih sistemov. Prav tako bi bilo primerno določiti triletno hrambo podatkov za državljane tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje. Vsak par evidenc o vstopu/izstopu državljanov tretjih držav, ki so družinski člani državljanov Unije, za katere se uporablja Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13), ali državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja v skladu s pravom Unije, in nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi navedene direktive, bi bilo treba hraniti največ eno leto po datumu izstopa z ozemlja držav članic, povezanega z navedeno evidenco. Po izteku ustreznega obdobja hrambe podatkov bi bilo treba podatke samodejno izbrisati. |
| --- | --- |

(32)

Osebne podatke, ki so shranjeni v SVI, bi bilo treba v sistemu hraniti le toliko časa, kot je nujno potrebno za namene, za katere se podatki obdelujejo. Dovolj je, da se podatki v zvezi z državljani tretjih držav, ki so spoštovali roke glede trajanja dovoljenega bivanja, zaradi upravljanja meja hranijo v SVI tri leta, da državljanov tretjih držav pred iztekom navedenega obdobja ne bo treba ponovno evidentirati v SVI. S triletnim obdobjem hrambe podatkov se bo zmanjšala potreba po pogostem ponovnem evidentiranju, kar bo koristilo tudi vsem potnikom, saj se bo zmanjšal povprečni čas, potreben za prehod meje, pa tudi čakalna doba na mejnih prehodih. Tudi za potnika, ki na ozemlje držav članic vstopi le enkrat, bo to, da drugih potnikov, ki so že evidentirani v SVI, pred iztekom tega triletnega obdobja hrambe podatkov ne bo treba ponovno evidentirati, pomenilo krajšo čakalno dobo na mejnem prehodu. Triletno obdobje hrambe podatkov je potrebno tudi zato, da se olajšajo in pospešijo prehodi meje, vključno z uporabo avtomatiziranih in samopostrežnih sistemov. Prav tako bi bilo primerno določiti triletno hrambo podatkov za državljane tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje. Vsak par evidenc o vstopu/izstopu državljanov tretjih držav, ki so družinski člani državljanov Unije, za katere se uporablja Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13), ali državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja v skladu s pravom Unije, in nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi navedene direktive, bi bilo treba hraniti največ eno leto po datumu izstopa z ozemlja držav članic, povezanega z navedeno evidenco. Po izteku ustreznega obdobja hrambe podatkov bi bilo treba podatke samodejno izbrisati.

| (33) | Podatke o državljanih tretjih držav, ki v obdobju dovoljenega bivanja ne izstopijo z ozemlja držav članic, je treba hraniti pet let, in sicer zaradi podpore pri ugotavljanju identitete in postopku vračanja. Po petih letih bi bilo treba te podatke samodejno izbrisati, razen če obstajajo razlogi, da se jih izbriše že prej. |
| --- | --- |

(33)

Podatke o državljanih tretjih držav, ki v obdobju dovoljenega bivanja ne izstopijo z ozemlja držav članic, je treba hraniti pet let, in sicer zaradi podpore pri ugotavljanju identitete in postopku vračanja. Po petih letih bi bilo treba te podatke samodejno izbrisati, razen če obstajajo razlogi, da se jih izbriše že prej.

| (34) | Osebne podatke državljanov tretjih držav, ki so spoštovali trajanje dovoljenega bivanja, in državljanov tretjih držav, ki jim je bil vstop za kratkoročno bivanje zavrnjen, je treba hraniti tri leta, osebne podatke državljanov tretjih držav, ki v obdobju dovoljenega bivanja niso izstopili z ozemlja držav članic, pa pet let, da lahko mejni policist izvede potrebno analizo tveganja, ki jo zahteva Uredba (EU) 2016/399, preden potniku dovoli vstop na ozemlje držav članic. V okviru obdelave vlog za izdajo vizuma na konzularnih predstavništvih je treba preučiti tudi potovalno zgodovino prosilca, da se oceni uporaba predhodno izdanih vizumov in preveri, ali je spoštoval pogoje glede bivanja. Žigosanje potnih listov bo nadomestil vpogled v SVI. Potovalna zgodovina, ki je na voljo v SVI, bi zato morala zajemati obdobje, ki zadostuje za izdajo vizuma.
  Pri izvajanju analiz tveganja na meji in pri obdelavi vlog za izdajo vizuma bi bilo treba preveriti potovalno zgodovino državljanov tretjih držav, da se ugotovi, ali so v preteklosti prekoračili najdaljše dovoljeno trajanje bivanja. Zato je treba osebne podatke državljanov tretjih držav, ki v obdobju dovoljenega bivanja ne izstopijo z ozemlja držav članic, hraniti daljše obdobje, in sicer pet let, v primerjavi z državljani tretjih držav, ki so spoštovali trajanje dovoljenega bivanja, in državljani tretjih držav, ki jim je bil vstop za kratkoročno bivanje zavrnjen. |
| --- | --- |

(34)

Osebne podatke državljanov tretjih držav, ki so spoštovali trajanje dovoljenega bivanja, in državljanov tretjih držav, ki jim je bil vstop za kratkoročno bivanje zavrnjen, je treba hraniti tri leta, osebne podatke državljanov tretjih držav, ki v obdobju dovoljenega bivanja niso izstopili z ozemlja držav članic, pa pet let, da lahko mejni policist izvede potrebno analizo tveganja, ki jo zahteva Uredba (EU) 2016/399, preden potniku dovoli vstop na ozemlje držav članic. V okviru obdelave vlog za izdajo vizuma na konzularnih predstavništvih je treba preučiti tudi potovalno zgodovino prosilca, da se oceni uporaba predhodno izdanih vizumov in preveri, ali je spoštoval pogoje glede bivanja. Žigosanje potnih listov bo nadomestil vpogled v SVI. Potovalna zgodovina, ki je na voljo v SVI, bi zato morala zajemati obdobje, ki zadostuje za izdajo vizuma.

Pri izvajanju analiz tveganja na meji in pri obdelavi vlog za izdajo vizuma bi bilo treba preveriti potovalno zgodovino državljanov tretjih držav, da se ugotovi, ali so v preteklosti prekoračili najdaljše dovoljeno trajanje bivanja. Zato je treba osebne podatke državljanov tretjih držav, ki v obdobju dovoljenega bivanja ne izstopijo z ozemlja držav članic, hraniti daljše obdobje, in sicer pet let, v primerjavi z državljani tretjih držav, ki so spoštovali trajanje dovoljenega bivanja, in državljani tretjih držav, ki jim je bil vstop za kratkoročno bivanje zavrnjen.

| (35) | Določiti bi bilo treba pravila glede odgovornosti držav članic za škodo, ki bi izhajala iz kakršne koli kršitve te uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Določiti bi bilo treba pravila glede odgovornosti držav članic za škodo, ki bi izhajala iz kakršne koli kršitve te uredbe.

| (36) | Brez poseganja v podrobnejša pravila glede obdelave osebnih podatkov iz te uredbe bi se za obdelavo osebnih podatkov, ki jo ob uporabi te uredbe izvajajo države članice, morala uporabljati Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (14), razen če to obdelavo izvajajo imenovani organi držav članic ali centralne točke dostopa držav članic zaradi preprečevanja, preiskovanja ali odkrivanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(36)

Brez poseganja v podrobnejša pravila glede obdelave osebnih podatkov iz te uredbe bi se za obdelavo osebnih podatkov, ki jo ob uporabi te uredbe izvajajo države članice, morala uporabljati Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (14), razen če to obdelavo izvajajo imenovani organi držav članic ali centralne točke dostopa držav članic zaradi preprečevanja, preiskovanja ali odkrivanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.

| (37) | Brez poseganja v podrobnejša pravila glede uporabe osebnih podatkov iz te uredbe se za obdelavo osebnih podatkov, ki jih pristojni organi držav članic obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja ali odkrivanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj v skladu s to uredbo, uporabljajo nacionalni zakoni in predpisi, tudi upravni, sprejeti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680. |
| --- | --- |

(37)

Brez poseganja v podrobnejša pravila glede uporabe osebnih podatkov iz te uredbe se za obdelavo osebnih podatkov, ki jih pristojni organi držav članic obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja ali odkrivanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj v skladu s to uredbo, uporabljajo nacionalni zakoni in predpisi, tudi upravni, sprejeti v skladu z Direktivo (EU) 2016/680.

| (38) | Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (15) bi se morala uporabljati za dejavnosti institucij ali organov Unije pri izvajanju njihovih nalog v vlogi odgovornega subjekta za operativno upravljanje SVI. |
| --- | --- |

(38)

Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (15) bi se morala uporabljati za dejavnosti institucij ali organov Unije pri izvajanju njihovih nalog v vlogi odgovornega subjekta za operativno upravljanje SVI.

| (39) | Osebni podatki, ki jih država članica pridobi v skladu s to uredbo, se ne bi smeli posredovati ali dajati na voljo kateri koli tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu s sedežem v Uniji ali zunaj nje. Kot izjema od tega pravila pa bi moralo biti mogoče posredovati takšne osebne podatke tretji državi ali mednarodni organizaciji, če je takšno posredovanje potrebno zaradi zagotavljanja pomoči pri ugotavljanju identitete državljana tretje države v zvezi z njegovo vrnitvijo in se pri tem upoštevajo strogi pogoji. Če ni bil sprejet sklep o ustreznosti varstva v obliki izvedbenega akta na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 ali ustrezni zaščitni ukrepi, ki veljajo za posredovanje v skladu z navedeno uredbo, bi moralo biti mogoče, da se za namene vračanja podatki iz SVI lahko izjemoma posredujejo tretji državi ali mednarodni organizaciji, samo če je to potrebno zaradi pomembnih razlogov javnega interesa, kot je določeno v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(39)

Osebni podatki, ki jih država članica pridobi v skladu s to uredbo, se ne bi smeli posredovati ali dajati na voljo kateri koli tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu s sedežem v Uniji ali zunaj nje. Kot izjema od tega pravila pa bi moralo biti mogoče posredovati takšne osebne podatke tretji državi ali mednarodni organizaciji, če je takšno posredovanje potrebno zaradi zagotavljanja pomoči pri ugotavljanju identitete državljana tretje države v zvezi z njegovo vrnitvijo in se pri tem upoštevajo strogi pogoji. Če ni bil sprejet sklep o ustreznosti varstva v obliki izvedbenega akta na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 ali ustrezni zaščitni ukrepi, ki veljajo za posredovanje v skladu z navedeno uredbo, bi moralo biti mogoče, da se za namene vračanja podatki iz SVI lahko izjemoma posredujejo tretji državi ali mednarodni organizaciji, samo če je to potrebno zaradi pomembnih razlogov javnega interesa, kot je določeno v navedeni uredbi.

| (40) | Osebne podatke, ki jih države članice pridobijo v skladu s to uredbo, bi moralo biti mogoče posredovati tretji državi tudi v izjemno nujnem primeru, če obstaja neposredna nevarnost, povezana s terorističnim kaznivim dejanjem, ali kadar obstaja neposredna nevarnost za življenje ljudi, povezana s hudim kaznivim dejanjem. Neposredno nevarnost za življenje ljudi bi bilo treba razlagati tako, da vključuje nevarnost, ki je posledica hudega kaznivega dejanja, storjenega proti določeni osebi, kot je huda telesna poškodba, nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi, ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev, spolno izkoriščanje otrok in otroška pornografija ter posilstvo. Takšne podatke bi moralo biti dovoljeno posredovali tretji državi samo, če je zagotovljeno vzajemno posredovanje informacij o evidencah o vstopu/izstopu, ki jih ima tretja država prosilka, državam članicam, ki uporabljajo SVI. Pristojni organi držav članic, katerih imenovani organi imajo dostop do SVI v skladu s to uredbo, bi morali imeti možnost, da posredujejo podatke iz SVI državam članicam, ki ne uporabljajo SVI, in državam članicam, za katere se ne uporablja ta uredba. Takšno posredovanje informacij bi moralo biti mogoče samo na podlagi ustrezno utemeljene zahteve in omejeno na primere, v katerih je potrebno zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskave terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Država članica, ki uporablja SVI, bi morala imeti možnost, da posreduje takšne informacije samo, če je zagotovljeno vzajemno posredovanje informacij o evidencah o vstopu/izstopu, ki jih ima država članica prosilka, državam članicam, ki uporabljajo SVI. Za vsako naknadno obdelavo podatkov, pridobljenih iz SVI, se uporablja Direktiva (EU) 2016/680. |
| --- | --- |

(40)

Osebne podatke, ki jih države članice pridobijo v skladu s to uredbo, bi moralo biti mogoče posredovati tretji državi tudi v izjemno nujnem primeru, če obstaja neposredna nevarnost, povezana s terorističnim kaznivim dejanjem, ali kadar obstaja neposredna nevarnost za življenje ljudi, povezana s hudim kaznivim dejanjem. Neposredno nevarnost za življenje ljudi bi bilo treba razlagati tako, da vključuje nevarnost, ki je posledica hudega kaznivega dejanja, storjenega proti določeni osebi, kot je huda telesna poškodba, nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi, ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev, spolno izkoriščanje otrok in otroška pornografija ter posilstvo. Takšne podatke bi moralo biti dovoljeno posredovali tretji državi samo, če je zagotovljeno vzajemno posredovanje informacij o evidencah o vstopu/izstopu, ki jih ima tretja država prosilka, državam članicam, ki uporabljajo SVI. Pristojni organi držav članic, katerih imenovani organi imajo dostop do SVI v skladu s to uredbo, bi morali imeti možnost, da posredujejo podatke iz SVI državam članicam, ki ne uporabljajo SVI, in državam članicam, za katere se ne uporablja ta uredba. Takšno posredovanje informacij bi moralo biti mogoče samo na podlagi ustrezno utemeljene zahteve in omejeno na primere, v katerih je potrebno zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskave terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Država članica, ki uporablja SVI, bi morala imeti možnost, da posreduje takšne informacije samo, če je zagotovljeno vzajemno posredovanje informacij o evidencah o vstopu/izstopu, ki jih ima država članica prosilka, državam članicam, ki uporabljajo SVI. Za vsako naknadno obdelavo podatkov, pridobljenih iz SVI, se uporablja Direktiva (EU) 2016/680.

| (41) | V vsaki državi članici bi nadzorni organ, ustanovljen v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, moral spremljati zakonitost obdelave osebnih podatkov s strani držav članic, Evropski nadzornik za varstvo podatkov pa bi moral spremljati dejavnosti institucij in organov Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nadzorni organi bi morali medsebojno sodelovati pri spremljanju SVI. |
| --- | --- |

(41)

V vsaki državi članici bi nadzorni organ, ustanovljen v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, moral spremljati zakonitost obdelave osebnih podatkov s strani držav članic, Evropski nadzornik za varstvo podatkov pa bi moral spremljati dejavnosti institucij in organov Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nadzorni organi bi morali medsebojno sodelovati pri spremljanju SVI.

| (42) | V vsaki državi članici bi nadzorni organ, ustanovljen v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, bi morali spremljati zakonitost obdelave osebnih podatkov s strani držav članic zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(42)

V vsaki državi članici bi nadzorni organ, ustanovljen v skladu z Direktivo (EU) 2016/680, bi morali spremljati zakonitost obdelave osebnih podatkov s strani držav članic zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj.

| (43) | Poleg določb o informacijah, ki jih je treba zagotoviti v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, bi bilo treba državljanom tretjih držav, katerih osebni podatki se bodo vnesli v SVI, zagotoviti ustrezne informacije v zvezi z vnosom teh podatkov. Te informacije bi morale zagotoviti države članice v pisni obliki, na kakršen koli ustrezen način, vključno z letaki, plakati ali katerimi koli drugimi ustreznimi elektronskimi sredstvi. |
| --- | --- |

(43)

Poleg določb o informacijah, ki jih je treba zagotoviti v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, bi bilo treba državljanom tretjih držav, katerih osebni podatki se bodo vnesli v SVI, zagotoviti ustrezne informacije v zvezi z vnosom teh podatkov. Te informacije bi morale zagotoviti države članice v pisni obliki, na kakršen koli ustrezen način, vključno z letaki, plakati ali katerimi koli drugimi ustreznimi elektronskimi sredstvi.

| (44) | Da bi zagotovili učinkovito spremljanje izvajanja te uredbe, bi bilo treba to uredbo ocenjevati v rednih časovnih presledkih. |
| --- | --- |

(44)

Da bi zagotovili učinkovito spremljanje izvajanja te uredbe, bi bilo treba to uredbo ocenjevati v rednih časovnih presledkih.

| (45) | Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in zagotoviti njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

(45)

Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in zagotoviti njihovo izvajanje.

| (46) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16). |
| --- | --- |

(46)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

| (47) | Ker ciljev te uredbe, in sicer vzpostavitve SVI ter določitve skupnih obveznosti, pogojev in postopkov za uporabo podatkov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinka predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(47)

Ker ciljev te uredbe, in sicer vzpostavitve SVI ter določitve skupnih obveznosti, pogojev in postopkov za uporabo podatkov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinka predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (48) | Po začetku delovanja SVI bi bilo treba spremeniti Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (17) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o izvajanju Schengenskega sporazuma), glede dvostranskih sporazumov, ki jih sklenejo države članice, in glede dovoljenega trajanja bivanja za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti, ki presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni. Komisija bi morala v splošno oceno SVI vključiti oceno uporabe dvostranskih sporazumov držav članic. Moralo bi biti mogoče, da Komisija v prvo ocenjevalno poročilo vključi možnosti glede postopne ukinitve takih dvostranskih sporazumov in njihove nadomestitve z instrumentom Unije. |
| --- | --- |

(48)

Po začetku delovanja SVI bi bilo treba spremeniti Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (17) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o izvajanju Schengenskega sporazuma), glede dvostranskih sporazumov, ki jih sklenejo države članice, in glede dovoljenega trajanja bivanja za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti, ki presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni. Komisija bi morala v splošno oceno SVI vključiti oceno uporabe dvostranskih sporazumov držav članic. Moralo bi biti mogoče, da Komisija v prvo ocenjevalno poročilo vključi možnosti glede postopne ukinitve takih dvostranskih sporazumov in njihove nadomestitve z instrumentom Unije.

| (49) | Predvideni stroški SVI so nižji kot proračun, ki je za pametne meje namenjen v okviru Uredbe (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (18). V skladu s tem bi morala Komisija po sprejetju te uredbe z delegiranim aktom, določenim v Uredbi (EU) št. 515/2014, prerazporediti znesek, ki je trenutno namenjen razvoju informacijskih sistemov za podporo upravljanja migracijskih tokov na zunanjih mejah. |
| --- | --- |

(49)

Predvideni stroški SVI so nižji kot proračun, ki je za pametne meje namenjen v okviru Uredbe (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (18). V skladu s tem bi morala Komisija po sprejetju te uredbe z delegiranim aktom, določenim v Uredbi (EU) št. 515/2014, prerazporediti znesek, ki je trenutno namenjen razvoju informacijskih sistemov za podporo upravljanja migracijskih tokov na zunanjih mejah.

| (50) | Ta uredba ne posega v Direktivo 2004/38/ES. |
| --- | --- |

(50)

Ta uredba ne posega v Direktivo 2004/38/ES.

| (51) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(51)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

| (52) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES ne sodeluje (19); Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(52)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES ne sodeluje (19); Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja.

| (53) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES ne sodeluje (20); Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(53)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES ne sodeluje (20); Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (54) | Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (21), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (22). |
| --- | --- |

(54)

Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (21), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (22).

| (55) | Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (23), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (24) in člena 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ (25). |
| --- | --- |

(55)

Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (23), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (24) in člena 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ (25).

| (56) | Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (26), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (27) in členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU (28). |
| --- | --- |

(56)

Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (26), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (27) in členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU (28).

| (57) | Za Ciper, Bolgarijo, Romunijo in Hrvaško določbe iz te uredbe glede SIS in VIS, predstavljajo določbe, ki temeljijo na schengenskem pravnem redu oziroma so z njim kako drugače povezane v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 oziroma člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011, ki jih je treba brati v povezavi s sklepi Sveta 2010/365/EU (29), (EU) 2017/733 (30) in (EU) 2017/1908 (31).
  Poleg tega je za delovanje SVI potrebno omogočiti pasivni dostop do VIS in zagotoviti, da so te države začele izvajati vse določbe schengenskega pravnega reda v zvezi s SIS, v skladu z zadevnimi sklepi Sveta. Ti pogoji so lahko izpolnjeni šele potem, ko je uspešno zaključeno preverjanje po veljavnem postopku za schengensko evalvacijo. Zato bi morale SVI uporabljati samo tiste države članice, ki izpolnjujejo navedene pogoje ob začetku delovanja SVI. Države članice, ki SVI ne uporabljajo od začetka njegovega delovanja, bi morale biti povezane s SVI po postopku, določenem v tej uredbi, takoj ko so izpolnjeni vsi navedeni pogoji |
| --- | --- |

(57)

Za Ciper, Bolgarijo, Romunijo in Hrvaško določbe iz te uredbe glede SIS in VIS, predstavljajo določbe, ki temeljijo na schengenskem pravnem redu oziroma so z njim kako drugače povezane v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 oziroma člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011, ki jih je treba brati v povezavi s sklepi Sveta 2010/365/EU (29), (EU) 2017/733 (30) in (EU) 2017/1908 (31).

Poleg tega je za delovanje SVI potrebno omogočiti pasivni dostop do VIS in zagotoviti, da so te države začele izvajati vse določbe schengenskega pravnega reda v zvezi s SIS, v skladu z zadevnimi sklepi Sveta. Ti pogoji so lahko izpolnjeni šele potem, ko je uspešno zaključeno preverjanje po veljavnem postopku za schengensko evalvacijo. Zato bi morale SVI uporabljati samo tiste države članice, ki izpolnjujejo navedene pogoje ob začetku delovanja SVI. Države članice, ki SVI ne uporabljajo od začetka njegovega delovanja, bi morale biti povezane s SVI po postopku, določenem v tej uredbi, takoj ko so izpolnjeni vsi navedeni pogoji

| (58) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je podal mnenje 21. septembra 2016. |
| --- | --- |

(58)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je podal mnenje 21. septembra 2016.

| (59) | V tej uredbi so določena stroga pravila glede dostopa do SVI in potrebni zaščitni ukrepi za tak dostop. V njej so določene tudi pravice posameznikov do dostopa, popravka, dopolnitve, izbrisa in pravnega varstva, zlasti pravica do sodnega varstva, in nadzor obdelave podatkov s strani neodvisnih javnih organov. V tej uredbi so torej spoštovane temeljne pravice in upoštevana načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravica do človekovega dostojanstva, prepoved suženjstva in prisilnega dela, pravica do svobode in varnosti, spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, varstvo osebnih podatkov, pravica do nediskriminacije, pravice otroka, pravice starejših, vključenost invalidov in pravica do učinkovitega pravnega sredstva in poštenega sojenja. |
| --- | --- |

(59)

V tej uredbi so določena stroga pravila glede dostopa do SVI in potrebni zaščitni ukrepi za tak dostop. V njej so določene tudi pravice posameznikov do dostopa, popravka, dopolnitve, izbrisa in pravnega varstva, zlasti pravica do sodnega varstva, in nadzor obdelave podatkov s strani neodvisnih javnih organov. V tej uredbi so torej spoštovane temeljne pravice in upoštevana načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravica do človekovega dostojanstva, prepoved suženjstva in prisilnega dela, pravica do svobode in varnosti, spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, varstvo osebnih podatkov, pravica do nediskriminacije, pravice otroka, pravice starejših, vključenost invalidov in pravica do učinkovitega pravnega sredstva in poštenega sojenja.

| (60) | Ta uredba ne posega v obveznosti, ki izhajajo iz Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev, kakor je bila dopolnjena z Newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967 – |
| --- | --- |

(60)

Ta uredba ne posega v obveznosti, ki izhajajo iz Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev, kakor je bila dopolnjena z Newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   S to uredbo se vzpostavlja „sistem vstopa/izstopa“ (SVI) za:

| (a) | evidentiranje in shranjevanje datuma, časa ter kraja vstopa in izstopa državljanov tretjih držav, ki prehajajo meje držav članic, na katerih se uporablja SVI; |
| --- | --- |

(a)

evidentiranje in shranjevanje datuma, časa ter kraja vstopa in izstopa državljanov tretjih držav, ki prehajajo meje držav članic, na katerih se uporablja SVI;

| (b) | izračun trajanja dovoljenega bivanja teh državljanov tretjih držav; |
| --- | --- |

(b)

izračun trajanja dovoljenega bivanja teh državljanov tretjih držav;

| (c) | izdajanje opozoril državam članicam, ko se dovoljeno bivanje izteče; in |
| --- | --- |

(c)

izdajanje opozoril državam članicam, ko se dovoljeno bivanje izteče; in

| (d) | evidentiranje in shranjevanje datuma, časa in kraja zavrnitve vstopa državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje, ter za evidentiranje organa države članice, ki je vstop zavrnil, in razlogov za zavrnitev. |
| --- | --- |

(d)

evidentiranje in shranjevanje datuma, časa in kraja zavrnitve vstopa državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje, ter za evidentiranje organa države članice, ki je vstop zavrnil, in razlogov za zavrnitev.

2.   Zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj so v tej uredbi določeni tudi pogoji, pod katerimi lahko imenovani organi držav članic in Europol pridobijo dostop do SVI zaradi vpogleda.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za:

| (a) | državljane tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic in pri katerih je treba ob prehajanju meja, na katerih se uporablja SVI, opraviti mejno kontrolo v skladu z Uredbo (EU) 2016/399; in |
| --- | --- |

(a)

državljane tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic in pri katerih je treba ob prehajanju meja, na katerih se uporablja SVI, opraviti mejno kontrolo v skladu z Uredbo (EU) 2016/399; in

| (b) | državljane tretjih držav – pri vstopu na ozemlje držav članic in izstopu s tega ozemlja – ki:






  (i) | so družinski člani državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in |
| --- | --- | --- |

(b)

državljane tretjih držav – pri vstopu na ozemlje držav članic in izstopu s tega ozemlja – ki:

(i)

so družinski člani državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in

| (ii) | nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1030/2002 (32). |
| --- | --- |

(ii)

nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1030/2002 (32).

2.   Ta uredba se uporablja tudi za državljane tretjih držav, ki jim je zavrnjen vstop za kratkoročno bivanje na ozemlje držav članic v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2016/399.

3.   Ta uredba se ne uporablja za:

| (a) | državljane tretjih držav, ki so družinski člani državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, in ki imajo dovoljenje za prebivanje na podlagi navedene direktive, ne glede na to, ali tega državljana Unije spremljajo oziroma se mu pridružijo; |
| --- | --- |

(a)

državljane tretjih držav, ki so družinski člani državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, in ki imajo dovoljenje za prebivanje na podlagi navedene direktive, ne glede na to, ali tega državljana Unije spremljajo oziroma se mu pridružijo;

| (b) | državljane tretjih držav, ki so družinski člani državljana tretje države, ne glede na to, ali tega državljana tretje države spremljajo oziroma se mu pridružijo, kadar:






  (i) | ta državljan tretje države na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in |
| --- | --- | --- |

(b)

državljane tretjih držav, ki so družinski člani državljana tretje države, ne glede na to, ali tega državljana tretje države spremljajo oziroma se mu pridružijo, kadar:

(i)

ta državljan tretje države na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in

| (ii) | imajo ti državljani tretjih držav dovoljenje za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenje za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002; |
| --- | --- |

(ii)

imajo ti državljani tretjih držav dovoljenje za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenje za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002;

| (c) | imetnike dovoljenj za prebivanje iz točke 16 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399, ki niso zajeti v točkah (a) in (b) tega odstavka; |
| --- | --- |

(c)

imetnike dovoljenj za prebivanje iz točke 16 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399, ki niso zajeti v točkah (a) in (b) tega odstavka;

| (d) | državljane tretjih držav, ki uveljavljajo pravico do mobilnosti v skladu z Direktivo 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta (33) ali Direktivo (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta (34); |
| --- | --- |

(d)

državljane tretjih držav, ki uveljavljajo pravico do mobilnosti v skladu z Direktivo 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta (33) ali Direktivo (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta (34);

| (e) | imetnike vizumov za dolgoročno bivanje; |
| --- | --- |

(e)

imetnike vizumov za dolgoročno bivanje;

| (f) | državljane Andore, Monaka in San Marina ter imetnike potnega lista, ki ga je izdala Vatikanska mestna država; |
| --- | --- |

(f)

državljane Andore, Monaka in San Marina ter imetnike potnega lista, ki ga je izdala Vatikanska mestna država;

| (g) | osebe ali kategorije oseb, ki so izvzete iz mejne kontrole ali uživajo ugodnosti na podlagi posebnih pravil v zvezi z mejno kontrolo iz točke (g) člena 6a(3) Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(g)

osebe ali kategorije oseb, ki so izvzete iz mejne kontrole ali uživajo ugodnosti na podlagi posebnih pravil v zvezi z mejno kontrolo iz točke (g) člena 6a(3) Uredbe (EU) 2016/399;

| (h) | osebe ali kategorije oseb iz točk (h), (i), (j) in (k) člena 6a(3) Uredbe (EU) 2016/399. |
| --- | --- |

(h)

osebe ali kategorije oseb iz točk (h), (i), (j) in (k) člena 6a(3) Uredbe (EU) 2016/399.

4.   Določbe te uredbe, ki se nanašajo na izračun trajanja dovoljenega bivanja in izdajanje opozoril državam članicam, ko se dovoljeno bivanje izteče, se ne uporabljajo za državljane tretjih držav, ki:

| (a) | so družinski člani državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in |
| --- | --- |

(a)

so družinski člani državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in

| (b) | nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002. |
| --- | --- |

(b)

nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002.

Člen 3

Opredelitev pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „zunanje meje“ pomeni zunanje meje, kakor so opredeljene v točki 2 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(1)

„zunanje meje“ pomeni zunanje meje, kakor so opredeljene v točki 2 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399;

| (2) | „notranje meje“ pomeni notranje meje, kakor so opredeljene v točki 1 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(2)

„notranje meje“ pomeni notranje meje, kakor so opredeljene v točki 1 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399;

| (3) | „mejni organ“ pomeni mejnega policista, ki v skladu z nacionalno zakonodajo izvaja mejno kontrolo, kot je opredeljena v točki 11 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(3)

„mejni organ“ pomeni mejnega policista, ki v skladu z nacionalno zakonodajo izvaja mejno kontrolo, kot je opredeljena v točki 11 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399;

| (4) | „organ, pristojen za priseljevanje“ pomeni pristojni organ, ki je v skladu z nacionalnim pravom odgovoren za eno ali več od naslednjega:






  (a) | preverjanje na ozemlju držav članic, ali so izpolnjeni pogoji za vstop na ozemlje držav članic ali za bivanje na njem; |
| --- | --- | --- |

(4)

„organ, pristojen za priseljevanje“ pomeni pristojni organ, ki je v skladu z nacionalnim pravom odgovoren za eno ali več od naslednjega:

(a)

preverjanje na ozemlju držav članic, ali so izpolnjeni pogoji za vstop na ozemlje držav članic ali za bivanje na njem;

| (b) | preučevanje pogojev in sprejemanje odločitev v zvezi s prebivanjem državljanov tretjih držav na ozemlju držav članic, kolikor ta organ ni „organ za presojo“, kot je opredeljen v točki (f) člena 2 Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (35), ter, kadar je ustrezno, za svetovanje v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 377/2004 (36); |
| --- | --- |

(b)

preučevanje pogojev in sprejemanje odločitev v zvezi s prebivanjem državljanov tretjih držav na ozemlju držav članic, kolikor ta organ ni „organ za presojo“, kot je opredeljen v točki (f) člena 2 Direktive 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta (35), ter, kadar je ustrezno, za svetovanje v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 377/2004 (36);

| (c) | vračanje državljanov tretjih držav v tretjo državo izvora ali tranzita; |
| --- | --- |

(c)

vračanje državljanov tretjih držav v tretjo državo izvora ali tranzita;

| (5) | „organ, pristojen za izdajo vizumov“ pomeni organ, pristojen za izdajo vizumov, kakor je opredeljen v točki 3 člena 4 Uredbe (ES) št. 767/2008; |
| --- | --- |

(5)

„organ, pristojen za izdajo vizumov“ pomeni organ, pristojen za izdajo vizumov, kakor je opredeljen v točki 3 člena 4 Uredbe (ES) št. 767/2008;

| (6) | „državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 20(1) PDEU, razen oseb, ki na podlagi sporazumov med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter tretjimi državami na drugi strani uživajo pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije do prostega gibanja; |
| --- | --- |

(6)

„državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 20(1) PDEU, razen oseb, ki na podlagi sporazumov med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter tretjimi državami na drugi strani uživajo pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije do prostega gibanja;

| (7) | „potna listina“ pomeni potni list ali drug enakovreden dokument, s katerim je imetnik upravičen do prehoda zunanjih meja in v katerega se lahko pritrdi vizum; |
| --- | --- |

(7)

„potna listina“ pomeni potni list ali drug enakovreden dokument, s katerim je imetnik upravičen do prehoda zunanjih meja in v katerega se lahko pritrdi vizum;

| (8) | „kratkoročno bivanje“ pomeni bivanja na ozemlju držav članic, ki trajajo največ 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni, kot je navedeno v členu 6(1) Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(8)

„kratkoročno bivanje“ pomeni bivanja na ozemlju držav članic, ki trajajo največ 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni, kot je navedeno v členu 6(1) Uredbe (EU) 2016/399;

| (9) | „vizum za kratkoročno bivanje“ pomeni vizum, kakor je opredeljen v točki (a) točke 2 člena 2 Uredbe (ESU) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (37); |
| --- | --- |

(9)

„vizum za kratkoročno bivanje“ pomeni vizum, kakor je opredeljen v točki (a) točke 2 člena 2 Uredbe (ESU) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (37);

| (10) | „nacionalni vizum za kratkoročno bivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga izda država članica, ki še ne uporablja v celoti določb schengenskega pravnega reda, in sicer za načrtovano bivanje na ozemlju te države članice, ki traja največ 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni; |
| --- | --- |

(10)

„nacionalni vizum za kratkoročno bivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga izda država članica, ki še ne uporablja v celoti določb schengenskega pravnega reda, in sicer za načrtovano bivanje na ozemlju te države članice, ki traja največ 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni;

| (11) | „dovoljeno bivanje“ pomeni natančno število dni, ko sme državljan tretje države zakonito bivati na ozemlju držav članic, z začetkom od datuma vstopa v skladu z veljavnimi določbami; |
| --- | --- |

(11)

„dovoljeno bivanje“ pomeni natančno število dni, ko sme državljan tretje države zakonito bivati na ozemlju držav članic, z začetkom od datuma vstopa v skladu z veljavnimi določbami;

| (12) | „odgovorna država članica“ pomeni državo članico, ki je vnesla podatke v SVI; |
| --- | --- |

(12)

„odgovorna država članica“ pomeni državo članico, ki je vnesla podatke v SVI;

| (13) | „preverjanje“ pomeni postopek primerjave sklopov podatkov zaradi potrjevanja zatrjevane identitete osebe (preverjanje s primerjanjem z enim vzorcem); |
| --- | --- |

(13)

„preverjanje“ pomeni postopek primerjave sklopov podatkov zaradi potrjevanja zatrjevane identitete osebe (preverjanje s primerjanjem z enim vzorcem);

| (14) | „ugotavljanje identitete“ pomeni postopek ugotavljanja identitete osebe s primerjanjem več sklopov podatkov v zbirki podatkov (preverjanje s primerjanjem z več vzorci); |
| --- | --- |

(14)

„ugotavljanje identitete“ pomeni postopek ugotavljanja identitete osebe s primerjanjem več sklopov podatkov v zbirki podatkov (preverjanje s primerjanjem z več vzorci);

| (15) | „alfanumerični podatki“ pomeni podatke, ki so predstavljeni s črkami, številkami, posebnimi znaki, razmiki med znaki in z ločili; |
| --- | --- |

(15)

„alfanumerični podatki“ pomeni podatke, ki so predstavljeni s črkami, številkami, posebnimi znaki, razmiki med znaki in z ločili;

| (16) | „podatki o prstnih odtisih“ pomeni podatke, povezane s štirimi prstnimi odtisi, in sicer kazalca, sredinca, prstanca in mezinca na desni roki, kadar ta roka ni na voljo, pa na levi roki; |
| --- | --- |

(16)

„podatki o prstnih odtisih“ pomeni podatke, povezane s štirimi prstnimi odtisi, in sicer kazalca, sredinca, prstanca in mezinca na desni roki, kadar ta roka ni na voljo, pa na levi roki;

| (17) | „podoba obraza“ pomeni digitalno sliko obraza; |
| --- | --- |

(17)

„podoba obraza“ pomeni digitalno sliko obraza;

| (18) | „biometrični podatki“ pomeni podatke o prstnih odtisih in podobo obraza; |
| --- | --- |

(18)

„biometrični podatki“ pomeni podatke o prstnih odtisih in podobo obraza;

| (19) | „oseba, ki je prekoračila obdobje dovoljenega bivanja“ pomeni državljana tretje države, ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev glede trajanja dovoljenega kratkoročnega bivanja na ozemlju držav članic; |
| --- | --- |

(19)

„oseba, ki je prekoračila obdobje dovoljenega bivanja“ pomeni državljana tretje države, ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev glede trajanja dovoljenega kratkoročnega bivanja na ozemlju držav članic;

| (20) | „eu-LISA“ pomeni Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice, ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 1077/2011; |
| --- | --- |

(20)

„eu-LISA“ pomeni Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice, ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 1077/2011;

| (21) | „nadzorni organi“ pomeni nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679, oziroma nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 41(1) Direktive (EU) 2016/680; |
| --- | --- |

(21)

„nadzorni organi“ pomeni nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679, oziroma nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 41(1) Direktive (EU) 2016/680;

| (22) | „podatki iz SVI“ pomeni vse podatke, shranjene v centralnem sistemu SVI v skladu s členom 14 in členi 16 do 20; |
| --- | --- |

(22)

„podatki iz SVI“ pomeni vse podatke, shranjene v centralnem sistemu SVI v skladu s členom 14 in členi 16 do 20;

| (23) | „preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj“ pomeni preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(23)

„preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj“ pomeni preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj;

| (24) | „teroristično kaznivo dejanje“ pomeni kaznivo dejanje po nacionalnem pravu, ki ustreza ali je enakovredno enemu izmed kaznivih dejanj iz Direktive (EU) 2017/541; |
| --- | --- |

(24)

„teroristično kaznivo dejanje“ pomeni kaznivo dejanje po nacionalnem pravu, ki ustreza ali je enakovredno enemu izmed kaznivih dejanj iz Direktive (EU) 2017/541;

| (25) | „hudo kaznivo dejanje“ pomeni kaznivo dejanje, ki ustreza ali je enakovredno enemu izmed kaznivih dejanj iz člena 2(2) Okvirnega Sklepa 2002/584/PNZ, če se po nacionalnem pravu kaznuje z zaporno kaznijo ali ukrepom odvzema prostosti z najvišjo zagroženo kaznijo najmanj treh let; |
| --- | --- |

(25)

„hudo kaznivo dejanje“ pomeni kaznivo dejanje, ki ustreza ali je enakovredno enemu izmed kaznivih dejanj iz člena 2(2) Okvirnega Sklepa 2002/584/PNZ, če se po nacionalnem pravu kaznuje z zaporno kaznijo ali ukrepom odvzema prostosti z najvišjo zagroženo kaznijo najmanj treh let;

| (26) | „imenovani organ“ pomeni organ, ki ga država članica imenuje na podlagi člena 29 kot odgovornega za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(26)

„imenovani organ“ pomeni organ, ki ga država članica imenuje na podlagi člena 29 kot odgovornega za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj;

| (27) | „samopostrežni sistem“ pomeni samopostrežni sistem, kakor je opredeljen v točki 23 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(27)

„samopostrežni sistem“ pomeni samopostrežni sistem, kakor je opredeljen v točki 23 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399;

| (28) | „elektronski prehod“ pomeni elektronski prehod, kakor je opredeljen v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(28)

„elektronski prehod“ pomeni elektronski prehod, kakor je opredeljen v točki 24 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399;

| (29) | „stopnja neuspelih vpisov“ (FTER) pomeni delež evidentiranj, pri katerih vneseni biometrični podatki niso dovolj kakovostni; |
| --- | --- |

(29)

„stopnja neuspelih vpisov“ (FTER) pomeni delež evidentiranj, pri katerih vneseni biometrični podatki niso dovolj kakovostni;

| (30) | „stopnja napačne pozitivne identifikacije“ (FPIR) pomeni delež dobljenih ujemanj pri iskanju biometričnih podatkov, ki se ne nanašajo na preverjanega potnika; |
| --- | --- |

(30)

„stopnja napačne pozitivne identifikacije“ (FPIR) pomeni delež dobljenih ujemanj pri iskanju biometričnih podatkov, ki se ne nanašajo na preverjanega potnika;

| (31) | „stopnja napačne negativne identifikacije“ (FNIR) pomeni delež zgrešenih ujemanj pri iskanju biometričnih podatkov, čeprav so bili potnikovi biometričnimi podatki evidentirani. |
| --- | --- |

(31)

„stopnja napačne negativne identifikacije“ (FNIR) pomeni delež zgrešenih ujemanj pri iskanju biometričnih podatkov, čeprav so bili potnikovi biometričnimi podatki evidentirani.

2.   Izrazi, opredeljeni v členu 4 Uredbe (EU) 2016/679, imajo v tej uredbi enak pomen, kolikor organi držav članic osebne podatke obdelujejo za namene iz člena 6(1) te uredbe.

3.   Izrazi, opredeljeni v členu 3 Direktive (EU) 2016/680, imajo v tej uredbi enak pomen, kolikor organi držav članic osebne podatke obdelujejo za namene iz člena 6(2) te uredbe.

Člen 4

Meje, na katerih se uporablja SVI, in uporaba SVI na teh mejah

1.   SVI se uporablja na zunanjih mejah.

2.   Države članice, ki schengenski pravni red uporabljajo v celoti, uvedejo SVI na svojih notranjih mejah z državami članicami, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, a uporabljajo SVI.

3.   Države članice, ki schengenski pravni red uporabljajo v celoti, in države članice, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, a uporabljajo SVI, uvedejo SVI na svojih notranjih mejah z državami članicami, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti in ne uporabljajo SVI.

4.   Države članice, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, vendar uporabljajo SVI, uvedejo SVI na svojih notranjih mejah, kot so opredeljene v točkah (b) in (c) člena 2(1) Uredbe (EU) 2016/399.

5.   Z odstopanjem od tretjega in četrtega pododstavka člena 23(2) ter od člena 27, država članica, ki še ne uporablja schengenskega pravnega reda v celoti, vendar uporablja SVI, uvede SVI brez biometričnih funkcij na svojih kopenskih notranjih mejah z državo članico, ki schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti, vendar uporablja SVI. Na teh notranjih mejah se, kadar državljan tretje države še ni evidentiran v SVI, oblikuje individualna dokumentacija brez evidentiranja biometričnih podatkov. Biometrični podatki se dodajo na naslednjem mejnem prehodu, kjer se SVI uporablja z biometričnimi funkcijami.

Člen 5

Vzpostavitev SVI

eu-LISA razvije SVI in zagotovi njegovo operativno upravljanje, vključno s funkcijami za obdelavo biometričnih podatkov iz točke (d) člena 16(1) in točk (b) in (c) člena 17(1), kakor tudi ustrezno varnost SVI.

Člen 6

Cilji SVI

1.   Cilji SVI so, da se z evidentiranjem in hrambo podatkov v SVI in z zagotavljanjem dostopa državam članicam do takih podatkov:

| (a) | izboljša učinkovitost mejne kontrole z izračunom in spremljanjem trajanja dovoljenega bivanja pri vstopu in izstopu državljanov tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje; |
| --- | --- |

(a)

izboljša učinkovitost mejne kontrole z izračunom in spremljanjem trajanja dovoljenega bivanja pri vstopu in izstopu državljanov tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje;

| (b) | zagotavlja pomoč pri ugotavljanju identitete državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop na ozemlje držav članic ali za kratkoročno bivanje na njem; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja pomoč pri ugotavljanju identitete državljanov tretjih držav, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop na ozemlje držav članic ali za kratkoročno bivanje na njem;

| (c) | omogoča ugotavljanje identitete in odkrivanje oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, in pristojnim nacionalnim organom držav članic omogoča, da sprejmejo ustrezne ukrepe; |
| --- | --- |

(c)

omogoča ugotavljanje identitete in odkrivanje oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, in pristojnim nacionalnim organom držav članic omogoča, da sprejmejo ustrezne ukrepe;

| (d) | omogoči elektronsko preverjanje zavrnitev vstopa v SVI; |
| --- | --- |

(d)

omogoči elektronsko preverjanje zavrnitev vstopa v SVI;

| (e) | omogoči avtomatizacija mejne kontrole za državljane tretjih držav; |
| --- | --- |

(e)

omogoči avtomatizacija mejne kontrole za državljane tretjih držav;

| (f) | organom, pristojnim za izdajo vizumov, omogoči dostop do informacij o zakoniti rabi predhodno izdanih vizumov; |
| --- | --- |

(f)

organom, pristojnim za izdajo vizumov, omogoči dostop do informacij o zakoniti rabi predhodno izdanih vizumov;

| (g) | državljane tretjih držav obvešča o trajanju njihovega dovoljenega bivanja; |
| --- | --- |

(g)

državljane tretjih držav obvešča o trajanju njihovega dovoljenega bivanja;

| (h) | zbirajo statistični podatki o vstopih in izstopih, zavrnitvah vstopov in prekoračitvah obdobja dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav, da se izboljša ocenjevanje tveganja prekoračitve obdobja dovoljenega bivanja in podpre oblikovanje migracijske politike Unije na podlagi dokazov; |
| --- | --- |

(h)

zbirajo statistični podatki o vstopih in izstopih, zavrnitvah vstopov in prekoračitvah obdobja dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav, da se izboljša ocenjevanje tveganja prekoračitve obdobja dovoljenega bivanja in podpre oblikovanje migracijske politike Unije na podlagi dokazov;

| (i) | preprečujejo zlorabe identitete in zlorabe potnih listin; |
| --- | --- |

(i)

preprečujejo zlorabe identitete in zlorabe potnih listin;

2.   Cilji SVI so, da se z omogočanjem dostopa imenovanim organom v skladu s pogoji iz te uredbe:

| (a) | prispeva k preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(a)

prispeva k preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj;

| (b) | omogoča pridobivanje informacij za preiskave, povezane s terorističnimi kaznivimi dejanji ali drugimi hudimi kaznivimi dejanji, vključno z ugotavljanjem identitete storilcev, osumljencev in žrtev teh kaznivih dejanj, ki so prešli zunanje meje. |
| --- | --- |

(b)

omogoča pridobivanje informacij za preiskave, povezane s terorističnimi kaznivimi dejanji ali drugimi hudimi kaznivimi dejanji, vključno z ugotavljanjem identitete storilcev, osumljencev in žrtev teh kaznivih dejanj, ki so prešli zunanje meje.

3.   SVI podpira države članice, če je to ustrezno, pri uporabi njihovih nacionalnih programov za poenostavitev, vzpostavljenih v skladu členom 8d Uredbe (EU) 2016/399, da bi poenostavili prehajanje meja za državljane tretjih držav z:

| (a) | omogočanjem, da imajo pristojni nacionalni organi iz člena 8d Uredbe (EU) 2016/399 dostop do informacij o predhodnih kratkoročnih bivanjih ali zavrnitvah vstopa za namene obravnave vlog za dostop do nacionalnih programov za poenostavitev ter sprejetje odločitev iz člena 25 te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

omogočanjem, da imajo pristojni nacionalni organi iz člena 8d Uredbe (EU) 2016/399 dostop do informacij o predhodnih kratkoročnih bivanjih ali zavrnitvah vstopa za namene obravnave vlog za dostop do nacionalnih programov za poenostavitev ter sprejetje odločitev iz člena 25 te uredbe;

| (b) | obveščanjem mejnih organov o odobritvi dostopa do nacionalnega programa za poenostavitev. |
| --- | --- |

(b)

obveščanjem mejnih organov o odobritvi dostopa do nacionalnega programa za poenostavitev.

Člen 7

Tehnična struktura SVI

1.   SVI sestavljajo:

| (a) | centralni sistem (v nadaljnjem besedilu: centralni sistem SVI); |
| --- | --- |

(a)

centralni sistem (v nadaljnjem besedilu: centralni sistem SVI);

| (b) | nacionalni enotni vmesnik v vsaki državi članici, ki temelji na skupnih tehničnih specifikacijah in je enak za vse države članice ter omogoča povezavo centralnega sistema SVI in nacionalnih mejnih infrastruktur v državah članicah na varen način; |
| --- | --- |

(b)

nacionalni enotni vmesnik v vsaki državi članici, ki temelji na skupnih tehničnih specifikacijah in je enak za vse države članice ter omogoča povezavo centralnega sistema SVI in nacionalnih mejnih infrastruktur v državah članicah na varen način;

| (c) | varni komunikacijski kanal med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS; |
| --- | --- |

(c)

varni komunikacijski kanal med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS;

| (d) | komunikacijska infrastruktura med centralnim sistemom SVI in nacionalnimi enotnimi vmesniki, ki mora biti varna in šifrirana; |
| --- | --- |

(d)

komunikacijska infrastruktura med centralnim sistemom SVI in nacionalnimi enotnimi vmesniki, ki mora biti varna in šifrirana;

| (e) | spletna storitev iz člena 13; |
| --- | --- |

(e)

spletna storitev iz člena 13;

| (f) | repozitorij podatkov, ustanovljen na centralni ravni, kot je navedeno v členu 63(2). |
| --- | --- |

(f)

repozitorij podatkov, ustanovljen na centralni ravni, kot je navedeno v členu 63(2).

2.   Centralni sistem SVI gosti agencija eu-LISA na svojih tehničnih mestih. Zagotavlja funkcionalnosti iz te uredbe v skladu s pogoji glede razpoložljivosti, kakovosti in hitrosti v skladu s členom 37(3).

3.   Brez poseganja v Odločbo Komisije 2008/602/ES (38), imata komunikacijska infrastruktura SVI in komunikacijska infrastruktura VIS iz člena 1(2) Odločbe Sveta 2004/512/ES določene skupne komponente strojne in programske opreme. Zagotovi se logično ločevanje podatkov iz VIS in podatkov iz SVI.

Člen 8

Interoperabilnost z VIS

1.   eu-LISA vzpostavi varen komunikacijski kanal med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS, da se omogoči interoperabilnost med SVI in VIS. Neposreden vpogled iz SVI v VIS in obratno je mogoč le, če je tako določeno v tej uredbi in Uredbi (ES) št. 767/2008. Ko zadevni organ začne ustrezni postopek, mora biti pridobivanje podatkov v zvezi z vizumi iz VIS, njihov uvoz v SVI in posodabljanje podatkov iz VIS v SVI avtomatizirano.

2.   Interoperabilnost mejnim organom, ki uporabljajo SVI, omogoči vpogled iz SVI v VIS zaradi:

| (a) | pridobivanja podatkov v zvezi z vizumi neposredno iz VIS in njihovega uvoza v SVI, da se v SVI oblikuje ali posodobi evidenca o vstopu/izstopu ali evidenca o zavrnitvi vstopa imetnika vizuma v skladu s členi 14, 16 in 18 te uredbe ter členom 18a Uredbe (ES) št. 767/2008; |
| --- | --- |

(a)

pridobivanja podatkov v zvezi z vizumi neposredno iz VIS in njihovega uvoza v SVI, da se v SVI oblikuje ali posodobi evidenca o vstopu/izstopu ali evidenca o zavrnitvi vstopa imetnika vizuma v skladu s členi 14, 16 in 18 te uredbe ter členom 18a Uredbe (ES) št. 767/2008;

| (b) | pridobivanja podatkov v zvezi z vizumi neposredno iz VIS in njihovega uvoza v SVI, da se posodobi evidenca o vstopu/izstopu v primeru razveljavitve, preklica ali podaljšanja vizuma v skladu s členom 19 te uredbe ter členi 13, 14 in 18a Uredbe (ES) št. 767/2008; |
| --- | --- |

(b)

pridobivanja podatkov v zvezi z vizumi neposredno iz VIS in njihovega uvoza v SVI, da se posodobi evidenca o vstopu/izstopu v primeru razveljavitve, preklica ali podaljšanja vizuma v skladu s členom 19 te uredbe ter členi 13, 14 in 18a Uredbe (ES) št. 767/2008;

| (c) | preverjanja v skladu s členom 23 te uredbe in členom 18(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 verodostojnosti in veljavnosti ustreznega vizuma ali izpolnjevanja pogojev za vstop na ozemlje držav članic v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(c)

preverjanja v skladu s členom 23 te uredbe in členom 18(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 verodostojnosti in veljavnosti ustreznega vizuma ali izpolnjevanja pogojev za vstop na ozemlje držav članic v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2016/399;

| (d) | preverjanja na mejah, na katerih se uporablja SVI, ali je bil državljan tretje države, ki je izvzet iz vizumske obveznosti, predhodno evidentiran v VIS v skladu s členom 23 te uredbe in členom 19a Uredbe (ES) št. 767/2008; ter |
| --- | --- |

(d)

preverjanja na mejah, na katerih se uporablja SVI, ali je bil državljan tretje države, ki je izvzet iz vizumske obveznosti, predhodno evidentiran v VIS v skladu s členom 23 te uredbe in členom 19a Uredbe (ES) št. 767/2008; ter

| (e) | če se identiteta imetnika vizuma preverja na podlagi prstnih odtisov, zaradi preverjanja identitete imetnika vizuma na mejah, na katerih se uporablja SVI, na podlagi primerjave prstnih odtisov imetnika vizuma s prstnimi odtisi v VIS v skladu s členom 23 te uredbe in členom 18(6) Uredbe (ES) št. 767/2008. |
| --- | --- |

(e)

če se identiteta imetnika vizuma preverja na podlagi prstnih odtisov, zaradi preverjanja identitete imetnika vizuma na mejah, na katerih se uporablja SVI, na podlagi primerjave prstnih odtisov imetnika vizuma s prstnimi odtisi v VIS v skladu s členom 23 te uredbe in členom 18(6) Uredbe (ES) št. 767/2008.

3.   Interoperabilnost omogoča organom, ki so pristojni za izdajo vizumov in uporabljajo VIS, vpogled v SVI iz VIS zaradi:

| (a) | obravnavanja vlog za izdajo vizuma in sprejemanja odločitev, povezanih s temi vlogami, v skladu s členom 24 te uredbe in členom 15(4) Uredbe (ES) št. 767/2008; |
| --- | --- |

(a)

obravnavanja vlog za izdajo vizuma in sprejemanja odločitev, povezanih s temi vlogami, v skladu s členom 24 te uredbe in členom 15(4) Uredbe (ES) št. 767/2008;

| (b) | za države članice, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, vendar uporabljajo SVI, zaradi obravnavanja vlog za izdajo nacionalnih vizumov za kratkoročno bivanje in sprejemanja odločitev o njih; |
| --- | --- |

(b)

za države članice, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, vendar uporabljajo SVI, zaradi obravnavanja vlog za izdajo nacionalnih vizumov za kratkoročno bivanje in sprejemanja odločitev o njih;

| (c) | posodobitve podatkov v zvezi z vizumi v evidenci o vstopu/izstopu v primeru razveljavitve, preklica ali podaljšanja vizuma v skladu s členom 19 te uredbe ter členoma 13 in 14 Uredbe (ES) št. 767/2008. |
| --- | --- |

(c)

posodobitve podatkov v zvezi z vizumi v evidenci o vstopu/izstopu v primeru razveljavitve, preklica ali podaljšanja vizuma v skladu s členom 19 te uredbe ter členoma 13 in 14 Uredbe (ES) št. 767/2008.

4.   Za delovanje spletne storitve SVI iz člena 13, VIS ločeno zbirko podatkov, ki je namenjena samo za branje, iz člena 13(5) dnevno posodablja z enosmerno pridobitvijo najmanjše potrebne podmnožice podatkov iz VIS.

Člen 9

Dostop do SVI za vnos, spremembo in izbris podatkov ter za vpogled vanje

1.   Dostop do SVI za vnos, spremembo in izbris podatkov iz člena 14 in členov 16 do 20 ter za vpogled vanje je omejen izključno na ustrezno pooblaščeno osebje nacionalnih organov posamezne države članice, ki so pristojni za namene iz členov 23 do 35. Navedeni dostop je omejen na obseg, potreben za izvajanje nalog teh nacionalnih organov v skladu s temi nameni, in mora biti sorazmeren z zasledovanimi cilji.

2.   Vse države članice imenujejo pristojne nacionalne organe, ki so za namene te uredbe mejni organi, organi, pristojni za izdajo vizumov, in organi za priseljevanje. Ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih nacionalnih organov ima dostop do SVI za vnos, spremembo in izbris podatkov ter za vpogled vanje. Vse države članice seznam teh pristojnih nacionalnih organov nemudoma sporočijo agenciji eu-LISA. Na tem seznamu podrobno navedejo, za kateri namen ima posamezni organ dostop do podatkov, shranjenih v SVI.

3.   Organi, ki so pooblaščeni za vpogled v podatke iz SVI, ali za dostop do njih zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, se imenujejo v skladu s poglavjem IV.

Člen 10

Splošna načela

1.   Vsi pristojni organi, pooblaščeni za dostop do SVI, zagotovijo, da je uporaba SVI nujna, primerna in sorazmerna.

2.   Vsak pristojni organ zagotovi, da je uporaba SVI, vključno z zbiranjem biometričnih podatkov, v skladu z zaščitnimi ukrepi, določenimi v Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Listini Evropske unije o temeljnih pravicah ter v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah. Zlasti pri zbiranju podatkov o otroku se upoštevajo predvsem koristi otroka.

Člen 11

Avtomatizirani kalkulator in obveznost obveščanja državljanov tretjih držav o preostanku dovoljenega bivanja

1.   SVI vključuje avtomatizirani kalkulator, ki za državljane tretjih držav, evidentirane v SVI, prikazuje najdaljše trajanje dovoljenega bivanja.

Avtomatizirani kalkulator se ne uporablja za državljane tretjih držav, ki:

| (a) | so družinski člani državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in |
| --- | --- |

(a)

so družinski člani državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in

| (b) | nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002. |
| --- | --- |

(b)

nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002.

2.   Avtomatizirani kalkulator pristojne organe obvešča o naslednjem:

| (a) | pri vstopu, najdaljšem trajanju dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav in o tem, ali je že izkoriščeno število dovoljenih vstopov na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, izdanega za enkratni ali dvakratni vstop; |
| --- | --- |

(a)

pri vstopu, najdaljšem trajanju dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav in o tem, ali je že izkoriščeno število dovoljenih vstopov na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, izdanega za enkratni ali dvakratni vstop;

| (b) | pri kontrolah ali preverjanjih, ki se izvajajo na ozemlju držav članic, o preostanku dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav ali o trajanju njihove prekoračitve obdobja dovoljenega bivanja; |
| --- | --- |

(b)

pri kontrolah ali preverjanjih, ki se izvajajo na ozemlju držav članic, o preostanku dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav ali o trajanju njihove prekoračitve obdobja dovoljenega bivanja;

| (c) | pri izstopu, o vsaki prekoračitvi obdobja dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav; |
| --- | --- |

(c)

pri izstopu, o vsaki prekoračitvi obdobja dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav;

| (d) | pri obravnavi vlog za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje in pri odločanju o njih, o najdaljšem preostalem trajanju dovoljenega bivanja na podlagi načrtovanih datumov vstopa. |
| --- | --- |

(d)

pri obravnavi vlog za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje in pri odločanju o njih, o najdaljšem preostalem trajanju dovoljenega bivanja na podlagi načrtovanih datumov vstopa.

3.   Mejni organi državljana tretje države obvestijo o najdaljšem trajanju dovoljenega bivanja, pri katerem se upoštevata število vstopov in trajanje bivanja, ki ga dovoljuje vizum, v skladu s členom 8(9) Uredbe (EU) 2016/399. Te informacije zagotovi mejni policist ob mejni kontroli ali se zagotovijo z uporabo opreme, ki je nameščena na mejnem prehodu in omogoča državljanu tretje države vpogled v spletno storitev, kot je navedeno v členu 13(1) in (2) te uredbe.

4.   Za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost in bivajo na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje ali nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje v državi članici, ki schengenskega pravnega reda še ne uporablja v celoti, a uporablja SVI, avtomatizirani kalkulator ne pokaže dovoljenega bivanja na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje ali nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje.

V primeru, navedenem v prvem pododstavku, avtomatizirani kalkulator preveri samo:

| (a) | spoštovanje splošne omejitve 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni; in |
| --- | --- |

(a)

spoštovanje splošne omejitve 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni; in

| (b) | pri vizumih za kratkoročno bivanje, spoštovanje obdobja veljavnosti takšnih vizumov. |
| --- | --- |

(b)

pri vizumih za kratkoročno bivanje, spoštovanje obdobja veljavnosti takšnih vizumov.

5.   Za namen preverjanja, ali so državljani tretjih držav, ki imajo vizum za kratkoročno bivanje, izdan za enkratni ali dvakratni vstop, že izkoristili število vstopov, dovoljenih z vizumom za kratkoročno bivanje, avtomatizirani kalkulator upošteva samo vstope na ozemlje držav članic, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red. To preverjanje pa se ne izvede pri vstopu na ozemlje držav članic, ki še ne uporabljajo schengenskega pravnega reda v celoti, vendar uporabljajo SVI.

6.   Avtomatizirani kalkulator se uporablja tudi za kratkoročna bivanja na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje z omejeno ozemeljsko veljavnostjo, izdanega na podlagi točke (b) člena 25(1) Uredbe (ES) št. 810/2009. V tem primeru avtomatizirani kalkulator upošteva dovoljeno bivanje, kot je določeno v takšnem vizumu, ne glede na to, ali celotno bivanje zadevnega državljana tretje države presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni.

Člen 12

Mehanizem za obveščanje

1.   SVI vključuje mehanizem, ki samodejno prepozna, katere evidence o vstopu/izstopu ne vsebujejo datuma izstopa, ki neposredno sledi datumu izteka dovoljenega bivanja, ter samodejno prepozna tudi evidence, pri katerih je prekoračeno najdaljše trajanje dovoljenega bivanja.

2.   Za državljane tretjih držav, ki mejo prestopijo na podlagi veljavnega poenostavljenega tranzitnega dokumenta, izdanega v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 693/2003 (39), SVI vključuje mehanizem, ki samodejno prepozna, katere evidence o vstopu/izstopu ne vsebujejo datuma izstopa, ki neposredno sledi datumu izteka dovoljenega bivanja, in samodejno prepozna tudi evidence, pri katerih je bilo prekoračeno najdaljše trajanje dovoljenega bivanja.

3.   Pristojnim nacionalnim organom, imenovanim v skladu s členom 9(2), je na voljo seznam, ki ga ustvari SVI in vsebuje podatke iz členov 16 in 17 o vseh osebah, identificiranih kot osebe, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, zato da ti organi lahko sprejmejo ustrezne ukrepe.

Člen 13

Spletna storitev

1.   Da lahko državljani tretjih držav kadar koli preverijo preostanek dovoljenega bivanja, jim varen internetni dostop do spletne storitve, ki jo eu-LISA gosti na svojih tehničnih mestih, omogoča, da vnesejo podatke, ki se zahtevajo v skladu s točko (b) člena 16(1), ter svoj načrtovani datum vstopa ali izstopa oziroma obojega. Na tej podlagi državljani tretjih držav prek spletne storitve prejmejo odgovor OK/NOT OK in informacijo o preostalem dovoljenem bivanju.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1, za načrtovano bivanje v državi članici, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI, prek spletne storitve ni mogoče prejeti nobenih informacij glede dovoljenega bivanja na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje ali nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje

V primeru iz prvega pododstavka državljani tretjih držav s pomočjo spletne storitve lahko preverijo spoštovanje splošne omejitve 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni in prejmejo informacijo o preostalem dovoljenem bivanju v okviru te omejitve. Ta informacija se nanaša na bivanja v obdobju 180 dni pred poizvedovanjem prek spletne storitve ali njihovim načrtovanim datumom vstopa ali izstopa oziroma obojega.

3.   Zaradi izpolnjevanja obveznosti, določene v točki (b) člena 26(1) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, prevozniki uporabljajo spletno storitev, da preverijo, ali so državljani tretjih držav, ki imajo vizum za kratkoročno bivanje, izdan za enkratni ali dvakratni vstop, že izkoristili število vstopov, dovoljenih na podlagi svojega vizuma, ali ne. Prevozniki predložijo podatke iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1) te uredbe. Na tej podlagi prevozniki prek spletne storitve prejmejo odgovor OK/NOT OK. Prevozniki lahko poslane informacije in prejet odgovor shranijo v skladu z veljavnim pravom. Prevozniki vzpostavijo avtentikacijsko shemo, s katero zagotovijo, da lahko do spletne storitve dostopa samo pooblaščeno osebje. Odgovor OK/NOT OK ni mogoče šteti za odločitev o dovolitvi ali zavrnitvi vstopa v skladu z Uredbo (EU) 2016/399.

4.   Za namen izvajanja člena 26(2) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma ali namen reševanja kakršnih koli morebitnih sporov na podlagi člena 26 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, eu-LISA vodi dnevnike vseh postopkov obdelave podatkov, ki jih v okviru spletne storitve izvedejo prevozniki. Ti dnevniki vsebujejo datum in čas vsakega postopka, podatke, uporabljene pri poizvedovanju, podatke, posredovane prek spletne storitve, in ime zadevnega prevoznika.

Dnevniki se hranijo dve leti. Dnevniki morajo biti z ustreznimi ukrepi zaščiteni pred nepooblaščenim dostopom.

5.   Spletna storitev uporablja ločeno zbirko podatkov, ki je namenjena samo za branje in se dnevno posodablja z enosmerno pridobitvijo najmanjše potrebne podmnožice podatkov v SVI in VIS. eu-LISA je odgovorna za varnost spletne storitve, za varnost osebnih podatkov, ki jih vsebuje, in za postopek pridobitve osebnih podatkov v ločeno zbirko podatkov, ki je namenjena samo za branje.

6.   Prevozniki prek spletne storitve ne morejo preverjati, ali so državljani tretjih držav z nacionalnim vizumom za kratkoročno bivanje, izdanim za enkratni ali dvakratni vstop, že izkoristili število vstopov, dovoljenih na podlagi tega vizuma.

7.   Komisija sprejme izvedbene akte glede podrobnih pravil o pogojih delovanja spletne storitve ter pravil o varstvu podatkov in varnosti, ki se uporabljajo za spletno storitev. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68(2).

POGLAVJE II

VNOS IN UPORABA PODATKOV S STRANI PRISTOJNIH ORGANOV

Člen 14

Postopki za vnos podatkov v SVI

1.   Mejni organi v skladu s členom 23 preverijo, ali je bila v SVI za državljana tretje države oblikovana predhodna individualna dokumentacija, preverijo pa tudi njegovo identiteto. Kadar državljan tretje države za predhodni vpis podatkov ali za izvajanje mejnih kontrol uporabi samopostrežni sistem, se preverjanje izvede prek tega sistema.

2.   Kadar je bila oblikovana predhodna individualna dokumentacija za državljana tretje države oblikovana, mejni organ po potrebi:

| (a) | posodobi podatke v tej individualni dokumentaciji, in sicer podatke iz členov 16, 17 in 18, kot je ustrezno, ter |
| --- | --- |

(a)

posodobi podatke v tej individualni dokumentaciji, in sicer podatke iz členov 16, 17 in 18, kot je ustrezno, ter

| (b) | vnese evidenco o vstopu za vsak vstop in evidenco o izstopu za vsak izstop v skladu s členoma 16 in 17 ali, kadar je ustrezno, evidenco o zavrnitvi vstopa v skladu s členom 18. |
| --- | --- |

(b)

vnese evidenco o vstopu za vsak vstop in evidenco o izstopu za vsak izstop v skladu s členoma 16 in 17 ali, kadar je ustrezno, evidenco o zavrnitvi vstopa v skladu s členom 18.

Evidenca iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka se poveže z individualno dokumentacijo zadevnega državljana tretje države.

Kadar je ustrezno, se evidenci o vstopu/izstopu zadevnega državljana tretje države dodajo podatki iz člena 19(1), (2), (4) in (5). Potne listine in identitete, ki jih državljan tretje države zakonito uporablja, se dodajo v individualno dokumentacijo državljana tretje države.

Kadar je predhodna individualna dokumentacija že evidentirana in državljan tretje države predloži veljavno potno listino, ki se razlikuje od predhodno evidentirane potne listine, se v skladu s členom 15 posodobijo tudi podatki iz točke (d) člena 16(1) in točke (b) člena 17(1).

3.   Kadar je treba vnesti ali posodobiti podatke v evidenci o vstopu/izstopu imetnika vizuma, lahko mejni organi podatke iz točk (c) do (f) člena 16(2) te uredbe pridobijo iz VIS in uvozijo v SVI v skladu s členom 8 te uredbe in členom 18a Uredbe (ES) št. 767/2008.

4.   Kadar državljan tretje države predhodno ni bil evidentiran v SVI, mejni organ za tega državljana tretje države oblikuje individualno dokumentacijo, tako da vnese podatke iz členov 16(1) in (6), 17(1) ter 18(1), kakor je ustrezno.

5.   Kadar državljan tretje države za predhodni vpis podatkov uporabi samopostrežni sistem, se uporablja člen 8a Uredbe (EU) 2016/399. V tem primeru lahko državljan tretje države predhodno vpiše podatke individualne dokumentacije ali, kadar je ustrezno, podatke v evidenci o vstopu/izstopu, ki jih je treba posodobiti. Podatke ob sprejetju odločitve o dovolitvi ali zavrnitvi vstopa v skladu z Uredbo (EU) 2016/399 potrdijo mejni organi. Podatki iz točk (c) do (f) člena 16(2) te uredbe in se lahko pridobijo iz VIS in uvozijo v SVI.

6.   Kadar državljan tretje države za izvajanje mejnih kontrol uporabi samopostrežni sistem, se uporablja člen 8b Uredbe (EU) 2016/399. V tem primeru se preverjanje iz odstavka 1 tega člena izvede prek samopostrežnega sistema.

7.   Kadar državljan tretje države za prehod zunanjih meja ali notranjih meja, kjer nadzor ni bil odpravljen, uporabi elektronski prehod, se uporablja člen 8b Uredbe (EU) 2016/399. V tem primeru se evidenca o vstopu/izstopu ustrezno evidentira in poveže z zadevno individualno dokumentacijo prek elektronskega prehoda.

8.   Brez poseganja v člen 20 te uredbe in člen 12(3) Uredbe (EU) 2016/399 lahko v primeru, kadar se kratkoročno bivanje državljana tretje države, ki se nahaja na ozemlju države članice, začne neposredno po bivanju na podlagi dovoljenja za prebivanje ali vizuma za dolgoročno bivanje in predhodna individualna dokumentacija ni bila oblikovana, državljan tretje države od pristojnih organov iz člena 9(2) te uredbe zahteva, da oblikujejo individualno dokumentacijo in evidenco o vstopu/izstopu, tako da vnesejo podatke iz člena 16(1), (2) in (6) ter člena 17(1) te uredbe. Namesto podatkov iz točke (a) člena 16(2) te uredbe navedeni pristojni organi vnesejo datum začetka kratkoročnega bivanja, namesto podatkov iz točke (b) člena 16(2) te uredbe pa vnesejo ime organa, ki je vnesel te podatke.

Člen 15

Podoba obraza državljanov tretjih držav

1.   Kadar je treba ustvariti individualno dokumentacijo ali posodobiti podobo obraza iz točke (d) člena 16(1) in točke (b) člena 17(1), se podoba obraza posname v živo.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se v izjemnih primerih, kadar ni mogoče izpolniti zahtev glede kakovosti in ločljivosti za vnos podobe obraza, posnete v živo, v SVI, lahko podoba obraza pridobi elektronsko s čipa elektronske strojno berljive potne listine (electronic Machine Readable Travel Document – eMRTD). V takšnih primerih se podoba obraza vključi v individualno dokumentacijo šele potem, ko se z elektronskim postopkom preveri, ali podoba obraza, evidentirana na čipu elektronske strojno berljive potne listine, ustreza posneti podobi obraza zadevnega državljana tretje države.

3.   Vsaka država članica enkrat letno pošlje Komisiji poročilo o uporabi odstavka 2. To poročilo vključuje informacijo o številu zadevnih državljanov tretjih držav in obrazložitev, zakaj so bili obravnavani kot izjemni primeri.

4.   Podoba obraza državljanov tretjih držav mora biti v ustrezni ločljivosti in kakovosti slike, da jo je mogoče uporabiti pri avtomatiziranem ugotavljanju ujemanja biometričnih podatkov.

5.   Komisija v dveh letih po začetku delovanja SVI pripravi poročilo o standardih kakovosti podob obraza, shranjenih v VIS, in o tem, ali omogočajo ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov z namenom uporabe podob obraza, shranjenih v VIS na mejah in na ozemlju držav članic zaradi preverjanja identitete državljanov tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, brez shranjevanja teh podob obraza v SVI. Komisija to poročilo posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. Kadar meni, da je ustrezno, Komisija poročilu priloži zakonodajne predloge, vključno s predlogi za spremembo te uredbe, Uredbe (ES) št. 767/2008 ali obeh glede uporabe podob obraza državljanov tretjih držav, ki so shranjene v VIS, za namene, navedene v tem odstavku.

Člen 16

Osebni podatki državljanov tretje države, za katere velja vizumska obveznost

1.   Na mejah, na katerih se uporablja SVI, mejni organ oblikuje individualno dokumentacijo državljana tretje države, za katerega velja vizumska obveznost, tako da vnese naslednje podatke:

| (a) | priimek; ime ali imena; datum rojstva; državljanstvo ali državljanstva; spol; |
| --- | --- |

(a)

priimek; ime ali imena; datum rojstva; državljanstvo ali državljanstva; spol;

| (b) | vrsto in številko potne listine ali potnih listin ter tričrkovno oznako države izdajateljice potne listine ali potnih listin; |
| --- | --- |

(b)

vrsto in številko potne listine ali potnih listin ter tričrkovno oznako države izdajateljice potne listine ali potnih listin;

| (c) | datum izteka veljavnosti potne listine ali potnih listin; |
| --- | --- |

(c)

datum izteka veljavnosti potne listine ali potnih listin;

| (d) | podobo obraza iz člena 15. |
| --- | --- |

(d)

podobo obraza iz člena 15.

2.   Ob vsakem vstopu državljana tretje države, za katerega velja vizumska obveznost, se na meji, na kateri se uporablja SVI, v evidenco o vstopu/izstopu vnesejo naslednji podatki:

| (a) | datum in čas vstopa; |
| --- | --- |

(a)

datum in čas vstopa;

| (b) | vstopni mejni prehod in organ, ki je dovolil vstop; |
| --- | --- |

(b)

vstopni mejni prehod in organ, ki je dovolil vstop;

| (c) | kadar je ustrezno, status tega državljana tretje države, v katerem je navedeno, da gre za državljana tretje države, ki:






  (i) | je družinski član državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in |
| --- | --- | --- |

(c)

kadar je ustrezno, status tega državljana tretje države, v katerem je navedeno, da gre za državljana tretje države, ki:

(i)

je družinski član državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; in

| (ii) | nima dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002. |
| --- | --- |

(ii)

nima dovoljenja za prebivanje na podlagi Direktive 2004/38/ES ali dovoljenja za prebivanje na podlagi Uredbe (ES) št. 1030/2002.

| (d) | številka vizumske nalepke, vključno s tričrkovno oznako države članice izdajateljice, vrsto vizuma za kratkoročno bivanje, končni datum najdaljšega trajanja bivanja, dovoljenega na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, ki se mora posodobiti ob vsakem vstopu, in, kadar je ustrezno, datum izteka veljavnosti vizuma za kratkoročno bivanje; |
| --- | --- |

(d)

številka vizumske nalepke, vključno s tričrkovno oznako države članice izdajateljice, vrsto vizuma za kratkoročno bivanje, končni datum najdaljšega trajanja bivanja, dovoljenega na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, ki se mora posodobiti ob vsakem vstopu, in, kadar je ustrezno, datum izteka veljavnosti vizuma za kratkoročno bivanje;

| (e) | ob prvem vstopu na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, število vstopov in trajanje bivanja, dovoljenega na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, kot je navedeno na vizumski nalepki za kratkoročno bivanje; |
| --- | --- |

(e)

ob prvem vstopu na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, število vstopov in trajanje bivanja, dovoljenega na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, kot je navedeno na vizumski nalepki za kratkoročno bivanje;

| (f) | kadar je ustrezno, informacijo o tem, da je bil vizum za kratkoročno bivanje izdan z omejeno ozemeljsko veljavnostjo na podlagi točke (b) člena 25(1) Uredbe (ES) št. 810/2009; |
| --- | --- |

(f)

kadar je ustrezno, informacijo o tem, da je bil vizum za kratkoročno bivanje izdan z omejeno ozemeljsko veljavnostjo na podlagi točke (b) člena 25(1) Uredbe (ES) št. 810/2009;

| (g) | za države članice, ki še ne uporabljajo v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporabljajo SVI, kadar je ustrezno, obvestilo, da je državljan tretje države za vstop izkoristil nacionalni vizum za kratkoročno bivanje. |
| --- | --- |

(g)

za države članice, ki še ne uporabljajo v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporabljajo SVI, kadar je ustrezno, obvestilo, da je državljan tretje države za vstop izkoristil nacionalni vizum za kratkoročno bivanje.

Evidenca o vstopu/izstopu iz prvega pododstavka se poveže z individualno dokumentacijo zadevnega državljana tretje države na podlagi individualne referenčne številke, ki se v SVI ustvari ob oblikovanju navedene individualne dokumentacije.

3.   Ob vsakem izstopu državljana tretje države, za katerega velja vizumska obveznost, se na meji, na kateri se uporablja SVI, v evidenco o vstopu/izstopu vnesejo naslednji podatki:

| (a) | datum in čas izstopa; |
| --- | --- |

(a)

datum in čas izstopa;

| (b) | izstopni mejni prehod. |
| --- | --- |

(b)

izstopni mejni prehod.

Kadar zadevni državljan tretje države uporablja drug vizum, kot je vizum, evidentiran v zadnji evidenci o vstopu, se temu ustrezno posodobijo podatki v evidenci o vstopu/izstopu, navedeni v točkah (d) do (g) odstavka 2.

Evidenca o vstopu/izstopu iz prvega pododstavka se poveže z individualno dokumentacijo zadevnega državljana tretje države,

4.   Kadar datumu izteka dovoljenega bivanja ne sledi neposredno datum izstopa, se v SVI evidenca o vstopu/izstopu označi z zastavico, podatki državljana tretje države, za katerega velja vizumska obveznost in ki je bil identificiran kot oseba, ki je prekoračila obdobje dovoljenega bivanja, pa se vnesejo v seznam iz člena 12.

5.   Mejni organ lahko za vnos ali posodobitev evidence o vstopu/izstopu državljana tretje države, za katerega velja vizumska obveznost, podatke iz točk (c) do (f) odstavka 2 tega člena pridobi iz VIS in jih uvozi v SVI v skladu s členom 18a Uredbe (ES) št. 767/2008.

6.   Kadar je državljan tretje države upravičenec v nacionalnem programu za poenostavitev posamezne države članice v skladu s členom 8d Uredbe (EU) 2016/399, zadevna država članica v individualno dokumentacijo tega državljana vnese obvestilo, pri čemer navede nacionalni program za poenostavitev zadevne države članice.

7.   Posebne določbe iz Priloge II se uporabljajo za državljane tretjih držav, ki prestopijo mejo na podlagi veljavnega poenostavljenega tranzitnega dokumenta.

Člen 17

Osebni podatki državljanov tretjih držav, izvzetih iz vizumske obveznosti

1.   Mejni organ oblikuje individualno dokumentacijo državljana tretje države, izvzetega iz vizumske obveznosti, tako da vnese naslednje:

| (a) | podatke, določene v točkah (a), (b) in (c) člena 16(1); |
| --- | --- |

(a)

podatke, določene v točkah (a), (b) in (c) člena 16(1);

| (b) | podobo obraza, kot je navedeno v členu 15; |
| --- | --- |

(b)

podobo obraza, kot je navedeno v členu 15;

| (c) | podatke o prstnih odtisih na desni roki, če je ta na voljo, sicer pa ustrezne podatke o prstnih odtisih na levi roki; podatki o prstnih odtisih morajo imeti zadostno ločljivost in biti dovolj kakovostni, da jih je mogoče uporabiti pri avtomatiziranemu ugotavljanju ujemanja biometričnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

podatke o prstnih odtisih na desni roki, če je ta na voljo, sicer pa ustrezne podatke o prstnih odtisih na levi roki; podatki o prstnih odtisih morajo imeti zadostno ločljivost in biti dovolj kakovostni, da jih je mogoče uporabiti pri avtomatiziranemu ugotavljanju ujemanja biometričnih podatkov;

| (d) | kadar je ustrezno, podatke, določene v členu 16(6). |
| --- | --- |

(d)

kadar je ustrezno, podatke, določene v členu 16(6).

2.   Za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti, se smiselno uporabljajo točke (a), (b) in (c) člena 16(2), točki (a) in (b) člena 16(3) ter člen 16(4).

3.   Otroci, mlajši od 12 let, so izvzeti iz obveznosti odvzema prstnih odtisov.

4.   Osebe, pri katerih je odvzem prstnih odtisov fizično nemogoč, so izvzete iz obveznosti odvzema prstnih odtisov.

Če je fizični odvzem nemogoč le začasno, se to evidentira v SVI, oseba pa da prstne odtise pri izstopu ali pri naslednjem vstopu. Ta informacija se izbriše iz SVI, potem ko so odvzeti prstni odtisi. Mejni organi lahko zahtevajo dodatna pojasnila v zvezi z razlogi za to, da začasno ni mogoče odvzeti prstnih odtisov. Države članice zagotovijo, da so uvedeni ustrezni postopki za zagotovitev spoštovanja dostojanstva osebe, če se pri odvzemu prstnih odtisov pojavijo težave.

5.   Če je zadevna oseba izvzeta iz obveznosti odvzema prstnih odtisov v skladu z odstavkom 3 ali 4, se v posebno podatkovno polje vnese „ni relevantno“.

Člen 18

Osebni podatki državljanov tretjih držav, ki jim je bil vstop zavrnjen

1.   Kadar mejni organ v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2016/399 in s Prilogo V k navedeni uredbi sprejme odločitev o zavrnitvi vstopa državljana tretje države za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic in če za zadevnega državljana tretje države v SVI še ni evidentirana predhodna dokumentacija, mejni organ oblikuje individualno dokumentacijo, v katero vnese:

| (a) | za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost: alfanumerične podatke, zahtevane v skladu s členom 16(1) te uredbe in, kadar je ustrezno, podatke iz člena 16(6) te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost: alfanumerične podatke, zahtevane v skladu s členom 16(1) te uredbe in, kadar je ustrezno, podatke iz člena 16(6) te uredbe;

| (b) | za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti: alfanumerične podatke, zahtevane v skladu s členom 17(1) te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti: alfanumerične podatke, zahtevane v skladu s členom 17(1) te uredbe.

2.   Kadar je državljanu tretje države zavrnjen vstop iz razlogov, navedenih v točki B, D ali H dela B Priloge V k Uredbi (EU) 2016/399 in če za zadevnega državljana tretje države v SVI ni evidentirana predhodna dokumentacija z biometričnimi podatki, mejni organ oblikuje individualno dokumentacijo, v katero vnese alfanumerične podatke, ki se zahtevajo v skladu s členom 16(1) ali členom 17(1) te uredbe, kakor je ustrezno, in tudi naslednje podatke:

| (a) | za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, podobo obraza iz točke (d) člena 16(1) te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, podobo obraza iz točke (d) člena 16(1) te uredbe;

| (b) | za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti, biometrične podatke, zahtevane v skladu s točkama (b) in (c) člena 17(1) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti, biometrične podatke, zahtevane v skladu s točkama (b) in (c) člena 17(1) te uredbe;

| (c) | za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost in niso evidentirani v VIS, podobo obraza iz točke (d) člena 16(1) te uredbe in podatke o prstnih odtisih iz točke (c) člena 17(1) te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost in niso evidentirani v VIS, podobo obraza iz točke (d) člena 16(1) te uredbe in podatke o prstnih odtisih iz točke (c) člena 17(1) te uredbe.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 tega člena v primeru, če se uporabi razlog iz točke H dela B Priloge V k Uredbi (EU) 2016/399 in so biometrični podatki državljana tretje države evidentirani v razpisu ukrepa v SIS, na podlagi katerega je zavrnjen vstop, se biometrični podatki državljana tretje države ne vnesejo v SVI.

4.   Kadar je državljanu tretje države zavrnjen vstop iz razloga iz točke I dela B Priloge V k Uredbi (EU) 2016/399 in v SVI ni bila evidentirana predhodna dokumentacija z biometričnimi podatki za zadevnega državljana tretje države, se biometrični podatki evidentirajo v SVI samo v primeru, kadar je vstop zavrnjen zato, ker se za tega državljana tretje države šteje, da predstavlja nevarnost za notranjo varnost, vključno z elementi javnega reda, če je ustrezno.

5.   Kadar je državljanu tretje države vstop zavrnjen na podlagi razloga iz točke J dela B Priloge V k Uredbi (EU) 2016/399, mejni organ oblikuje individualno dokumentacijo tega državljana tretje države brez vnosa biometričnih podatkov. Če ima državljan tretje države elektronsko strojno berljivo potno listino, se podoba obraza pridobi iz te elektronske strojno berljive potne listine.

6.   Kadar mejni organ v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2016/399 in s Prilogo V k navedeni uredbi sprejme odločitev o zavrnitvi vstopa državljana tretje države za kratkoročno bivanje na ozemlju držav članic, se v ločeno evidenco o zavrnitvi vstopa vnesejo naslednji podatki:

| (a) | datum in čas zavrnitve vstopa, |
| --- | --- |

(a)

datum in čas zavrnitve vstopa,

| (b) | mejni prehod; |
| --- | --- |

(b)

mejni prehod;

| (c) | organ, ki je zavrnil vstop; |
| --- | --- |

(c)

organ, ki je zavrnil vstop;

| (d) | točka oziroma točke, ki ustrezajo razlogom za zavrnitev vstopa v skladu z delom B Priloge V k Uredbi (EU) 2016/399. |
| --- | --- |

(d)

točka oziroma točke, ki ustrezajo razlogom za zavrnitev vstopa v skladu z delom B Priloge V k Uredbi (EU) 2016/399.

Poleg tega se za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, vnesejo v evidenco o zavrnitvi vstopa tudi podatki iz točk (d) do (g) člena 16(2) te uredbe.

Pristojni mejni organ lahko za oblikovanje ali posodobitev evidence o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, podatke iz točk (d), (e) in (f) člena 16(2) te uredbe pridobi iz VIS in jih uvozi v SVI v skladu s členom 18a Uredbe (ES) št. 767/2008.

7.   Evidenca o zavrnitvi vstopa iz odstavka 6 mora biti povezana z individualno dokumentacijo zadevnega državljana tretje države.

Člen 19

Podatki, ki se dodajo ob preklicu, razveljavitvi ali podaljšanju dovoljenja za kratkoročno bivanje

1.   Kadar se dovoljenje za kratkoročno bivanje ali vizum prekliče ali razveljavi ali kadar se trajanje dovoljenega bivanja ali vizuma podaljša, pristojni organ, ki je o tem odločil, v zadnjo ustrezno evidenco o vstopu/izstopu doda naslednje podatke:

| (a) | informacije o statusu, ki kažejo, da je bilo dovoljenje za kratkoročno bivanje ali vizum preklicano ali razveljavljeno ali da je bilo trajanje dovoljenega bivanja ali vizum podaljšano; |
| --- | --- |

(a)

informacije o statusu, ki kažejo, da je bilo dovoljenje za kratkoročno bivanje ali vizum preklicano ali razveljavljeno ali da je bilo trajanje dovoljenega bivanja ali vizum podaljšano;

| (b) | identiteta organa, ki je preklical ali razveljavil dovoljenje za kratkoročno bivanje ali vizum ali podaljšal trajanje dovoljenega bivanja ali vizum; |
| --- | --- |

(b)

identiteta organa, ki je preklical ali razveljavil dovoljenje za kratkoročno bivanje ali vizum ali podaljšal trajanje dovoljenega bivanja ali vizum;

| (c) | kraj in datum odločitve o preklicu ali razveljavitvi dovoljenja za kratkoročno bivanje ali vizuma ali za podaljšanje trajanja dovoljenega bivanja ali vizuma; |
| --- | --- |

(c)

kraj in datum odločitve o preklicu ali razveljavitvi dovoljenja za kratkoročno bivanje ali vizuma ali za podaljšanje trajanja dovoljenega bivanja ali vizuma;

| (d) | kadar je ustrezno, številko nove vizumske nalepke, vključno s tričrkovno oznako države izdajateljice; |
| --- | --- |

(d)

kadar je ustrezno, številko nove vizumske nalepke, vključno s tričrkovno oznako države izdajateljice;

| (e) | kadar je ustrezno, obdobje, za katero je bilo podaljšano trajanje dovoljenega bivanja; |
| --- | --- |

(e)

kadar je ustrezno, obdobje, za katero je bilo podaljšano trajanje dovoljenega bivanja;

| (f) | kadar je ustrezno, nov datum izteka veljavnosti dovoljenega bivanja ali vizuma. |
| --- | --- |

(f)

kadar je ustrezno, nov datum izteka veljavnosti dovoljenega bivanja ali vizuma.

2.   Kadar je bilo trajanje dovoljenega bivanja podaljšano v skladu s členom 20(2) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, pristojni organ, ki je podaljšal trajanje dovoljenega bivanja, v zadnjo ustrezno evidenco o vstopu/izstopu doda podatke v zvezi z obdobjem podaljšanja dovoljenega bivanja in, kadar je ustrezno, navedbo, da je bilo dovoljeno bivanje podaljšano v skladu s točko (b) člena 20(2) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma.

3.   Kadar je bila sprejeta odločitev o razveljavitvi, preklicu ali podaljšanju vizuma, organ, pristojen za izdajo vizumov, ki je sprejel odločitev, nemudoma pridobi podatke iz odstavka 1 tega člena iz VIS in jih uvozi neposredno v SVI v skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (ES) št. 767/2008.

4.   V evidenci o vstopu/izstopu se navedejo razlogi za preklic ali razveljavitev kratkoročnega bivanja, ki so:

| (a) | odločba o vrnitvi, sprejeta na podlagi Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (40); |
| --- | --- |

(a)

odločba o vrnitvi, sprejeta na podlagi Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (40);

| (b) | katera koli druga odločitev pristojnih organov države članice v skladu z nacionalnim pravom, na podlagi katerih je potrebna vrnitev, odstranitev ali prostovoljni odhod državljana tretje države, ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop na ozemlje držav članic ali bivanje na njem. |
| --- | --- |

(b)

katera koli druga odločitev pristojnih organov države članice v skladu z nacionalnim pravom, na podlagi katerih je potrebna vrnitev, odstranitev ali prostovoljni odhod državljana tretje države, ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop na ozemlje držav članic ali bivanje na njem.

5.   V evidenci o vstopu/izstopu se navedejo razlogi za podaljšanje trajanja dovoljenega bivanja.

6.   Kadar oseba na podlagi odločitve iz odstavka 4 tega člena odide ali je odstranjena z ozemlja držav članic, pristojni organ v skladu s členom 14(2) v povezano evidenco o vstopu/izstopu vnese podatke o tem vstopu.

Člen 20

Podatki, ki se dodajo v primeru ovrženja domneve, da državljan tretje države ne izpolnjuje pogojev glede trajanja dovoljenega bivanja

Ne glede na člen 22 lahko v primeru, kadar za državljana tretje države, ki se nahaja na ozemlju ene od držav članic, ni bila oblikovana individualna dokumentacija v SVI ali kadar za takega državljana tretje države ne obstaja zadnja ustrezna evidenca o vstopu/izstopu, pristojni organi lahko domnevajo, da zadevni državljan tretje države ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev glede trajanja dovoljenega bivanja na ozemlju držav članic.

V primeru iz prvega odstavka tega člena se uporablja člen 12 Uredbe (EU) 2016/399 in, če se ta domneva ovrže v skladu s členom 12(3) navedene uredbe, pristojni organi:

| (a) | v SVI po potrebi oblikujejo individualno dokumentacijo za zadevnega državljana tretje države; |
| --- | --- |

(a)

v SVI po potrebi oblikujejo individualno dokumentacijo za zadevnega državljana tretje države;

| (b) | posodobijo zadnjo evidenco o vstopu/izstopu, tako da vnesejo manjkajoče podatke v skladu s členoma 16 in 17 te uredbe; ali |
| --- | --- |

(b)

posodobijo zadnjo evidenco o vstopu/izstopu, tako da vnesejo manjkajoče podatke v skladu s členoma 16 in 17 te uredbe; ali

| (c) | izbrišejo obstoječo dokumentacijo, kadar je tak izbris določen v členu 35 te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

izbrišejo obstoječo dokumentacijo, kadar je tak izbris določen v členu 35 te uredbe.

Člen 21

Nadomestni postopki, kadar je tehnično nemogoče vnesti podatke ali v primeru izpada delovanja SVI

1.   Kadar je tehnično nemogoče vnesti podatke v centralni sistem SVI ali v primeru izpada njegovega delovanja, se podatki iz členov 16 do 20 začasno shranijo na nacionalnem enotnem vmesniku. Kadar to ni mogoče, se podatki začasno shranijo lokalno v elektronski obliki. V obeh primerih se podatki v centralni sistem SVI vnesejo, takoj ko to ni več tehnično nemogoče oziroma po odpravi izpada delovanja. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe in uporabijo potrebno infrastrukturo, opremo in vire za zagotovitev, da se lahko takšna začasna lokalna hramba izvede kadar koli in za kateri koli njihov mejni prehod.

2.   Brez poseganja v obveznost izvajanja mejne kontrole v skladu z Uredbo (EU) 2016/399, v izjemnih razmerah, ko je tehnično nemogoče vnesti podatke v centralni sistem SVI in v nacionalni enotni vmesnik ter je tehnično nemogoče začasno shraniti podatke lokalno v elektronski obliki, mejni organ ročno shrani podatke iz členov 16 do 20 te uredbe, razen biometričnih podatkov, ter odtisne vstopni ali izstopni žig v potno listino državljana tretje države. Navedeni podatki se vnesejo v centralni sistem SVI, takoj ko je to tehnično mogoče.

V izjemnih razmerah iz prvega pododstavka tega odstavka države članice obvestijo Komisijo o žigosanju potnih listin. Komisija sprejme izvedbene akte o podrobnih pravilih o informacijah, ki jih je treba poslati Komisiji. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom s pregledom iz člena 68(2).

3.   V SVI se navede, da so bili podatki iz členov 16 do 20 vneseni zaradi nadomestnega postopka in da v individualni dokumentaciji, oblikovani na podlagi odstavka 2 tega člena, manjkajo biometrični podatki. Biometrični podatki se vnesejo v SVI pri naslednjem prehodu meje.

Člen 22

Prehodno obdobje in prehodni ukrepi

1.   Da bi pri vstopu in izstopu preverili, ali državljani tretjih držav, ki jim je bil dovoljen vstop za kratkoročno bivanje, v 180 dneh po začetku delovanja SVI niso presegli najdaljšega trajanja dovoljenega bivanja in, kadar je ustrezno, pri vstopu preverili, da državljani tretjih držav niso presegli števila vstopov, dovoljenih na podlagi vizuma za kratkoročno bivanje, izdanega za enkratni ali dvakratni vstop, pristojni mejni organi upoštevajo bivanja na ozemlju držav članic v 180 dneh pred vstopom ali izstopom, in sicer tako, da poleg podatkov o vstopu/izstopu, evidentiranih v SVI, preverijo tudi žige v potnih listinah.

2.   Kadar državljan tretje države vstopi na ozemlje držav članic pred začetkom delovanja SVI in ga zapusti po začetku delovanja SVI, se individualna dokumentacija državljana tretje države oblikuje pri izstopu, v evidenco o vstopu/izstopu pa se v skladu s členom 16(2) vnese datum vstopa, kot je žigosan v potnem listu. To pravilo ni omejeno na 180 dni po začetku delovanja SVI iz odstavka 1 tega člena. V primeru razlik med vstopnim žigom in podatki iz SVI, se upošteva žig.

Člen 23

Uporaba podatkov za preverjanje na mejah, na katerih se uporablja SVI

1.   Mejni organi imajo dostop do SVI za preverjanje identitete in predhodnega evidentiranja državljana tretje države, po potrebi za posodobitev podatkov, evidentiranih v SVI, in za vpogled v podatke v obsegu, ki je potreben za izvajanje mejne kontrole.

2.   Pri izvajanju nalog iz odstavka 1 tega člena imajo mejni organi dostop do iskanja s podatki iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1) ter točke (a) člena 17(1).

Poleg tega mejni organi za namene vpogleda v VIS zaradi preverjanja v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 767/2008 za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, izvedejo iskanje v VIS neposredno iz SVI, pri čemer uporabijo iste alfanumerične podatke, ali, kadar je ustrezno, vpogledajo v VIS v skladu s členom 18(2a) Uredbe (ES) št. 767/2008.

Če se pri iskanju v SVI s podatki iz prvega pododstavka tega odstavka izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o zadevnem državljanu tretje države, mejni organi primerjajo podobo obraza državljana tretje države, posneto v živo, s podobo obraza iz točke (d) člena 16(1) in točke (b) člena 17(1) te uredbe, oziroma pri državljanih tretjih držav, izvzetih iz vizumske obveznosti, mejni organi preverijo prstne odtise v SVI, pri državljanih tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, pa prstne odtise preverijo neposredno v VIS v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 767/2008. Mejni organi lahko pri preverjanju prstnih odtisov imetnikov vizumov v VIS začnejo iskanje v VIS neposredno iz SVI, kot je določeno v členu 18(6) navedene uredbe.

Če preverjanje podobe obraza ni uspešno, se izvede preverjanje prstnih odtisov, in obratno.

3.   Če se pri iskanju s podatki iz odstavka 2 izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o državljanu tretje države, ima mejni organi pravico do vpogleda v podatke iz individualne dokumentacije zadevnega državljana tretje države in evidence oziroma evidenc o vstopu/izstopu ali evidence o zavrnitvi vstopa ali z njo povezanih evidenc.

4.   Kadar se pri iskanju po alfanumeričnih podatkih iz odstavka 2 tega člena izkaže, da v SVI niso evidentirani podatki o državljanu tretje države, kadar preverjanje državljana tretje države v skladu z odstavkom 2 tega člena ni uspešno ali kadar obstajajo dvomi glede identitete državljana tretje države, imajo mejni organi dostop do podatkov za ugotavljanje identitete v skladu s členom 27 te uredbe.

Poleg tega se za ugotavljanje identitete iz prvega pododstavka tega odstavka uporabljajo naslednje določbe:

| (a) | če se pri državljanu tretje države, za katerega velja vizumska obveznost, pri iskanju v VIS s podatki iz člena 18(1) Uredbe (ES) št. 767/2008 izkaže, da so podatki tega državljan tretje države evidentirani v VIS, se izvede preverjanje prstnih odtisov v VIS v skladu s členom 18(5) Uredbe (ES) št. 767/2008. Mejni organ lahko v ta namen začne iskanje v VIS iz SVI, kot je določeno v členu 18(6) Uredbe (ES) št. 767/2008. Kadar preverjanje državljana tretje države v skladu z odstavkom 2 tega člena ni uspešno, imajo mejni organi dostop do podatkov iz VIS za ugotavljanje identitete v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 767/2008. |
| --- | --- |

(a)

če se pri državljanu tretje države, za katerega velja vizumska obveznost, pri iskanju v VIS s podatki iz člena 18(1) Uredbe (ES) št. 767/2008 izkaže, da so podatki tega državljan tretje države evidentirani v VIS, se izvede preverjanje prstnih odtisov v VIS v skladu s členom 18(5) Uredbe (ES) št. 767/2008. Mejni organ lahko v ta namen začne iskanje v VIS iz SVI, kot je določeno v členu 18(6) Uredbe (ES) št. 767/2008. Kadar preverjanje državljana tretje države v skladu z odstavkom 2 tega člena ni uspešno, imajo mejni organi dostop do podatkov iz VIS za ugotavljanje identitete v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 767/2008.

| (b) | Pri državljanih tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in glede katerih v SVI po ugotavljanju identitete v skladu s členom 27 te uredbe ni mogoče najti nobenih podatkov, se izvede iskanje v VIS v skladu s členom 19a Uredbe (ES) št. 767/2008. Mejni organ lahko začne iskanje v VIS iz SVI v skladu s členom 19a Uredbe (ES) št. 767/2008. |
| --- | --- |

(b)

Pri državljanih tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in glede katerih v SVI po ugotavljanju identitete v skladu s členom 27 te uredbe ni mogoče najti nobenih podatkov, se izvede iskanje v VIS v skladu s členom 19a Uredbe (ES) št. 767/2008. Mejni organ lahko začne iskanje v VIS iz SVI v skladu s členom 19a Uredbe (ES) št. 767/2008.

5.   Za državljane tretjih držav, katerih podatki so evidentirani v SVI, a je njihovo individualno dokumentacijo v SVI oblikovala država članica, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, uporablja pa SVI, in so bili njihovi podatki vneseni v SVI na podlagi nacionalnega vizuma za kratkoročno bivanje, mejni organi opravijo vpogled v VIS v skladu s točko (a) drugega pododstavka odstavka 4, kadar namerava državljan tretje države prvič po oblikovanju individualne dokumentacije prestopiti mejo države članice, ki v celoti uporablja schengenski pravni red in uporablja SVI.

POGLAVJE III

UPORABA SVI S STRANI DRUGIH ORGANOV

Člen 24

Uporaba SVI pri obravnavi vizumov in odločanju o njih

1.   Organi, pristojni za izdajo vizumov, v skladu z Uredbo (ES) št. 810/2009 opravijo vpogled v SVI pri obravnavi vlog za izdajo vizuma in sprejemanju odločitev v zvezi z njimi, med drugim odločitev glede razveljavitve, preklica ali podaljšanja obdobja veljavnosti izdanih vizumov.

Organi, pristojni za izdajo vizumov, v državah članicah, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, uporabljajo pa SVI, poleg tega opravijo vpogled v SVI pri obravnavi vlog za izdajo nacionalnih vizumov za kratkoročno bivanje in pri sprejemanju odločitev v zvezi z njimi, vključno z odločitvami o razveljavitvi, preklicu ali podaljšanju obdobja veljavnosti izdanih nacionalnih vizumov za kratkoročno bivanje.

2.   Organi, pristojni za izdajo vizumov, imajo pravico do iskanja v SVI neposredno iz VIS z enim ali več od naslednjih podatkov:

| (a) | podatki iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1); |
| --- | --- |

(a)

podatki iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1);

| (b) | številko vizumske nalepke vizuma za kratkoročno bivanje, vključno s tričrkovno oznako države članice izdajateljice iz točke (d) člena 16(2); |
| --- | --- |

(b)

številko vizumske nalepke vizuma za kratkoročno bivanje, vključno s tričrkovno oznako države članice izdajateljice iz točke (d) člena 16(2);

| (c) | podatki o prstnih odtisih ali podatki o prstnih odtisih skupaj s podobo obraza. |
| --- | --- |

(c)

podatki o prstnih odtisih ali podatki o prstnih odtisih skupaj s podobo obraza.

3.   Če se pri iskanju s podatki iz odstavka 2 izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o državljanu tretje države, imajo organi, pristojni za izdajo vizumov, pravico do vpogleda v podatke iz individualne dokumentacije zadevnega državljana tretje države in evidenc o vstopu/izstopu, kakor tudi vseh evidenc o zavrnitvi vstopa, ki so povezane z zadevno individualno dokumentacijo. Organi, pristojni za izdajo vizumov, imajo pravico do vpogleda v avtomatizirani kalkulator, da preverijo najdaljše preostalo trajanje dovoljenega bivanja. Organom, pristojnim za izdajo vizumov, se pri obravnavi novih vlog za izdajo vizuma in pri sprejemanju odločitev o njih prav tako omogoči vpogled v SVI in v avtomatizirani kalkulator, da lahko samodejno določijo najdaljše trajanje dovoljenega bivanja.

4.   Organi, pristojni za izdajo vizumov, države članice, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI, imajo pravico do iskanja v SVI z enim ali več podatkov iz odstavka 2. Če se pri iskanju izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o državljanu tretje države, imajo pravico do vpogleda v podatke iz individualne dokumentacije zadevnega državljana tretje države in evidenc o vstopu/izstopu, kakor tudi vseh evidenc o zavrnitvi vstopa, ki so povezane z zadevno individualno dokumentacijo. Organi, pristojni za izdajo vizumov, države članice, ki še ne uporablja v celoti schengenskega pravnega reda, vendar uporablja SVI, imajo pravico do uporabe avtomatiziranega kalkulatorja za namen ugotavljanja najdaljšega preostalega trajanja dovoljenega bivanja. Organi, pristojni za izdajo vizumov, se pri obravnavi novih vlog za izdajo vizuma in pri sprejemanju odločitev o njih prav tako omogoči tudi vpogled v SVI in njegov avtomatizirani kalkulator, da lahko določijo najdaljše trajanje dovoljenega bivanja.

Člen 25

Uporaba SVI pri obravnavi vlog za dostop do nacionalnih programov za poenostavitev

1.   Pristojni organi iz člena 8d Uredbe (EU) 2016/399 vpogledajo v SVI pri obravnavi vlog za dostop do nacionalnih programov za poenostavitev iz navedenega člena v zvezi z uporabo SVI in sprejemanjem odločitev v zvezi s temi vlogami, vključno z odločitvami o zavrnitvi, preklicu ali podaljšanju obdobja veljavnosti dostopa do nacionalnih programov za poenostavitev v skladu z navedenim členom.

2.   Pristojni organ ima pravico do iskanja z enim ali več od naslednjega:

| (a) | podatki iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1) ali podatki iz točke (a) člena 17(1); |
| --- | --- |

(a)

podatki iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1) ali podatki iz točke (a) člena 17(1);

| (b) | podatki o prstnih odtisih ali podatki o prstnih odtisih skupaj s podobo obraza. |
| --- | --- |

(b)

podatki o prstnih odtisih ali podatki o prstnih odtisih skupaj s podobo obraza.

3.   Če se pri iskanju s podatki iz odstavka 2 izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o državljanu tretje države, ima pristojni organ pravico do vpogleda v podatke iz individualne dokumentacije zadevnega državljana tretje države in evidenc o vstopu/izstopu, pa tudi vseh evidenc o zavrnitvi vstopa, ki so povezane z zadevno individualno dokumentacijo.

Člen 26

Dostop do podatkov za preverjanje na ozemlju držav članic

1.   Organi držav članic, pristojni za priseljevanje, imajo dostop do iskanja s podatki iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1) ter točke (a) člena 17(1) za namene preverjanja identitete državljana tretje države, ali kontrole ali preverjanja, ali izpolnjuje pogoje za vstop ali bivanje na ozemlju držav članic, ali obojega.

Če se pri iskanju izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o zadevnem državljanu tretje države, lahko organi, pristojni za priseljevanje:

| (a) | primerjajo podobo obraza državljana tretje države, posneto v živo, s podobo obraza iz točke (d) člena 16(1) in točke (b) člena 17(1) te uredbe; ali |
| --- | --- |

(a)

primerjajo podobo obraza državljana tretje države, posneto v živo, s podobo obraza iz točke (d) člena 16(1) in točke (b) člena 17(1) te uredbe; ali

| (b) | pri državljanih tretjih držav, izvzetih iz vizumske obveznosti, preverijo prstne odtise v SVI, pri državljanih tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, pa preverijo prstne odtise v VIS v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 767/2008. |
| --- | --- |

(b)

pri državljanih tretjih držav, izvzetih iz vizumske obveznosti, preverijo prstne odtise v SVI, pri državljanih tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, pa preverijo prstne odtise v VIS v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 767/2008.

2.   Če se pri iskanju s podatki iz odstavka 1 izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o državljanu tretje države, imajo organi, pristojni za priseljevanje, pravico do vpogleda v avtomatizirani kalkulator, podatke iz individualne dokumentacije zadevnega državljana tretje države, v evidenco oziroma evidence o vstopu/izstopu in v vse evidence o zavrnitvi vstopa, ki so povezane z zadevno individualno dokumentacijo.

3.   Kadar se pri iskanju s podatki iz odstavka 1 tega člena izkaže, da v SVI niso evidentirani podatki o državljanu tretje države, kadar preverjanje državljana tretje države ni uspešno ali kadar obstajajo dvomi glede identitete državljana tretje države, imajo organi, pristojni za priseljevanje, dostop do podatkov za ugotavljanje identitete v skladu s členom 27.

Člen 27

Dostop do podatkov za ugotavljanje identitete

1.   Mejni organi ali organi, pristojni za priseljevanje, imajo dostop do iskanja s podatki o prstnih odtisih ali s podatki o prstnih odtisih skupaj s podobo obraza, pri čemer je edini namen ugotavljanje identitete državljana tretje države, ki je bil morda že prej evidentiran v SVI z drugo identiteto ali ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop ali bivanje na ozemlju držav članic.

Kadar se pri iskanju s podatki o prstnih odtisih ali s podatki o prstnih odtisih skupaj s podobo obraza izkaže, da v SVI še niso evidentirani podatki o zadevnem državljanu tretje države, se do podatkov za ugotavljanje identitete osebe dostopa v VIS v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 767/2008. Na mejah, na katerih se uporablja SVI, pristojni organi pred ugotavljanjem identitete v VIS najprej dostopajo do VIS v skladu s členom 18 ali 19a Uredbe (ES) št. 767/2008.

Če prstnih odtisov zadevnega državljana tretje države ni mogoče uporabiti ali iskanje s podatki o prstnih odtisih ali s podatki o prstnih odtisih skupaj s podobo obraza ni uspešno, se iskanje izvede po vseh ali nekaterih podatkih iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1) ter točke (a) člena 17(1).

2.   Če se pri iskanju s podatki iz odstavka 1 izkaže, da so v SVI evidentirani podatki o državljanu tretje države, ima pristojni organ pravico do vpogleda v podatke iz individualne dokumentacije in v evidence o vstopu/izstopu ter evidence o zavrnitvi vstopa, ki so z njo povezane.

Člen 28

Hramba podatkov, pridobljenih iz SVI

Podatki, pridobljeni iz SVI v skladu s tem poglavjem, se lahko hranijo v nacionalnih dokumentacijah samo, če je to potrebno v posameznem primeru, v skladu z namenom, za katerega so bili pridobljeni, in z ustreznimi predpisi Unije, zlasti s tistimi o varstvu podatkov, in ne dlje, kot je nujno potrebno v posameznem primeru.

POGLAVJE IV

POSTOPEK IN POGOJI ZA DOSTOP DO SVI ZARADI PREPREČEVANJA, ODKRIVANJA IN PREISKOVANJA KAZNIVIH DEJANJ

Člen 29

Imenovani organi držav članic

1.   Države članice imenujejo organe, ki so upravičeni do vpogleda v podatke iz SVI, za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.

2.   Vsaka država članica vodi seznam imenovanih organov. Vsaka država članica uradno obvesti eu-LISA in Komisijo o svojih imenovanih organih, uradno obvestilo pa lahko kadar koli spremeni ali nadomesti.

3.   Vsaka država članica imenuje centralno točko dostopa, ki ima dostop do SVI. Centralna točka dostopa preveri, ali so izpolnjeni pogoji za zahtevanje dostopa do SVI iz člena 32.

Imenovani organ in centralna točka dostopa sta lahko dela iste organizacije, če je to dovoljeno v okviru nacionalnega prava, vendar centralna točka dostopa pri opravljanju nalog na podlagi te uredbe deluje popolnoma neodvisno od imenovanih organov. Je ločena od imenovanih organov in od njih ne prejema navodil v zvezi z izidom preverjanja, ki ga mora izvajati neodvisno.

Države članice lahko zaradi svoje organizacijske in upravne ureditve v okviru izpolnjevanja svojih ustavnih ali zakonskih zahtev imenujejo več centralnih točk dostopa.

4.   Države članice uradno obvestijo eu-LISA in Komisijo, katere so njihove centralne točke dostopa, uradno obvestilo pa lahko kadar koli spremenijo ali nadomestijo.

5.   Vsaka država članica na nacionalni ravni vodi seznam operativnih enot v okviru imenovanih organov, ki so pooblaščeni, da prek centralnih točk dostopa zahtevajo dostop do podatkov iz SVI.

6.   Le ustrezno pooblaščeno osebje centralnih točk dostopa ima pooblastila za dostop do SVI v skladu s členoma 31 in 32.

Člen 30

Europol

1.   Europol imenuje eno od svojih operativnih enot za „imenovani organ Europola“ in jo pooblasti, da lahko zahteva dostop do SVI prek centralne točke dostopa Europola iz odstavka 2, zaradi podpore in krepitve ukrepov držav članic za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj.

2.   Europol imenuje posebno enoto, ki jo sestavljajo ustrezno pooblaščeni uradniki Europola, da deluje kot centralna točka dostopa Europola. Centralna točka dostopa Europola preveri, ali so izpolnjeni pogoji za zahtevanje dostopa do SVI iz člena 33.

Centralna točka dostopa Europola pri opravljanju nalog v okviru te uredbe deluje neodvisno in od imenovanega organa Europola ne sprejema navodil v zvezi z izidom preverjanja.

Člen 31

Postopek za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

1.   Operativna enota iz člena 29(5) centralni točki dostopa iz člena 29(3) predloži obrazloženo elektronsko ali pisno zahtevo za dostop do podatkov iz SVI. Ta centralna točka dostopa po prejemu zahteve za dostop preveri, ali so izpolnjeni pogoji za dostop iz člena 32. Če so izpolnjeni pogoji za dostop, centralna točka dostopa obdela zahtevo. Podatki iz SVI, do katerih se dostopa, se operativni enoti iz člena 29(5) posredujejo tako, da ni ogrožena varnost podatkov.

2.   V nujnih primerih, kadar je treba preprečiti neposredno nevarnost za življenje ljudi, povezano s terorističnim kaznivim dejanjem ali drugim hudim kaznivim dejanjem, centralna točka dostopa iz člena 29(3) nemudoma obdela zahtevo in šele naknadno preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 32, vključno s tem, ali je dejansko šlo za nujen primer. Naknadno preverjanje se izvede brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje sedem delovnih dni po obdelavi zahteve.

3.   Kadar se na podlagi naknadnega preverjanja ugotovi, da dostop do podatkov iz SVI ni bil upravičen, vsi organi, ki so dostopali do takih podatkov, izbrišejo informacije iz SVI, do katerih so dostopali, in o njihovem izbrisu obvestijo ustrezno centralno točko dostopa države članice, v kateri je bila podana zahteva.

Člen 32

Pogoji dostopa imenovanih organov do podatkov iz SVI

1.   Imenovani organi imajo lahko dostop do SVI za vpogled, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | dostop zaradi vpogleda je potreben za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugega hudega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

(a)

dostop zaradi vpogleda je potreben za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugega hudega kaznivega dejanja;

| (b) | dostop zaradi vpogleda je v določeni zadevi potreben in sorazmeren; |
| --- | --- |

(b)

dostop zaradi vpogleda je v določeni zadevi potreben in sorazmeren;

| (c) | obstajajo dokazi ali utemeljeni razlogi za domnevo, da bo vpogled v podatke iz SVI pripomogel k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju katerega koli zadevnega kaznivega dejanja, zlasti kadar obstaja utemeljen sum, da osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja spada v eno od kategorij, ki jih zajema ta uredba. |
| --- | --- |

(c)

obstajajo dokazi ali utemeljeni razlogi za domnevo, da bo vpogled v podatke iz SVI pripomogel k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju katerega koli zadevnega kaznivega dejanja, zlasti kadar obstaja utemeljen sum, da osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja spada v eno od kategorij, ki jih zajema ta uredba.

2.   Dostop do SVI kot orodja za namen ugotavljanja identitete neznanega osumljenca, storilca ali domnevne žrtve terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja, se omogoči, kadar so poleg pogojev iz odstavka 1 izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | izvedeno je bilo predhodno iskanje v nacionalnih zbirkah podatkov; in |
| --- | --- |

(a)

izvedeno je bilo predhodno iskanje v nacionalnih zbirkah podatkov; in

| (b) | v primeru iskanja s prstnimi odtisi, je bilo začeto predhodno iskanje v sistemu za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic na podlagi Sklepa 2008/615/PNZ, kadar je primerjava prstnih odtisov tehnično izvedljiva, in je bilo to iskanje izvedeno v celoti ali pa to iskanje ni bilo izvedeno v celoti v dveh dneh od njegovega začetka. |
| --- | --- |

(b)

v primeru iskanja s prstnimi odtisi, je bilo začeto predhodno iskanje v sistemu za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic na podlagi Sklepa 2008/615/PNZ, kadar je primerjava prstnih odtisov tehnično izvedljiva, in je bilo to iskanje izvedeno v celoti ali pa to iskanje ni bilo izvedeno v celoti v dveh dneh od njegovega začetka.

Dodatni pogoji iz točk (a) in (b) prvega pododstavka pa se ne uporabljajo, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da na podlagi primerjave s sistemi drugih držav članic ne bo mogoče preveriti identitete posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali v nujnih primerih, če je treba preprečiti neposredno nevarnost za življenje ljudi, povezano s terorističnim kaznivim dejanjem ali z drugim hudim kaznivim dejanjem. Navedeni utemeljeni razlogi morajo biti vključeni v elektronsko ali pisno zahtevo, ki jo operativna enota imenovanega organ pošlje centralni točki dostopa.

Za istega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, se hkrati z zahtevo za vpogled v VIS lahko predloži tudi zahteva za vpogled v SVI v skladu s pogoji iz Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (41).

3.   Dostop do SVI kot orodja za vpogled v potovalno zgodovino osumljenca, storilca ali domnevne žrtve terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja, ali v njihova obdobja bivanja na ozemlju držav članic, se omogoči, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1.

4.   Vpogled v SVI zaradi ugotavljanja identitete iz odstavka 2 je omejen na iskanje po individualni dokumentaciji s katerimi koli od naslednjih podatkov v SVI:

| (a) | prstnimi odtisi državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, ali imetnikov poenostavljenega tranzitnega dokumenta. Zaradi takšnega vpogleda v SVI se lahko uporabijo sledi prstnih odtisov in se torej lahko primerjajo s prstnimi odtisi, shranjenimi v SVI; |
| --- | --- |

(a)

prstnimi odtisi državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, ali imetnikov poenostavljenega tranzitnega dokumenta. Zaradi takšnega vpogleda v SVI se lahko uporabijo sledi prstnih odtisov in se torej lahko primerjajo s prstnimi odtisi, shranjenimi v SVI;

| (b) | podobami obraza. |
| --- | --- |

(b)

podobami obraza.

V primeru zadetka pri vpogledu v SVI se omogoči dostop do vseh drugih podatkov iz individualne dokumentacije, navedenih v členu 16(1) in (6), členu 17(1) in členu 18(1).

5.   Vpogled v potovalno zgodovino zadevnega državljana tretje države v SVI je omejen na iskanje z enim ali več od naslednjih podatkov v SVI v individualni dokumentaciji, v evidencah o vstopu/izstopu ali v evidencah o zavrnitvi vstopa:

| (a) | priimek; ime ali imena, datum rojstva, državljanstvo ali državljanstva, spol; |
| --- | --- |

(a)

priimek; ime ali imena, datum rojstva, državljanstvo ali državljanstva, spol;

| (b) | vrsta in številka potne listine ali potnih listin, tričrkovna oznaka države članice izdajateljice in datum izteka veljavnosti potne listine; |
| --- | --- |

(b)

vrsta in številka potne listine ali potnih listin, tričrkovna oznaka države članice izdajateljice in datum izteka veljavnosti potne listine;

| (c) | številka vizumske nalepke in datum izteka veljavnosti vizuma; |
| --- | --- |

(c)

številka vizumske nalepke in datum izteka veljavnosti vizuma;

| (d) | prstni odtisi, vključno s sledmi prstnih odtisov; |
| --- | --- |

(d)

prstni odtisi, vključno s sledmi prstnih odtisov;

| (e) | podoba obraza; |
| --- | --- |

(e)

podoba obraza;

| (f) | datum in čas vstopa, organ, ki je dovolil vstop, in vstopni mejni prehod; |
| --- | --- |

(f)

datum in čas vstopa, organ, ki je dovolil vstop, in vstopni mejni prehod;

| (g) | datum in čas izstopa ter izstopni mejni prehod. |
| --- | --- |

(g)

datum in čas izstopa ter izstopni mejni prehod.

V primeru zadetka pri vpogledu v SVI se omogoči dostop do podatkov iz prvega pododstavka ter do vseh drugih podatkov iz individualne dokumentacije, evidenc o vstopu/izstopu in evidenc o zavrnitvi vstopa, vključno s podatki v zvezi s preklicem ali podaljšanjem dovoljenja za kratkoročno bivanje v skladu s členom 19.

Člen 33

Pogoji za dostop Europola do podatkov iz SVI

1.   Europol ima dostop za vpogled v SVI, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | vpogled je potreben zaradi podpore in krepitve ukrepov držav članic pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj v okviru pooblastil Europola; |
| --- | --- |

(a)

vpogled je potreben zaradi podpore in krepitve ukrepov držav članic pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj v okviru pooblastil Europola;

| (b) | vpogled je v določeni zadevi potreben in sorazmeren; |
| --- | --- |

(b)

vpogled je v določeni zadevi potreben in sorazmeren;

| (c) | obstajajo dokazi ali utemeljeni razlogi za domnevo, da bo vpogled v podatke v SVI pripomogel k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju katerega koli zadevnega kaznivega dejanja, zlasti kadar obstaja utemeljen sum, da osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja spada v eno od kategorij, ki jih zajema ta uredba. |
| --- | --- |

(c)

obstajajo dokazi ali utemeljeni razlogi za domnevo, da bo vpogled v podatke v SVI pripomogel k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju katerega koli zadevnega kaznivega dejanja, zlasti kadar obstaja utemeljen sum, da osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja spada v eno od kategorij, ki jih zajema ta uredba.

2.   Dostop do SVI kot orodja za ugotavljanje identitete neznanega osumljenca, storilca ali domnevne žrtve terorističnega kaznivega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja se omogoči, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, s predhodnim vpogledom v podatke, shranjene v zbirkah podatkov, ki so Europolu tehnično in pravno dostopne, pa ni bilo mogoče identificirati zadevnega posameznika.

Za istega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, se hkrati z zahtevo za vpogled v VIS lahko predloži tudi zahteva za vpogled v SVI v skladu s pogoji iz Sklepa 2008/633/PNZ.

3.   Ustrezno se uporabljajo pogoji iz člena 32(3), (4) in (5).

4.   Imenovani organ Europola lahko svoji centralni točki dostopa iz člena 30(2) predloži obrazloženo elektronsko zahtevo za vpogled v vse podatke iz SVI ali v določen nabor podatkov iz SVI. Centralna točka dostopa Europola po prejemu zahteve za dostop preveri, ali so izpolnjeni pogoji za dostop iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Če so izpolnjeni vsi pogoji za dostop, ustrezno pooblaščeno osebje centralne točke dostopa Europola obdela zahteve. Podatki iz SVI, do katerih se dostopa, se imenovanemu organu Europola posredujejo tako, da varnost podatkov ni ogrožena.

5.   Europol lahko obdeluje informacije, pridobljene z vpogledom v SVI, samo če to odobri država članica, iz katere te informacije izvirajo. Navedena odobritev se pridobi prek nacionalne enote Europola v zadevni državi članici.

POGLAVJE V

HRAMBA IN SPREMEMBA PODATKOV

Člen 34

Obdobje hrambe podatkov

1.   Vsaka evidenca o vstopu/izstopu ali evidenca o zavrnitvi vstopa, povezana z individualno dokumentacijo, se hrani v centralnem sistemu SVI tri leta od datuma evidence o izstopu oziroma evidence o zavrnitvi vstopa.

2.   Če v treh letih po datumu zadnje evidence o izstopu ali zadnje evidence o zavrnitvi vstopa ni evidence o vstopu, se vsaka individualna dokumentacija skupaj s povezano evidenco ali povezanimi evidencami o vstopu/izstopu ali evidencami o zavrnitvi vstopa hrani v centralnem sistemu SVI tri leta in en dan po datumu zadnje evidence o izstopu ali zadnje evidence o zavrnitvi vstopa.

3.   Če po datumu izteka obdobja dovoljenega bivanja ni evidence o izstopu, se podatki hranijo pet let po datumu izteka obdobja dovoljenega bivanja. SVI tri mesece vnaprej samodejno obvesti države članice o načrtovanem izbrisu podatkov o osebah, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, da lahko sprejmejo ustrezne ukrepe.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1 se vsaka evidenca o vstopu/izstopu, evidentirana za državljane tretjih držav, ki imajo status iz točke (b) člena 2(1), hrani v SVI največ eno leto po izstopu teh državljanov tretjih držav. Če evidence o izstopu ni, se podatki hranijo pet let po datumu zadnje evidence o vstopu.

5.   Ob izteku obdobja hrambe iz odstavkov 1 do 4 se zadevni podatki samodejno izbrišejo iz centralnega sistema SVI.

Člen 35

Sprememba podatkov in predčasen izbris podatkov

1.   Odgovorna država članica ima pravico do spremembe podatkov, ki jih je vnesla v SVI, tako da jih popravi, dopolni ali izbriše.

2.   Če ima odgovorna država članica dokaz, iz katerega izhaja, da so podatki, evidentirani v SVI, vsebinsko netočni ali nepopolni ali da so bili podatki v SVI obdelani v nasprotju s to uredbo, preveri zadevne podatke ter jih po potrebi brez odlašanja popravi ali dopolni v SVI ali izbriše iz SVI in, kadar je ustrezno, s seznama identificiranih oseb iz člena 12(3). Podatki se lahko preverijo in popravijo, dopolnijo ali izbrišejo tudi na zahtevo zadevne osebe v skladu s členom 52.

3.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 tega člena, kadar ima država članica, ki ni odgovorna država članica, dokaz, iz katerega izhaja, da so podatki, evidentirani v SVI, vsebinsko netočni ali nepopolni ali da so bili podatki v SVI obdelani v nasprotju s to uredbo, če je mogoče, preveri zadevne podatke brez posvetovanja z odgovorno državo članico ter jih po potrebi brez odlašanja popravi ali dopolni v SVI ali izbriše iz SVI in, kjer je primerno, s seznama identificiranih oseb iz člena 12(3). Kadar podatkov ni mogoče preveriti brez posvetovanja z odgovorno državo članico, zadevna država članica v sedmih dneh vzpostavi stik z organi odgovorne države članice, ki v enem mesecu preveri točnost podatkov in zakonitost njihove obdelave. Podatki se lahko preverijo in popravijo, dopolnijo ali izbrišejo tudi na zahtevo zadevnega državljana tretje države v skladu s členom 52.

4.   Če ima država članica dokaz, iz katerega izhaja, da so podatki v zvezi z vizumi, evidentirani v SVI, vsebinsko netočni ali nepopolni ali da so bili taki podatki v SVI obdelani v nasprotju s to uredbo, najprej preveri točnost teh podatkov v VIS in jih po potrebi popravi ali dopolni v SVI ali izbriše iz SVI. Kadar so podatki v VIS enaki kot tisti, evidentirani v SVI, o tem v skladu s členom 24(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 prek infrastrukture VIS nemudoma obvesti državo članico, odgovorno za vnos navedenih podatkov v VIS. Država članica, odgovorna za vnos podatkov v VIS, preveri navedene podatke in jih po potrebi nemudoma popravi ali dopolni v VIS ali izbriše iz VIS ter o tem obvesti zadevno državo članico, ki po potrebi te podatke brez odlašanja popravi ali dopolni v SVI ali izbriše iz SVI in, če je ustrezno, s seznama identificiranih oseb iz člena 12(3).

5.   Podatki o identificiranih osebah iz člena 12 se nemudoma izbrišejo s seznama iz navedenega člena in popravijo ali dopolnijo v SVI, kadar zadevni državljan tretje države v skladu z nacionalnim pravom odgovorne države članice ali države članice, pri kateri je bila zahteva vložena, predloži dokaze, da je bil zaradi nepredvidljivih in resnih dogodkov prisiljen preseči trajanje dovoljenega bivanja, da je pridobil zakonito pravico do kratkoročnega bivanja, ali če se odkrijejo napake. Brez poseganja v kakršna koli razpoložljiva upravna ali nesodna sredstva, ima ta državljan tretje države pravico do učinkovitega pravnega sredstva za zagotovitev popravka, dopolnitve ali izbrisa podatkov.

6.   Kadar državljan tretje države pred iztekom ustreznega obdobja iz člena 34 pridobi državljanstvo ene od držav članic ali ga zajame področje uporabe člena 2(3), se individualna dokumentacija in evidence o vstopu/izstopu, povezane s to individualno dokumentacijo, v skladu s členoma 16 in 17 ter evidence o zavrnitvi vstopa, povezane s to individualno dokumentacijo, v skladu s členom 18 brez odlašanja izbrišejo iz SVI in, če je ustrezno, s seznama identificiranih oseb iz člena 12 (3), in sicer v vsakem primeru najpozneje pet delovnih dni od datuma, ko je ta državljan tretje države pridobil državljanstvo države članice ali ga zajame področje uporabe člena 2(3) pred iztekom obdobja iz člena 34, s strani:

| (a) | države članice, katere državljanstvo je pridobil, ali |
| --- | --- |

(a)

države članice, katere državljanstvo je pridobil, ali

| (b) | države članice, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje. |
| --- | --- |

(b)

države članice, ki je izdala dovoljenje za prebivanje ali vizum za dolgoročno bivanje.

Kadar državljan tretje države pridobi državljanstvo Andore, Monaka ali San Marina ali kadar je državljan tretje države imetnik potnega lista, ki ga je izdala Vatikanska mestna država, on sam o tej spremembi obvesti pristojne organe države članice naslednjega vstopa. Ta država članica njegove podatke brez odlašanja izbriše iz SVI. Zadevni državljan tretje države ima pravico do učinkovitega pravnega sredstva za zagotovitev izbrisa podatkov.

7.   Centralni sistem SVI nemudoma obvesti vse države članice o izbrisu podatkov iz SVI in, kjer je primerno, s seznama identificiranih oseb iz člena 12(3).

8.   Kadar je spremembe ali izbris podatkov v skladu s to uredbo izvedla država članica, ki ni odgovorna država članica, je ta država članica pristojna za popravek, dopolnitev ali izbris. V SVI se evidentirajo vsi popravki, dopolnitve in izbrisi podatkov.

POGLAVJE VI

RAZVOJ, DELOVANJE IN ODGOVORNOST

Člen 36

Izvedbeni akti, ki jih Komisija sprejme pred razvojem sistema

Komisija sprejme izvedbene akte, potrebne za razvoj in tehnično izvajanje centralnega sistema SVI, nacionalnih enotnih vmesnikov, komunikacijske infrastrukture, spletne storitve iz člena 13 in repozitorija podatkov iz člena 63(2), in sicer zlasti ukrepe za:

| (a) | specifikacije glede kakovosti, ločljivosti in uporabe prstnih odtisov za biometrično preverjanje in ugotavljanje identitete v SVI; |
| --- | --- |

(a)

specifikacije glede kakovosti, ločljivosti in uporabe prstnih odtisov za biometrično preverjanje in ugotavljanje identitete v SVI;

| (b) | specifikacije glede kakovosti, ločljivosti in uporabe podobe obraza za biometrično preverjanje in ugotavljanje identitete v SVI, vključno s tistimi, posnetimi v živo ali pridobljenimi elektronsko iz elektronske strojno berljive potne listine; |
| --- | --- |

(b)

specifikacije glede kakovosti, ločljivosti in uporabe podobe obraza za biometrično preverjanje in ugotavljanje identitete v SVI, vključno s tistimi, posnetimi v živo ali pridobljenimi elektronsko iz elektronske strojno berljive potne listine;

| (c) | vnos podatkov v skladu s členi 16 do 20; |
| --- | --- |

(c)

vnos podatkov v skladu s členi 16 do 20;

| (d) | dostop do podatkov v skladu s členi 23 do 33; |
| --- | --- |

(d)

dostop do podatkov v skladu s členi 23 do 33;

| (e) | spremembo, izbris in predčasni izbris podatkov v skladu s členom 35; |
| --- | --- |

(e)

spremembo, izbris in predčasni izbris podatkov v skladu s členom 35;

| (f) | vodenje in dostop do dnevnikov v skladu s členom 46; |
| --- | --- |

(f)

vodenje in dostop do dnevnikov v skladu s členom 46;

| (g) | zahteve glede učinkovitosti, vključno z minimalnimi specifikacijami za tehnično opremo in zahtevami glede biometrične učinkovitosti SVI, zlasti z vidika zahtevane stopnje napačne pozitivne identifikacije, stopnje napačne negativne identifikacije in stopnje neuspelih vpisov; |
| --- | --- |

(g)

zahteve glede učinkovitosti, vključno z minimalnimi specifikacijami za tehnično opremo in zahtevami glede biometrične učinkovitosti SVI, zlasti z vidika zahtevane stopnje napačne pozitivne identifikacije, stopnje napačne negativne identifikacije in stopnje neuspelih vpisov;

| (h) | specifikacije in pogoje za spletno storitev iz člena 13, vključno s posebnimi določbami o varstvu podatkov, ki jih zagotovijo prevozniki ali jih ti pridobijo; |
| --- | --- |

(h)

specifikacije in pogoje za spletno storitev iz člena 13, vključno s posebnimi določbami o varstvu podatkov, ki jih zagotovijo prevozniki ali jih ti pridobijo;

| (i) | vzpostavitev interoperabilnosti in njeno zasnovo na visoki ravni iz člena 8; |
| --- | --- |

(i)

vzpostavitev interoperabilnosti in njeno zasnovo na visoki ravni iz člena 8;

| (j) | specifikacije in pogoje za repozitorij podatkov iz člena 63(2); |
| --- | --- |

(j)

specifikacije in pogoje za repozitorij podatkov iz člena 63(2);

| (k) | pripravo seznama identificiranih oseb iz člena 12(3) in postopka za dajanje tega seznama na voljo državam članicam; |
| --- | --- |

(k)

pripravo seznama identificiranih oseb iz člena 12(3) in postopka za dajanje tega seznama na voljo državam članicam;

| (l) | specifikacije za tehnične rešitve za povezavo centralnih točk dostopa v skladu s členi 31, 32 in 33 ter za tehnično rešitev za zbiranje statističnih podatkov, zahtevanih na podlagi člena 72(8). |
| --- | --- |

(l)

specifikacije za tehnične rešitve za povezavo centralnih točk dostopa v skladu s členi 31, 32 in 33 ter za tehnično rešitev za zbiranje statističnih podatkov, zahtevanih na podlagi člena 72(8).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68(2).

Odbor, ustanovljen s členom 68 te uredbe, se pri sprejetju izvedbenih aktov iz točke (i) prvega odstavka tega člena posvetuje z Odborom VIS, ustanovljenim s členom 49 Uredbe (ES) št. 767/2008.

Člen 37

Razvoj in operativno upravljanje

1.   eu-LISA je pristojna za razvoj centralnega sistema SVI, nacionalnih enotnih vmesnikov, komunikacijske infrastrukture in varnega komunikacijskega kanala med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS. eu-LISA je pristojna tudi za razvoj spletne storitve iz člena 13 in repozitorija podatkov iz člena 63(2) v skladu s podrobnimi pravili iz členov 13(7) in 63(2) ter specifikacijami in pogoji, sprejetimi na podlagi točk (h) in (j) prvega odstavka člena 36.

eu-LISA določi zasnovo fizične strukture SVI, vključno z njegovo komunikacijsko infrastrukturo ter tehnične specifikacije v zvezi s centralnim sistemom SVI in njihov razvoj, enotnimi vmesniki, varnim komunikacijskim kanalom med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS, spletno storitvijo iz člena 13 te uredbe in repozitorijem podatkov iz člena 63(2) te uredbe. Te tehnične specifikacije na podlagi ugodnega mnenja Komisije sprejme upravni odbor eu-LISA. eu-LISA izvede tudi morebitne prilagoditve VIS, ki so potrebne zaradi vzpostavitve interoperabilnosti s SVI in izvajanja sprememb Uredbe (ES) št. 767/2008 iz člena 61 te uredbe.

eu-LISA razvije in vzpostavi centralni sistem SVI, nacionalne enotne vmesnike, komunikacijsko infrastrukturo, varni komunikacijski kanal med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS, spletno storitev iz člena 13 in repozitorij podatkov iz člena 63(2) čim prej po sprejetju ukrepov Komisije iz člena 36.

Razvoj zajema pripravo in izvajanje tehničnih specifikacij, preskušanje in splošno usklajevanje projektov.

Naloge eu-LISA pri razvoju in pri izvajanju centralnega sistema SVI, nacionalnih enotnih vmesnikov, komunikacijske infrastrukture, varnega komunikacijskega kanala med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS, spletne storitve iz člena 13 in repozitorija podatkov iz člena 63(2) so:

| (a) | izvajanje ocene tveganja; |
| --- | --- |

(a)

izvajanje ocene tveganja;

| (b) | upoštevanje načela vgrajenega in privzetega varstva zasebnosti v celotnem življenjskem ciklu razvoja SVI; |
| --- | --- |

(b)

upoštevanje načela vgrajenega in privzetega varstva zasebnosti v celotnem življenjskem ciklu razvoja SVI;

| (c) | izvajanje varnostne ocene tveganja v zvezi z interoperabilnostjo z VIS iz člena 8 in oceno varnostnih ukrepov, potrebnih za izvajanje interoperabilnosti z VIS. |
| --- | --- |

(c)

izvajanje varnostne ocene tveganja v zvezi z interoperabilnostjo z VIS iz člena 8 in oceno varnostnih ukrepov, potrebnih za izvajanje interoperabilnosti z VIS.

2.   V fazi zasnove in razvoja se ustanovi Odbor za upravljanje programa z največ desetimi člani. Sestavlja ga sedem članov, ki jih izmed svojih članov ali nadomestnih članov imenuje upravni odbor eu-LISA, predsednik svetovalne skupine za SVI iz člena 69, en član, ki zastopa eu-LISA in ga imenuje njen izvršni direktor, in en član, ki ga imenuje Komisija. Člani, ki jih imenuje upravni odbor eu-LISA, so lahko samo iz tistih držav članic, za katere je v celoti zavezujoče pravo Unije zakonodajni instrumenti o razvoju, vzpostavitvi, delovanju in uporabi vseh obsežnih informacijskih sistemov, ki jih upravlja agencija eu-LISA, in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 66(2).

Odbor za upravljanje programa se sestaja redno in vsaj trikrat v četrtletju. Zagotavlja ustrezno upravljanje faze zasnove in razvoja SVI ter skladnost med osrednjimi in nacionalnimi projekti v zvezi s SVI.

Odbor za upravljanje programa upravnemu odboru eu-LISA mesečno predloži pisna poročila o napredku projekta. Odbor za upravljanje programa nima nobene pristojnosti za sprejemanje odločitev ali pooblastil za zastopanje članov upravnega odbora eu-LISA.

Upravni odbor eu-LISA določi poslovnik Odbora za upravljanje programa, ki vključuje zlasti pravila o:

| (a) | svojem predsedovanju; |
| --- | --- |

(a)

svojem predsedovanju;

| (b) | krajih sej; |
| --- | --- |

(b)

krajih sej;

| (c) | pripravi sej; |
| --- | --- |

(c)

pripravi sej;

| (d) | sprejemu strokovnjakov na sejah; |
| --- | --- |

(d)

sprejemu strokovnjakov na sejah;

| (e) | komunikacijskih načrtih, ki zagotavljajo popolno obveščenost nesodelujočih članov upravnega odbora eu-LISA. |
| --- | --- |

(e)

komunikacijskih načrtih, ki zagotavljajo popolno obveščenost nesodelujočih članov upravnega odbora eu-LISA.

Sejam Odbora za upravljanje programa predseduje država članica, ki jo v skladu s pravom Unije v celoti zavezujejo zakonodajni instrumenti o razvoju, vzpostavitvi, delovanju in uporabi vseh obsežnih informacijskih sistemov, ki jih upravlja eu-LISA.

Vse potne stroške in dnevnice članov Odbora za upravljanje programa krije eu-LISA, pri čemer se smiselno uporablja člen 10 Poslovnika eu-LISA. Sekretariat Odboru za upravljanje programa zagotovi eu-LISA.

Med fazo zasnove in razvoja svetovalno skupino za SVI iz člena 69 sestavljajo upravljavci nacionalnih projektov v zvezi s SVI, predseduje pa ji eu-LISA. Svetovalna skupina za SVI se do začetka uporabe SVI srečuje redno in vsaj trikrat v četrtletju. Po vsakem srečanju poroča Odboru za upravljanje programa. Zagotavlja tehnično strokovno znanje za pomoč pri nalogah Odbora za upravljanje programa in spremlja pripravljenost držav članic.

3.   eu-LISA je pristojna za operativno upravljanje centralnega sistema SVI, varnega komunikacijskega kanala med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS. V sodelovanju z državami članicami zagotavlja, da se v skladu z analizo stroškov in koristi vedno uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija za centralni sistem SVI, enotne nacionalne vmesnike, komunikacijsko infrastrukturo, varni komunikacijski kanal med centralnim sistemom SVI in centralnim sistemom VIS ter za spletno storitev iz člena 13 in repozitorij podatkov iz člena 63(2). eu-LISA je odgovorna tudi za operativno upravljanje komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom SVI in nacionalnimi enotnimi vmesniki ter za spletno storitev iz člena 13 in repozitorij podatkov iz člena 63(2).

Operativno upravljanje SVI v skladu s to uredbo obsega vse naloge, ki so potrebne za delovanje sistema 24 ur na dan in 7 dni v tednu, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive ravni delovanja SVI, zlasti glede odzivnega časa, ki ga mejni organi potrebujejo za poizvedovanje v centralnem sistemu SVI, v skladu s tehničnimi specifikacijami.

4.   Ne glede na člen 17 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (42), eu-LISA zagotovi, da tisti člani njenega osebja, ki morajo delati s podatki iz SVI ali s podatki, shranjenimi v SVI, uporablja ustrezna pravila glede poklicne molčečnosti ali drugih enakovrednih obvez glede zaupnosti. Ta obveznost velja tudi po tem, ko te osebe zapustijo svoj položaj ali prekinejo delovno razmerje ali dokončajo svoje dejavnosti.

Člen 38

Odgovornosti držav članic in Europola

1.   Vse države članice so odgovorne za:

| (a) | povezovanje obstoječe nacionalne mejne infrastrukture in njeno povezavo z nacionalnim enotnim vmesnikom; |
| --- | --- |

(a)

povezovanje obstoječe nacionalne mejne infrastrukture in njeno povezavo z nacionalnim enotnim vmesnikom;

| (b) | organizacijo, upravljanje, delovanje in vzdrževanje obstoječe nacionalne mejne infrastrukture in njeno povezavo s SVI za namene člena 6, razen člena 6(2); |
| --- | --- |

(b)

organizacijo, upravljanje, delovanje in vzdrževanje obstoječe nacionalne mejne infrastrukture in njeno povezavo s SVI za namene člena 6, razen člena 6(2);

| (c) | organizacijo centralnih točk dostopa in njihovo povezavo z nacionalnim enotnim vmesnikom za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(c)

organizacijo centralnih točk dostopa in njihovo povezavo z nacionalnim enotnim vmesnikom za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj;

| (d) | upravljanje in ureditev dostopa ustrezno pooblaščenega osebja in osebja z ustreznimi pooblastili pristojnih nacionalnih organov do SVI v skladu s to uredbo ter za vzpostavitev in redno posodabljanje seznama takega osebja in njegovih profilov. |
| --- | --- |

(d)

upravljanje in ureditev dostopa ustrezno pooblaščenega osebja in osebja z ustreznimi pooblastili pristojnih nacionalnih organov do SVI v skladu s to uredbo ter za vzpostavitev in redno posodabljanje seznama takega osebja in njegovih profilov.

2.   Vse države članice imenujejo nacionalni organ, ki pristojnim organom iz člena 9(2) zagotovi dostop do SVI. Vse države članice ta nacionalni organ povežejo z nacionalnim enotnim vmesnikom. Vse države članice povežejo svoje centralne točke dostopa iz člena 29 z nacionalnim enotnim vmesnikom.

3.   Vse države članice uporabljajo avtomatizirane postopke za obdelavo podatkov iz SVI.

4.   Države članice zagotovijo natančno spremljanje tehnične učinkovitosti infrastrukture za izvajanje nadzora meje, njene dostopnosti, trajanja mejne kontrole in kakovosti podatkov, da bi zagotovili, da izpolnjujejo splošne zahteve za pravilno delovanje SVI in učinkovitost postopka izvajanja mejne kontrole.

5.   Preden osebje organov, ki ima pravico dostopa do SVI, dobi dovoljenje za obdelavo podatkov, shranjenih v SVI, opravi ustrezno usposabljanje, zlasti v zvezi s pravili o varnosti podatkov in o varstvu podatkov, kakor tudi o zadevnih temeljnih pravicah.

6.   Države članice smejo obdelovati podatke v ali iz SVI, samo za namene, določene v tej uredbi.

7.   Europol prevzame odgovornosti iz točke (d) odstavka 1 in odstavkov 3, 5 in 6. Europol poveže centralno točko dostopa Europola s SVI in prevzame odgovornost za to povezavo.

Člen 39

Odgovornost za obdelavo podatkov

1.   V zvezi z obdelavo osebnih podatkov v SVI vsaka država članica imenuje organ, ki se v skladu s točko (7) člena 4 Uredbe (EU) 2016/679 šteje za upravljavca in ima glavno odgovornost pri obdelavi podatkov, ki jo opravlja ta država članica. Vsaka država članica posreduje kontaktne podatke tega organa Komisiji.

Vse države članice zagotovijo zakonito obdelavo podatkov, zbranih in evidentiranih v SVI, zlasti pa zagotavljajo, da ima dostop do podatkov za izvajanje nalog le ustrezno pooblaščeno osebje. Odgovorna država članica zagotovi zlasti, da so podatki:

| (a) | pridobljeni zakonito in ob popolnem upoštevanju človekovega dostojanstva zadevnega državljana tretje države; |
| --- | --- |

(a)

pridobljeni zakonito in ob popolnem upoštevanju človekovega dostojanstva zadevnega državljana tretje države;

| (b) | v SVI evidentirani zakonito; |
| --- | --- |

(b)

v SVI evidentirani zakonito;

| (c) | ob posredovanju v SVI točni in posodobljeni. |
| --- | --- |

(c)

ob posredovanju v SVI točni in posodobljeni.

2.   eu-LISA zagotavlja, da se SVI uporablja v skladu s to uredbo in izvedbenimi akti iz člena 36. eu-LISA zlasti:

| (a) | sprejema potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti centralnega sistema SVI in komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom SVI in nacionalnim enotnim vmesnikom, brez poseganja v odgovornosti držav članic; |
| --- | --- |

(a)

sprejema potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti centralnega sistema SVI in komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom SVI in nacionalnim enotnim vmesnikom, brez poseganja v odgovornosti držav članic;

| (b) | zagotavlja, da ima dostop do podatkov, obdelanih v SVI, le ustrezno pooblaščeno osebje. |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja, da ima dostop do podatkov, obdelanih v SVI, le ustrezno pooblaščeno osebje.

3.   eu-LISA obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo ter Evropskega nadzornika za varnost podatkov o ukrepih, ki jih sprejme v skladu z odstavkom 2 zaradi začetka delovanja SVI.

Člen 40

Hramba podatkov v nacionalnih dokumentacijah in nacionalnih sistemih vstopa/izstopa

1.   Država članica lahko v svojem nacionalnem sistemu vstopa/izstopa ali enakovrednih nacionalnih dokumentacijah hrani alfanumerične podatke, ki jih je sama vnesla v SVI, v skladu z nameni SVI in ob popolnem spoštovanju prava Unije.

2.   Podatki se v nacionalnih sistemih vstopa/izstopa ali enakovrednih nacionalnih dokumentacijah ne hranijo dlje, kot se hranijo v SVI.

3.   Vsaka uporaba podatkov, ki ni skladna z odstavkom 1, se šteje za zlorabo v skladu z nacionalnim pravom posamezne države članice in pravom Unije.

4.   Ta člen se ne razlaga, kot da zahteva kakršno koli tehnično prilagoditev SVI. Države članice lahko hranijo podatke v skladu s tem členom na svoje stroške in z lastnim tveganjem ter s svojimi tehničnimi sredstvi.

Člen 41

Pošiljanje podatkov tretjim državam, mednarodnim organizacijam in zasebnim subjektom

1.   Podatki, shranjeni v sistemu vstopa/izstopa, se ne posredujejo ali dajo na voljo tretjim državam, mednarodnim organizacijam ali kateremu koli zasebnemu subjektu.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena lahko mejni organi ali organi, pristojni za priseljevanje, podatke iz člena 16(1) ter iz točk (a), (b) in (c) člena 17(1) te uredbe posredujejo tretjim državam ali mednarodnim organizacijam iz Priloge I k tej uredbi v posameznih primerih, če je to potrebno – zgolj zaradi vračanja –, da se dokaže identiteta državljanov tretjih držav, le kadar je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | Komisija je sprejela sklep o ustrezni ravni varstva osebnih podatkov v zadevni tretji državi v skladu s členom 45(3) Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(a)

Komisija je sprejela sklep o ustrezni ravni varstva osebnih podatkov v zadevni tretji državi v skladu s členom 45(3) Uredbe (EU) 2016/679;

| (b) | zagotovljeni so ustrezni zaščitni ukrepi, kot je določeno v členu 46 Uredbe (EU) 2016/679, na primer s sporazumom o ponovnem sprejemu, ki velja med Evropsko unijo ali državo članico in zadevno tretjo državo; |
| --- | --- |

(b)

zagotovljeni so ustrezni zaščitni ukrepi, kot je določeno v členu 46 Uredbe (EU) 2016/679, na primer s sporazumom o ponovnem sprejemu, ki velja med Evropsko unijo ali državo članico in zadevno tretjo državo;

| (c) | uporablja se točka (d) člena 49(1) Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(c)

uporablja se točka (d) člena 49(1) Uredbe (EU) 2016/679.

3.   Podatki iz člena 16(1) ter iz točk (a), (b) in (c) člena 17(1) te uredbe se lahko posredujejo v skladu z odstavkom 2 tega člena, samo če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | podatki se prenesejo v skladu z ustreznimi določbami prava Unije, zlasti določbami o varstvu podatkov, vključno s poglavjem V Uredbe (EU) 2016/679 ter s sporazumi o ponovnem sprejemu in v skladu z nacionalnim pravom države članice, ki prenaša podatke; |
| --- | --- |

(a)

podatki se prenesejo v skladu z ustreznimi določbami prava Unije, zlasti določbami o varstvu podatkov, vključno s poglavjem V Uredbe (EU) 2016/679 ter s sporazumi o ponovnem sprejemu in v skladu z nacionalnim pravom države članice, ki prenaša podatke;

| (b) | tretja država ali mednarodna organizacija je privolila v obdelavo podatkov le za namene, za katere so bili zagotovljeni; ter |
| --- | --- |

(b)

tretja država ali mednarodna organizacija je privolila v obdelavo podatkov le za namene, za katere so bili zagotovljeni; ter

| (c) | za zadevnega državljana tretje države je bila izdana odločba o vrnitvi, sprejeta na podlagi Direktive 2008/115/ES, pod pogojem, da se izvršitev te odločbe o vrnitvi ne zadrži, in pod pogojem, da ni bila vložena pritožba, zaradi katere bi bila njena izvršitev lahko zadržana. |
| --- | --- |

(c)

za zadevnega državljana tretje države je bila izdana odločba o vrnitvi, sprejeta na podlagi Direktive 2008/115/ES, pod pogojem, da se izvršitev te odločbe o vrnitvi ne zadrži, in pod pogojem, da ni bila vložena pritožba, zaradi katere bi bila njena izvršitev lahko zadržana.

4.   Posredovanje osebnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam na podlagi odstavka 2 ne posega v pravice prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do te zaščite, zlasti kar zadeva njihovo nevračanje.

5.   Osebni podatki, ki jih država članica ali Europol pridobi iz centralnega sistema SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, se ne smejo posredovati ali dajati na voljo kateri koli tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu s sedežem v Uniji ali zunaj nje. Zadevna prepoved velja tudi, kadar se navedeni podatki nadalje obdelujejo na nacionalni ravni ali če jih države članice skupaj obdelujejo v skladu z Direktivo (EU) 2016/680.

6.   Z odstopanjem od odstavka 5 tega člena lahko imenovani organ podatke iz točk (a) do (c) člena 16(1), točk (a) in (b) člena 16(2), točk (a) in (b) člena 16(3) ter točke (a) člena 17(1) prenese tretji državi v posameznih primerih le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | gre za izjemno nujen primer, v katerem obstaja:






  (i) | neposredna nevarnost, povezana s terorističnim kaznivim dejanjem; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

gre za izjemno nujen primer, v katerem obstaja:

(i)

neposredna nevarnost, povezana s terorističnim kaznivim dejanjem; ali

| (ii) | neposredna nevarnost za življenje ljudi in je ta nevarnost povezana s hudim kaznivim dejanjem, |
| --- | --- |

(ii)

neposredna nevarnost za življenje ljudi in je ta nevarnost povezana s hudim kaznivim dejanjem,

| (b) | je prenos podatkov potreben za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje takega terorističnega kaznivega dejanja ali hudega kaznivega dejanja na ozemlju držav članic ali v zadevni tretji državi; |
| --- | --- |

(b)

je prenos podatkov potreben za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje takega terorističnega kaznivega dejanja ali hudega kaznivega dejanja na ozemlju držav članic ali v zadevni tretji državi;

| (c) | ima imenovani organ dostop do takih podatkov v skladu s postopkom in pogoji iz členov 31 in 32; |
| --- | --- |

(c)

ima imenovani organ dostop do takih podatkov v skladu s postopkom in pogoji iz členov 31 in 32;

| (d) | je prenos izveden v skladu z veljavnimi pogoji iz Direktive (EU) 2016/680, zlasti poglavja V navedene direktive; |
| --- | --- |

(d)

je prenos izveden v skladu z veljavnimi pogoji iz Direktive (EU) 2016/680, zlasti poglavja V navedene direktive;

| (e) | je predložena ustrezno utemeljena pisna ali elektronska zahteva tretje države ter |
| --- | --- |

(e)

je predložena ustrezno utemeljena pisna ali elektronska zahteva tretje države ter

| (f) | je zagotovljeno vzajemno posredovanje vseh informacij o evidencah vstopa/izstopa, ki jih ima tretja država prosilka, državam članicam, ki uporabljajo SVI. |
| --- | --- |

(f)

je zagotovljeno vzajemno posredovanje vseh informacij o evidencah vstopa/izstopa, ki jih ima tretja država prosilka, državam članicam, ki uporabljajo SVI.

Kadar je prenos izveden na podlagi prvega pododstavka tega odstavka, se dokumentira, pri čemer mora biti dokumentacija na zahtevo dana na voljo nadzornemu organu, ustanovljenemu v skladu s členom 41(1) Direktive (EU) 2016/680, vključno z datumom in uro prenosa, podatki o pristojnem organu prejemniku, utemeljitvijo prenosa in posredovanimi osebnimi podatki.

Člen 42

Pogoji za posredovanje podatkov državam članicam, ki še ne uporabljajo SVI, in državam članicam, za katere se ta uredba ne uporablja

1.   Imenovani organ lahko podatke iz točk (a), (b) in (c) člena 16(1), točk (a) in (b) člena 16(2), točk (a) in (b) člena 16(3)) ter točke (a) člena 17(1) posreduje državi članici, ki še ne uporablja SVI, in državi članici, za katero se ta uredba ne uporablja, v posameznih primerih in le, kadar so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

| (a) | gre za izjemno nujen primer, v katerem obstaja:






  (i) | neposredna nevarnost, povezana s terorističnim kaznivim dejanjem; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

gre za izjemno nujen primer, v katerem obstaja:

(i)

neposredna nevarnost, povezana s terorističnim kaznivim dejanjem; ali

| (ii) | hudo kaznivo dejanje |
| --- | --- |

(ii)

hudo kaznivo dejanje

| (b) | je prenos podatkov potreben za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje takšnega terorističnega kaznivega dejanja ali hudega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

(b)

je prenos podatkov potreben za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje takšnega terorističnega kaznivega dejanja ali hudega kaznivega dejanja;

| (c) | ima imenovani organ dostop do takih podatkov v skladu s postopkom in pogoji iz členov 31 in 32; |
| --- | --- |

(c)

ima imenovani organ dostop do takih podatkov v skladu s postopkom in pogoji iz členov 31 in 32;

| (d) | se uporablja Direktiva (EU) 2016/680; |
| --- | --- |

(d)

se uporablja Direktiva (EU) 2016/680;

| (e) | je predložena ustrezno utemeljena pisna ali elektronska zahteva in |
| --- | --- |

(e)

je predložena ustrezno utemeljena pisna ali elektronska zahteva in

| (f) | je zagotovljeno vzajemno posredovanje vseh informacij o evidencah vstopa/izstopa, ki jih ima država članica prosilka, državam članicam, ki uporabljajo SVI. |
| --- | --- |

(f)

je zagotovljeno vzajemno posredovanje vseh informacij o evidencah vstopa/izstopa, ki jih ima država članica prosilka, državam članicam, ki uporabljajo SVI.

Kadar je prenos izveden na podlagi prvega pododstavka tega odstavka, se dokumentira, pri čemer mora biti dokumentacija na zahtevo dana na voljo nadzornemu organu, ustanovljenemu v skladu s členom 41(1) Direktive (EU) 2016/680, vključno z datumom in uro prenosa, podatki o pristojnem organu prejemniku, utemeljitvijo prenosa in posredovanimi osebnimi podatki.

2.   Če se podatki zagotovijo na podlagi tega člena, se smiselno uporabljajo enaki pogoji, kot so določeni v členu 43(1), členu 45(1) in (3), členu 48 in členu 58(4).

Člen 43

Varovanje podatkov

1.   Odgovorna država članica zagotavlja varovanje podatkov pred in med njihovim prenosom v nacionalni enotni vmesnik. Vse države članice zagotavljajo varovanje podatkov, ki jih pridobijo iz SVI.

2.   V zvezi z nacionalno mejno infrastrukturo vse države članice sprejmejo potrebne ukrepe, vključno z varnostnim načrtom, načrtom neprekinjenega delovanja in sanacijskim načrtom po nesreči, za:

| (a) | fizično zaščito podatkov, med drugim z izdelavo načrtov ukrepov za zaščito ključne infrastrukture ob nepredvidljivih dogodkih; |
| --- | --- |

(a)

fizično zaščito podatkov, med drugim z izdelavo načrtov ukrepov za zaščito ključne infrastrukture ob nepredvidljivih dogodkih;

| (b) | preprečitev dostopa nepooblaščenim osebam do opreme za obdelavo podatkov in nacionalnih objektov, v katerih država članica izvaja dejavnosti v skladu z nameni SVI; |
| --- | --- |

(b)

preprečitev dostopa nepooblaščenim osebam do opreme za obdelavo podatkov in nacionalnih objektov, v katerih država članica izvaja dejavnosti v skladu z nameni SVI;

| (c) | preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali odstranjevanja nosilcev podatkov; |
| --- | --- |

(c)

preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali odstranjevanja nosilcev podatkov;

| (d) | preprečitev nepooblaščenega vnosa podatkov in nedovoljenega preverjanja, spreminjanja ali brisanja shranjenih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

preprečitev nepooblaščenega vnosa podatkov in nedovoljenega preverjanja, spreminjanja ali brisanja shranjenih osebnih podatkov;

| (e) | preprečitev uporabe sistemov za samodejno obdelavo podatkov s strani nepooblaščenih oseb, ki uporabljajo komunikacijsko opremo; |
| --- | --- |

(e)

preprečitev uporabe sistemov za samodejno obdelavo podatkov s strani nepooblaščenih oseb, ki uporabljajo komunikacijsko opremo;

| (f) | preprečitev nepooblaščene obdelave podatkov v SVI in kakršnega koli nepooblaščenega spreminjanja ali brisanja podatkov, ki so bili obdelani v SVI; |
| --- | --- |

(f)

preprečitev nepooblaščene obdelave podatkov v SVI in kakršnega koli nepooblaščenega spreminjanja ali brisanja podatkov, ki so bili obdelani v SVI;

| (g) | zagotovitev, da imajo osebe, pooblaščene za dostop do SVI, dostop samo do podatkov, na katere se nanaša njihovo pooblastilo za dostop, in sicer na podlagi individualne in edinstvene uporabniške identitete ter zaupnega načina dostopa; |
| --- | --- |

(g)

zagotovitev, da imajo osebe, pooblaščene za dostop do SVI, dostop samo do podatkov, na katere se nanaša njihovo pooblastilo za dostop, in sicer na podlagi individualne in edinstvene uporabniške identitete ter zaupnega načina dostopa;

| (h) | zagotovitev, da vsi organi, ki imajo pravico dostopa do SVI, izdelajo profile, ki opisujejo funkcije in odgovornosti oseb, pooblaščenih za vnos, spremembo, brisanje, in iskanje podatkov ter vpogled vanje in njihov profil dajo na voljo nadzornim organom; |
| --- | --- |

(h)

zagotovitev, da vsi organi, ki imajo pravico dostopa do SVI, izdelajo profile, ki opisujejo funkcije in odgovornosti oseb, pooblaščenih za vnos, spremembo, brisanje, in iskanje podatkov ter vpogled vanje in njihov profil dajo na voljo nadzornim organom;

| (i) | zagotovitev možnosti za preverjanje in ugotavljanje, katerim organom se lahko prek opreme za prenos podatkov posredujejo osebni podatki; |
| --- | --- |

(i)

zagotovitev možnosti za preverjanje in ugotavljanje, katerim organom se lahko prek opreme za prenos podatkov posredujejo osebni podatki;

| (j) | zagotovitev možnosti za preverjanje in ugotavljanje, kateri podatki so bili obdelani v SVI ter kdo jih je obdeloval, kdaj in za kateri namen; |
| --- | --- |

(j)

zagotovitev možnosti za preverjanje in ugotavljanje, kateri podatki so bili obdelani v SVI ter kdo jih je obdeloval, kdaj in za kateri namen;

| (k) | preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali brisanja osebnih podatkov med njihovim prenosom v SVI ali iz njega ali med prenosom nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi tehnikami šifriranja; |
| --- | --- |

(k)

preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali brisanja osebnih podatkov med njihovim prenosom v SVI ali iz njega ali med prenosom nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi tehnikami šifriranja;

| (l) | zagotovitev, da je mogoče nameščene sisteme v primeru prekinitve ponovno vzpostaviti za normalno delovanje; |
| --- | --- |

(l)

zagotovitev, da je mogoče nameščene sisteme v primeru prekinitve ponovno vzpostaviti za normalno delovanje;

| (m) | zagotovitev zanesljivosti z ustreznim poročanjem o vsaki napaki v delovanju SVI; |
| --- | --- |

(m)

zagotovitev zanesljivosti z ustreznim poročanjem o vsaki napaki v delovanju SVI;

| (n) | spremljanje učinkovitosti varnostnih ukrepov iz tega odstavka in vzpostavitev potrebnih organizacijskih ukrepov v zvezi z notranjim spremljanjem, da se zagotovi skladnost s to uredbo. |
| --- | --- |

(n)

spremljanje učinkovitosti varnostnih ukrepov iz tega odstavka in vzpostavitev potrebnih organizacijskih ukrepov v zvezi z notranjim spremljanjem, da se zagotovi skladnost s to uredbo.

3.   Kar zadeva delovanje SVI, eu-LISA sprejme potrebne ukrepe, da doseže cilje iz odstavka 2, vključno s sprejetjem varnostnega načrta, načrta neprekinjenega delovanja in sanacijskega načrta po nesreči. eu-LISA zagotavlja tudi zanesljivost z vzpostavitvijo potrebnih tehničnih ukrepov, s katerimi se zagotovi obnovitev podatkov v primeru okvare zaradi nedelovanja SVI.

4.   eu-LISA in države članice sodelujejo, da zagotovijo harmoniziran pristop do varovanja podatkov, ki temelji na postopku za obvladovanje varnostnega tveganja, ki zajema celoten SVI.

Člen 44

Varnostni incidenti

1.   Kot varnostni incident se šteje vsak dogodek, ki vpliva ali bi lahko vplival na varnost SVI in bi lahko povzročil škodo za podatke, shranjene v SVI, ali njihovo izgubo, zlasti v primeru morebitnega nedovoljenega dostopa do podatkov ali kadar so bile ali bi lahko bile ogrožene razpoložljivost, celovitost in zaupnost podatkov.

2.   Varnostne incidente se obvladuje tako, da se zagotovi hiter, učinkovit in ustrezen odziv.

3.   Brez poseganja v uradna obvestila in sporočila o kršitvi varstva osebnih podatkov v skladu s členom 33 Uredbe (EU) 2016/679, členom 30 Direktive (EU) 2016/680 ali obema, države članice obvestijo Komisijo, eu-LISA in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o varnostnih incidentih. V primeru varnostnega incidenta, povezanega s centralnim sistemom SVI, eu-LISA uradno obvesti Komisijo in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

4.   Informacije o varnostnem incidentu, ki vpliva ali bi lahko vplival na delovanje SVI ali na razpoložljivost, celovitost in zaupnost podatkov, se posredujejo državam članicam in se o njih poroča v skladu z načrtom za obvladovanje incidentov, ki ga zagotovi eu-LISA.

5.   V primeru varnostnega incidenta zadevne države članice in eu-LISA sodelujejo.

Člen 45

Odgovornost

1.   Katera koli oseba ali država članica, ki je utrpela premoženjsko ali nepremoženjsko škodo zaradi nezakonitega postopka obdelave podatkov ali katerega koli dejanja, ki je v neskladju s to uredbo, je upravičena do odškodnine od države članice, ki je odgovorna za povzročeno škodo. Ta država članica je v celoti ali delno oproščena odgovornosti, če dokaže, da za okoliščine, ki so povzročile škodo, nikakor ni odgovorna.

2.   Če kakršno koli neizpolnjevanje obveznosti države članice iz te uredbe povzroči škodo SVI, je ta država članica odgovorna za takšno škodo, razen v primeru, če in kolikor eu-LISA ali druga država članica, ki sodeluje v SVI, nista sprejeli primernih ukrepov za preprečitev tovrstne škode ali zmanjšanje njenega vpliva.

3.   Zahtevke za odškodnino, naslovljene na državo članico zaradi škode iz odstavkov 1 in 2, urejajo določbe nacionalnega prava tožene države članice.

Člen 46

Vodenje dnevnikov v eu-LISA in državah članicah

1.   eu-LISA hrani dnevnike o vseh postopkih obdelave podatkov v SVI. Te evidence vključujejo naslednje:

| (a) | namen dostopa iz člena 9(2); |
| --- | --- |

(a)

namen dostopa iz člena 9(2);

| (b) | datum in čas; |
| --- | --- |

(b)

datum in čas;

| (c) | podatke, prenesene v skladu s členi 16 do 19; |
| --- | --- |

(c)

podatke, prenesene v skladu s členi 16 do 19;

| (d) | podatke, uporabljene pri poizvedovanju v skladu s členi 23 do 27, ter |
| --- | --- |

(d)

podatke, uporabljene pri poizvedovanju v skladu s členi 23 do 27, ter

| (e) | naziv organa, ki vnaša ali pridobiva podatke. |
| --- | --- |

(e)

naziv organa, ki vnaša ali pridobiva podatke.

2.   Za vpogled iz člena 8 se vodi dnevnik o vseh postopkih obdelave podatkov v SVI in VIS v skladu s tem členom in členom 34 Uredbe (ES) št. 767/2008. eu-LISA zlasti zagotovi, da se vodijo ustrezne evidence o zadevnih postopkih obdelave podatkov, kadar pristojni organi postopek obdelave podatkov v enem sistemu začnejo neposredno iz drugega sistema.

3.   Poleg obveznosti, določenih v odstavkih 1 in 2, vse države članice vodijo dnevnike o osebju, ki je ustrezno pooblaščeno za obdelavo podatkov iz SVI.

4.   Takšni dnevniki se lahko uporabljajo izključno za spremljanje varstva podatkov, vključno s preverjanjem dopustnosti zahteve in zakonitosti obdelave osebnih podatkov, in za zagotavljanje varovanja podatkov v skladu s členom 43. Navedeni dnevniki se z ustreznimi ukrepi zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom in izbrišejo po enem letu od izteka obdobja hrambe iz člena 34, razen če so potrebne za že začete postopke spremljanja.

Člen 47

Notranje spremljanje

Države članice zagotovijo, da vsak organ s pravico dostopa do podatkov iz SVI sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev skladnosti s to uredbo, in da po potrebi sodeluje z nadzornimi organi.

Člen 48

Kazni

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se vsaka uporaba podatkov, vnesenih v SVI, v nasprotju s to uredbo kaznuje v skladu z nacionalnim pravom, členom 84 Uredbe (EU) 2016/679 in členom 57 Direktive (EU) 2016/680, in sicer z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

Člen 49

Varstvo podatkov

1.   Za obdelavo osebnih podatkov, ki jo na podlagi te uredbe izvaja eu-LISA, se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001.

2.   Za obdelavo osebnih podatkov, ki jo na podlagi te uredbe izvajajo nacionalni organi, razen obdelave za namene, navedene v členu 1(2) te uredbe, se uporablja Uredba (EU) 2016/679.

3.   Za obdelavo osebnih podatkov, ki jo na podlagi te uredbe izvajajo imenovani organi držav članic za namene, navedene v členu 1(2) te uredbe, se uporablja Direktiva (EU) 2016/680.

4.   Za obdelavo osebnih podatkov, ki jo na podlagi te uredbe izvaja Europol, se uporablja Uredba (EU) 2016/794.

POGLAVJE VII

PRAVICE IN NADZOR NA PODROČJU VARSTVA PODATKOV

Člen 50

Pravica do obveščenosti

1.   Odgovorna država članica brez poseganja v pravico do obveščenosti iz člena 13 Uredbe (EU) 2016/679 državljane tretjih držav, katerih podatki se evidentirajo v SVI, obvesti o naslednjem:

| (a) | da lahko države članice in Europol dostopajo do SVI za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(a)

da lahko države članice in Europol dostopajo do SVI za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj;

| (b) | obveznosti odvzema prstnih odtisov za državljane tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, in za imetnike poenostavljenega tranzitnega dokumenta; |
| --- | --- |

(b)

obveznosti odvzema prstnih odtisov za državljane tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, in za imetnike poenostavljenega tranzitnega dokumenta;

| (c) | obveznosti evidentiranja podobe obraza za vse državljane tretjih držav, ki se evidentirajo v SVI; |
| --- | --- |

(c)

obveznosti evidentiranja podobe obraza za vse državljane tretjih držav, ki se evidentirajo v SVI;

| (d) | da je zbiranje podatkov obvezno zaradi preučitve pogojev za vstop; |
| --- | --- |

(d)

da je zbiranje podatkov obvezno zaradi preučitve pogojev za vstop;

| (e) | da se vstop zavrne, če državljan tretje države ne da biometričnih podatkov, zahtevanih za evidentiranje, preverjanje ali ugotavljanje identitete v SVI; |
| --- | --- |

(e)

da se vstop zavrne, če državljan tretje države ne da biometričnih podatkov, zahtevanih za evidentiranje, preverjanje ali ugotavljanje identitete v SVI;

| (f) | pravici, da prejmejo informacije o največjem preostalem trajanju njihovega dovoljenega bivanja v skladu s členom 11(3); |
| --- | --- |

(f)

pravici, da prejmejo informacije o največjem preostalem trajanju njihovega dovoljenega bivanja v skladu s členom 11(3);

| (g) | da se osebni podatki, shranjeni v SVI, lahko posredujejo tretji državi ali mednarodni organizaciji iz Priloge I za namene vračanja, tretji državi v skladu s členom 41(6) in državam članicam v skladu s členom 42; |
| --- | --- |

(g)

da se osebni podatki, shranjeni v SVI, lahko posredujejo tretji državi ali mednarodni organizaciji iz Priloge I za namene vračanja, tretji državi v skladu s členom 41(6) in državam članicam v skladu s členom 42;

| (h) | pravici, da od upravljavca zahtevajo dostop do podatkov, ki se nanašajo nanje, pravici, da zahtevajo, da se netočni podatki, ki se nanašajo nanje, popravijo, da se nepopolni osebni podatki, ki se nanašajo nanje, dopolnijo ali da se nezakonito obdelani osebni podatki, ki se nanašajo nanje, izbrišejo ali da se omeji njihova obdelava, pa tudi pravici do obveščenosti o postopkih za uveljavljanje teh pravic, vključno s kontaktnimi podatki upravljavca in nadzornih organov ali po potrebi Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki morajo obravnavati pritožbe glede varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(h)

pravici, da od upravljavca zahtevajo dostop do podatkov, ki se nanašajo nanje, pravici, da zahtevajo, da se netočni podatki, ki se nanašajo nanje, popravijo, da se nepopolni osebni podatki, ki se nanašajo nanje, dopolnijo ali da se nezakonito obdelani osebni podatki, ki se nanašajo nanje, izbrišejo ali da se omeji njihova obdelava, pa tudi pravici do obveščenosti o postopkih za uveljavljanje teh pravic, vključno s kontaktnimi podatki upravljavca in nadzornih organov ali po potrebi Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki morajo obravnavati pritožbe glede varstva osebnih podatkov;

| (i) | da se do SVI dostopa za namene upravljanja meja in poenostavitve postopka ter da se ob prekoračitvi obdobja dovoljenega bivanja njihovi podatki samodejno dodajo na seznam identificiranih oseb iz člena 12(3), kot tudi o morebitnih posledicah prekoračitve obdobja dovoljenega bivanja; |
| --- | --- |

(i)

da se do SVI dostopa za namene upravljanja meja in poenostavitve postopka ter da se ob prekoračitvi obdobja dovoljenega bivanja njihovi podatki samodejno dodajo na seznam identificiranih oseb iz člena 12(3), kot tudi o morebitnih posledicah prekoračitve obdobja dovoljenega bivanja;

| (j) | obdobju hrambe podatkov, določenem za evidenco o vstopu in izstopu ter za evidenco o zavrnitvi vstopa in za individualno dokumentacijo v skladu s členom 34; |
| --- | --- |

(j)

obdobju hrambe podatkov, določenem za evidenco o vstopu in izstopu ter za evidenco o zavrnitvi vstopa in za individualno dokumentacijo v skladu s členom 34;

| (k) | pravici oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, do izbrisa podatkov s seznama identificiranih oseb iz člena 12(3) in popravka v SVI, če predložijo dokazila, da so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja zaradi nepredvidenih in resnih dogodkov; |
| --- | --- |

(k)

pravici oseb, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, do izbrisa podatkov s seznama identificiranih oseb iz člena 12(3) in popravka v SVI, če predložijo dokazila, da so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja zaradi nepredvidenih in resnih dogodkov;

| (l) | pravici do vložitve pritožbe pri nadzornem organu. |
| --- | --- |

(l)

pravici do vložitve pritožbe pri nadzornem organu.

2.   Informacije iz odstavka 1 tega člena se zagotovijo pisno, na kateri koli ustrezen način ter v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki, in sicer v jasnem in preprostem jeziku ter v jezikovni različici, ki jo zadevna oseba razume ali za katero se upravičeno pričakuje, da jo razume, da se zagotovi, da so državljani tretjih držav obveščeni o svojih pravicah, ob oblikovanju individualne dokumentacije zadevne osebe v skladu s členom 16, 17 ali 18.

3.   Komisija vzpostavi spletno stran, ki vsebuje informacije iz odstavka 1.

4.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi se pripravijo informacije iz odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68(2).

5.   Komisija zagotovi informacije iz odstavka 1 tega člena v predlogi. Predloga se pripravi tako, da jo lahko države članice dopolnijo z dodatnimi informacijami, specifičnimi za posamezno državo članico. Navedene informacije, specifične za posamezno državo članico, vsebujejo vsaj informacije o pravicah posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in možnostih pridobitve pomoči od nadzornih organov ter kontaktne podatke urada upravljavca, pooblaščene osebe za varstvo podatkov in nadzornih organov. Komisija sprejme izvedbene akte glede specifikacij in pogojev za spletno stran iz odstavka 3 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo pred začetkom delovanja SVI v skladu s postopkom pregleda iz člena 68(2).

Člen 51

Kampanja za obveščanje

Komisija v sodelovanju z nadzornimi organi in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov hkrati z začetkom delovanja SVI začne tudi kampanjo za obveščanje, v kateri javnost, zlasti pa državljane tretjih držav, seznani s cilji SVI, podatki, shranjenimi v SVI, organi, ki imajo dostop, in pravicami zadevnih posameznikov. Take kampanje za obveščanje se izvajajo redno.

Člen 52

Pravica dostopa do osebnih podatkov ter pravica do njihovega popravka, dopolnitve in izbrisa ter do omejitve njihove obdelave

1.   Državljani tretjih držav lahko zahteve v zvezi s pravicami, določenimi v členih 15 do 18 Uredbe (EU) 2016/679, naslovijo na pristojni organ katere koli države članice.

Odgovorna država članica ali država članica, pri kateri je bila zahteva vložena, na takšno zahtevo odgovori v 45 dneh od prejema zahteve.

2.   Če je zahteva za popravek, dopolnitev ali izbris osebnih podatkov ali omejitev njihove obdelave vložena pri državi članici, ki ni odgovorna država članica, njeni organi, pri katerih je bila zahteva vložena, preverijo točnost podatkov in zakonitost njihove obdelave v SVI v 30 dneh od prejema zahteve, kadar je to preverjanje mogoče izvesti brez posvetovanja z odgovorno državo članico. V nasprotnem primeru država članica, pri kateri je bila zahteva vložena, v sedmih dneh vzpostavi stik z organi odgovorne države članice, ki v 30 dneh od tega stika preveri točnost podatkov in zakonitost obdelave podatkov.

3.   Če se izkaže, da so podatki, evidentirani v SVI, vsebinsko nepravilni, nepopolni ali da so bili evidentirani nezakonito, odgovorna država članica ali, če je ustrezno, država članica, pri kateri je bila zahteva vložena, v skladu s členom 35 popravi, dopolni ali izbriše osebne podatke ali omeji njihovo obdelavo. Odgovorna država članica ali, če je ustrezno, država članica, pri kateri je bila zahteva vložena, zadevno osebo brez odlašanja pisno obvesti, da je sprejela ukrepe za popravek, dopolnitev ali izbris osebnih podatkov te osebe ali o omejitvi njihove obdelave.

Če se izkaže, da so podatki v zvezi z vizumi, evidentirani v SVI, vsebinsko nepravilni, nepopolni ali da so bili evidentirani nezakonito, odgovorna država članica ali, če je ustrezno, država članica, pri kateri je bila zahteva vložena, najprej preveri točnost teh podatkov v VIS in jih po potrebi popravi v SVI. Če so podatki v VIS enaki kot v SVI, odgovorna država članica ali, če je ustrezno, država članica, pri kateri je bila zahteva vložena, v sedmih dneh stopi v stik z organi države članice, ki je odgovorna za vnos teh podatkov v VIS. Država članica, ki je odgovorna za vnos podatkov v VIS, v 30 dneh od takega stika preveri točnost podatkov v zvezi z vizumi in zakonitost njihove obdelave v SVI ter o tem obvesti odgovorno državo članico ali državo članico, pri kateri je bila zahteva vložena, ki po potrebi osebne podatke zadevne osebe, brez odlašanja popravi ali dopolni take podatke v SVI oziroma omeji njihovo obdelavo v SVI ali jih brez odlašanja izbriše iz SVI in, če je ustrezno, s seznama identificiranih oseb iz člena 12(3).

4.   Če se odgovorna država članica ali, če je ustrezno, država članica, pri kateri je bila zahteva vložena, ne strinja, da so podatki, evidentirani v SVI, vsebinsko nepravilni, nepopolni ali da so evidentirani nezakonito, navedena država članica sprejme upravno odločbo, v kateri zadevnemu državljanu tretje države brez odlašanja pisno obrazloži, zakaj se ne strinja s popravkom, dopolnitvijo ali izbrisom osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj, ali z omejitvijo njihove obdelave.

5.   Država članica, ki je sprejela upravno odločbo na podlagi odstavka 4 tega člena, zadevnemu državljanu tretje države zagotovi informacije, v katerih so obrazložene možnosti, ki se jih lahko posluži, če se z obrazložitvijo ne strinja. To vključuje informacije o tem, kako vložiti tožbo ali pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih zadevne države članice ter o vsakršni pomoči, ki je na voljo v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki navedene države članice, tudi pri nadzornem organu, ustanovljenem v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679.

6.   Vsaka zahteva, vložena v skladu z odstavkoma 1 in 2, vsebuje minimalne informacije, potrebne za ugotavljanje identitete zadevnega državljana tretje države. Prstni odtisi se lahko zahtevajo v ta namen samo v utemeljenih primerih in kadar obstaja resen dvom o identiteti prosilca. Navedene informacije se uporabijo izključno zaradi uresničevanja pravic iz odstavka 1 in se takoj po uporabi izbrišejo.

7.   Če oseba vloži zahtevo v skladu z odstavkom 1 tega člena, pristojni organ odgovorne države članice ali države članice, pri kateri je bila zahteva vložena, vodi evidenco v obliki pisnega dokumenta, da je bila taka zahteva vložena. Ta dokument vsebuje informacije o tem, kako je bila ta zahteva obravnavana, in s strani katerega organa. Pristojni organ da ta dokument v sedmih dneh na voljo nadzornemu organu, ustanovljenem v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679.

Člen 53

Sodelovanje z namenom uveljavljanja pravic glede varstva podatkov

1.   Pristojni organi držav članic dejavno sodelujejo z namenom uveljavljanja pravic iz člena 52.

2.   V vsaki državi članici nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679, na zahtevo pomaga in svetuje osebi, na katero se nanašajo podatki, pri izvajanju njenih pravic do popravka, dopolnitve ali izbrisa osebnih podatkov, ki se nanašajo nanjo, ali pravice do omejitve njihove obdelave v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.

Nadzorni organ odgovorne države članice, ki je posredoval podatke, in nadzorni organi države članice, pri katerih je bila zahteva vložena, sodelujejo zaradi doseganja ciljev iz prvega pododstavka.

Člen 54

Pravna sredstva

1.   Brez poseganja v člena 77 in 79 Uredbe (EU) 2016/679 ima v vsaki državi članici vsak posameznik, ki mu je ta država članica zavrnila pravico dostopa do podatkov, ki se nanašajo nanj, ali pravico do njihovega popravka, dopolnitve ali izbrisa iz člena 52 in člena 53(2) te uredbe, pravico vložiti tožbo ali pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih te države članice. Pravica do vložitve take tožbe ali pritožbe velja tudi v primerih, ko na zahtevo za dostop, popravek, dopolnitev ali izbris ni bilo odgovora v rokih iz člena 52 ali ko upravljavec podatkov te zahteve sploh ni obravnaval.

2.   V celotnem postopku mora biti na voljo pomoč nadzornega organa, ustanovljenega v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679.

Člen 55

Nadzor, ki ga izvaja nadzorni organ

1.   Vsaka država članica zagotovi, da nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679, neodvisno spremlja zakonitost obdelave osebnih podatkov iz poglavij II, III, V in VI te uredbe, ki jo izvaja zadevna država članica, vključno s prenosom podatkov v SVI in iz njega.

2.   Nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679, zagotovi, da se vsaj vsaka tri leta po začetku delovanja SVI izvede revizija postopkov obdelave podatkov v nacionalni mejni infrastrukturi v skladu z ustreznimi mednarodnimi revizijskimi standardi. Rezultati revizije se lahko upoštevajo v ocenah v okviru mehanizma, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013 (43). Nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679, letno objavi število zahtev za popravek, dopolnitev ali izbris podatkov ali omejitev njihove obdelave, ukrepov, ki so temu sledili, in število popravkov, dopolnitev, izbrisov in omejitev obdelave, izvedenih na podlagi zahtevkov zadevnih oseb.

3.   Države članice svojemu nadzornemu organu, ustanovljenemu v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679, zagotovijo zadostne vire za izpolnjevanje nalog, ki so mu zaupane na podlagi te uredbe, ter dostop do svetovanja oseb, ki imajo zadostno znanje o biometričnih podatkih.

4.   Države članice nadzornemu organu, ustanovljenemu v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679, zagotovijo vse zahtevane informacije, zlasti informacije o dejavnostih, ki se izvajajo v skladu s členom 38, členom 39(1) in členom 43. Države članice nadzornemu organu, ustanovljenemu v skladu s členom 51(1) Uredbe (EU) 2016/679, omogočijo tudi dostop do svojih dnevnikov iz člena 46 in mu kadar koli dovolijo vstop v vse svoje prostore, povezane s SVI.

Člen 56

Nadzor, ki ga izvaja Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje dejavnosti eu-LISA v zvezi s SVI, ki se nanašajo na obdelavo osebnih podatkov, ter za zagotavljanje, da se te dejavnosti izvajajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 in s to uredbo.

2.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da se vsaj vsaka tri leta izvede revizija dejavnosti eu-LISA v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v skladu z ustreznimi mednarodnimi revizijskimi standardi. Poročilo o navedeni reviziji se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, eu-LISA in nadzornim organom. eu-LISA ima možnost, da pred sprejetjem poročila poda pripombe.

3.   eu-LISA Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov zagotovi zahtevane informacije, mu omogoči dostop do vseh dokumentov in svojih dnevnikov iz člena 46 in mu kadar koli dovoli vstop v vse svoje prostore.

Člen 57

Sodelovanje med nadzornimi organi in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov

1.   Nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti, dejavno sodelujejo v okviru svojih zadevnih nalog in zagotavljajo usklajen nadzor nad SVI in nacionalnimi mejnimi infrastrukturami.

2.   Nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov si izmenjujejo ustrezne informacije, si pomagajo pri izvajanju revizij in pregledov, preučujejo morebitne težave v zvezi z razlago ali uporabo te uredbe, ocenjujejo težave, ki nastanejo pri neodvisnem nadzoru ali uveljavljanju pravic oseb, na katere se nanašajo osebni podatki, pripravijo harmonizirane predloge za skupne rešitve vseh težav in spodbujajo ozaveščenost o pravicah glede varstva podatkov, če je to potrebno.

3.   Nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov se v namen iz odstavka 2 sestanejo najmanj dvakrat letno v okviru Evropskega odbora za varstvo podatkov, ustanovljenega z Uredbo (EU) 2016/679 (v nadaljnjem besedilu: Evropski odbor za varstvo podatkov). Navedeni odbor krije stroške teh sestankov in skrbi za njihovo organizacijo. Poslovnik se sprejme na prvem sestanku. Po potrebi se skupaj oblikujejo nadaljnje delovne metode.

4.   Evropski odbor za varstvo podatkov vsaki dve leti pošlje skupno poročilo o dejavnostih Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in eu-LISA. To poročilo vsebuje poglavje o vsaki državi članici, ki ga pripravijo nadzorni organi te države članice.

Člen 58

Varstvo osebnih podatkov, do katerih se dostopa v skladu s poglavjem IV

1.   Vsaka država članic zagotovi, da se nacionalni zakoni in drugi predpisi, sprejeti na podlagi Direktive (EU) 2016/680, uporabljajo tudi za dostop njihovih nacionalnih organov do SVI v skladu s členom 1(2) te uredbe, vključno glede pravic oseb, do podatkov katerih se tako dostopa.

2.   Nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 41(1) Direktive (EU) 2016/680, spremlja zakonitost dostopa držav članic do osebnih podatkov v skladu s poglavjem IV te uredbe, vključno z njihovim prenosom v SVI in iz njega. Ustrezno se uporablja člen 55(3) in (4) te uredbe.

3.   Obdelava osebnih podatkov, ki jo opravlja Europol na podlagi te uredbe, poteka v skladu z Uredbo (EU) 2016/794, nadzoruje pa jo Evropski nadzornik za varstvo podatkov.

4.   Osebni podatki, do katerih se dostopa v SVI v skladu s poglavjem IV, se obdelujejo le zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja posameznega primera, v zvezi s katerim sta država članica ali Europol zaprosila za podatke.

5.   Centralni sistem SVI, imenovani organi, centralne točke dostopa in Europol hranijo evidentirane zapise o iskanju, da nadzornemu organu, ustanovljenemu v skladu s členom 41(1) Uredbe (EU) 2016/680, in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov omogočijo, da spremljajo skladnost obdelave podatkov s pravili Unije in nacionalnimi pravili o varstvu podatkov. Za vse preostale namene se osebni podatki in evidentirani zapisi o iskanju po 30 dneh izbrišejo iz vseh nacionalnih dokumentacij in dokumentacij Europola, razen če so navedeni podatki in evidence potrebni za namene določene kazenske preiskave, ki takrat poteka in zaradi katere sta država članica ali Europol zahtevala podatke.

Člen 59

Zapisi in dokumentacija

1.   Vse države članice in Europol zagotovijo, da so vsi postopki obdelave podatkov, ki izhajajo iz zahtev za dostop do SVI v skladu s poglavjem IV, evidentirani ali dokumentirani zaradi preverjanja dopustnosti zahteve, spremljanja zakonitosti obdelave podatkov ter celovitosti in varovanja podatkov, pa tudi zaradi samospremljanja.

2.   Dnevnik ali dokumentacija v vseh primerih vsebuje:

| (a) | natančen namen zahteve za dostop do podatkov iz SVI, vključno z zadevnim terorističnim kaznivim dejanjem ali drugim hudim kaznivim dejanjem, in – v primeru Europola – natančen namen zahteve za dostop; |
| --- | --- |

(a)

natančen namen zahteve za dostop do podatkov iz SVI, vključno z zadevnim terorističnim kaznivim dejanjem ali drugim hudim kaznivim dejanjem, in – v primeru Europola – natančen namen zahteve za dostop;

| (b) | utemeljene razloge za nasprotovanje izvedbi primerjav z drugimi državami članicami na podlagi Sklepa 2008/615/PNZ, v skladu s točko (b) člena 32(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

utemeljene razloge za nasprotovanje izvedbi primerjav z drugimi državami članicami na podlagi Sklepa 2008/615/PNZ, v skladu s točko (b) člena 32(2) te uredbe;

| (c) | sklic na nacionalno dokumentacijo; |
| --- | --- |

(c)

sklic na nacionalno dokumentacijo;

| (d) | datum in točno uro, ko je centralna točka dostopa vložila zahtevo za dostop do centralnega sistema SVI; |
| --- | --- |

(d)

datum in točno uro, ko je centralna točka dostopa vložila zahtevo za dostop do centralnega sistema SVI;

| (e) | naziv organa, ki je zahteval dostop zaradi vpogleda; |
| --- | --- |

(e)

naziv organa, ki je zahteval dostop zaradi vpogleda;

| (f) | uporabo nujnega postopka iz člena 31(2) te uredbe, če je ustrezno, in sprejeto odločitev glede naknadnega preverjanja; |
| --- | --- |

(f)

uporabo nujnega postopka iz člena 31(2) te uredbe, če je ustrezno, in sprejeto odločitev glede naknadnega preverjanja;

| (g) | podatke, uporabljene za vpogled; |
| --- | --- |

(g)

podatke, uporabljene za vpogled;

| (h) | v skladu z nacionalnimi pravili ali Uredbo (EU) 2016/794 edinstveno uporabniško identiteto, ki je opravil iskanje, in uradnika, ki je dal nalog za iskanje. |
| --- | --- |

(h)

v skladu z nacionalnimi pravili ali Uredbo (EU) 2016/794 edinstveno uporabniško identiteto, ki je opravil iskanje, in uradnika, ki je dal nalog za iskanje.

3.   Dnevniki in dokumentacija se lahko uporabljajo zgolj za nadzor zakonitosti obdelave podatkov ter zagotovitev celovitosti in varovanja podatkov. Za spremljanje in oceno iz člena 72 te uredbe se lahko uporabljajo le dnevniki, ki ne vsebujejo osebnih podatkov. Nadzorni organ, ustanovljen v skladu s členom 41(1) Direktive (EU) 2016/680 in odgovoren za preverjanje dopustnosti zahteve in spremljanje zakonitosti obdelave podatkov ter celovitosti in varovanja podatkov, ima zaradi opravljanja svojih dolžnosti na lastno zahtevo dostop do navedenih dnevnikov.

POGLAVJE VIII

SPREMEMBE DRUGIH INSTRUMENTOV UNIJE

Člen 60

Sprememba Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma

Člen 20 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma se spremeni:

| (1) | odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Odstavek 1 ne vpliva na pravico vsake pogodbenice, da dovoli tujcu bivanje na svojem ozemlju, ki je daljše od 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni:






  (a) | v izjemnih okoliščinah; ali |
| --- | --- | --- |

(1)

odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Odstavek 1 ne vpliva na pravico vsake pogodbenice, da dovoli tujcu bivanje na svojem ozemlju, ki je daljše od 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni:

(a)

v izjemnih okoliščinah; ali

| (b) | v skladu z dvostranskim sporazumom, sklenjenim pred začetkom veljavnosti te konvencije, o katerem je Komisija obveščena v skladu z odstavkom 2d.“; |
| --- | --- |

(b)

v skladu z dvostranskim sporazumom, sklenjenim pred začetkom veljavnosti te konvencije, o katerem je Komisija obveščena v skladu z odstavkom 2d.“;

| (2) | vstavijo se naslednji odstavki:

  „2a.   Bivanje tujca na ozemlju pogodbenice se lahko podaljša v skladu z dvostranskim sporazumom iz točke (b) odstavka 2 na zahtevo tujca, vloženo pri pristojnih organih te pogodbenice pri vstopu ali med bivanjem tujca najpozneje zadnji delovni dan njegovega 90-dnevnega bivanja v katerem koli obdobju 180 dni.
  Če tujec ni vložil zahtevka med 90-dnevnim bivanjem v katerem koli obdobju 180 dni, se njegovo bivanje lahko podaljša na podlagi dvostranskega sporazuma, ki ga je sklenila pogodbenica; v tem primeru lahko pristojni organi te pogodbenice obravnavajo njegovo bivanje, ki je pred tem podaljšanjem presegalo 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni, kot zakonito, če tujec predloži verodostojne dokaze o tem, da je v tem času bival samo na ozemlju te pogodbenice.


  2b.   Kadar je bivanje podaljšano na podlagi odstavka 2 tega člena, pristojni organi te pogodbenice vnesejo podatke v zvezi s podaljšanjem v zadnjo ustrezno evidenco o vstopu/izstopu, ki je povezana z individualno dokumentacijo tujca iz sistema vstopa/izstopa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta. (*1) Ti podatki se vnesejo v skladu s členom 19 navedene uredbe.


  2c.   Kadar je bivanje podaljšano na podlagi odstavka 2, sta zadevnemu tujcu lahko dovoljena samo bivanje na ozemlju te pogodbenice in izstop na zunanjih mejah te pogodbenice.
  Pristojni organ, ki je podaljšal bivanje, obvesti zadevnega tujca, da je s podaljšanjem bivanja zadevnemu tujcu dovoljeno bivanje samo na ozemlju te pogodbenice in da mora izstopiti na zunanjih mejah te pogodbenice.


  2d.   Pogodbenice do 30. marca 2018 obvestijo Komisijo o besedilu svojih zadevnih veljavnih dvostranskih sporazumov, kot so navedeni v točki (b) odstavka 2. Če pogodbenica preneha uporabljati katerega koli od teh dvostranskih sporazumov, o tem obvesti Komisijo. Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi informacije o teh dvostranskih sporazumih, ki vključujejo vsaj zadevne države članice in tretje države, pravice tujcev, ki izhajajo iz teh dvostranskih sporazumov, in o vseh njihovih spremembah.


  (*1)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in Uredbe (ES) št. 767/2008 ter Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L 327, 9.12.2017, str. 20).“
  " |
| --- | --- |

(2)

vstavijo se naslednji odstavki:

„2a.   Bivanje tujca na ozemlju pogodbenice se lahko podaljša v skladu z dvostranskim sporazumom iz točke (b) odstavka 2 na zahtevo tujca, vloženo pri pristojnih organih te pogodbenice pri vstopu ali med bivanjem tujca najpozneje zadnji delovni dan njegovega 90-dnevnega bivanja v katerem koli obdobju 180 dni.

Če tujec ni vložil zahtevka med 90-dnevnim bivanjem v katerem koli obdobju 180 dni, se njegovo bivanje lahko podaljša na podlagi dvostranskega sporazuma, ki ga je sklenila pogodbenica; v tem primeru lahko pristojni organi te pogodbenice obravnavajo njegovo bivanje, ki je pred tem podaljšanjem presegalo 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni, kot zakonito, če tujec predloži verodostojne dokaze o tem, da je v tem času bival samo na ozemlju te pogodbenice.

2b.   Kadar je bivanje podaljšano na podlagi odstavka 2 tega člena, pristojni organi te pogodbenice vnesejo podatke v zvezi s podaljšanjem v zadnjo ustrezno evidenco o vstopu/izstopu, ki je povezana z individualno dokumentacijo tujca iz sistema vstopa/izstopa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta. (*1) Ti podatki se vnesejo v skladu s členom 19 navedene uredbe.

2c.   Kadar je bivanje podaljšano na podlagi odstavka 2, sta zadevnemu tujcu lahko dovoljena samo bivanje na ozemlju te pogodbenice in izstop na zunanjih mejah te pogodbenice.

Pristojni organ, ki je podaljšal bivanje, obvesti zadevnega tujca, da je s podaljšanjem bivanja zadevnemu tujcu dovoljeno bivanje samo na ozemlju te pogodbenice in da mora izstopiti na zunanjih mejah te pogodbenice.

2d.   Pogodbenice do 30. marca 2018 obvestijo Komisijo o besedilu svojih zadevnih veljavnih dvostranskih sporazumov, kot so navedeni v točki (b) odstavka 2. Če pogodbenica preneha uporabljati katerega koli od teh dvostranskih sporazumov, o tem obvesti Komisijo. Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi informacije o teh dvostranskih sporazumih, ki vključujejo vsaj zadevne države članice in tretje države, pravice tujcev, ki izhajajo iz teh dvostranskih sporazumov, in o vseh njihovih spremembah.

(*1)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in Uredbe (ES) št. 767/2008 ter Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L 327, 9.12.2017, str. 20).“
  "

*1

Člen 61

Spremembe Uredbe (ES) št. 767/2008

Uredba (ES) št. 767/2008 se spremeni:

| (1) | člen 10(1) se spremeni:






  (a) | doda se naslednja točka:






  „(dd) | po potrebi informacijo o tem, da je bil vizum izdan z omejeno ozemeljsko veljavnostjo na podlagi člena 25(1)(b) Uredbe (ES) št. 810/2009;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 10(1) se spremeni:

(a)

doda se naslednja točka:

„(dd)

po potrebi informacijo o tem, da je bil vizum izdan z omejeno ozemeljsko veljavnostjo na podlagi člena 25(1)(b) Uredbe (ES) št. 810/2009;“;

| (b) | doda se naslednja točka:






  „(l) | po potrebi status osebe, v katerem je navedeno, da je državljan tretje države družinski član državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2), ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije. |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednja točka:

„(l)

po potrebi status osebe, v katerem je navedeno, da je državljan tretje države družinski član državljana Unije, za katerega se uporablja Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2), ali državljana tretje države, ki na podlagi sporazuma med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani in tretjo državo na drugi strani uživa pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije.

*2

(*2)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).“
  "

*2

| (2) | v členu 13 se doda naslednji odstavek:

  „3.   Kadar je bilo odločeno, da se vizum razveljavi ali prekliče, organ, pristojen za izdajo vizumov, ki je sprejel odločitev, iz VIS nemudoma pridobi podatke iz člena 19(1) Uredbe (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta (*3) in jih uvozi v sistem vstopa/izstopa (SVI), ustanovljen z navedeno uredbo.


  (*3)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in Uredbe (ES) št. 767/2008 ter Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L 327, 9.12.2017, str. 20).“;" |
| --- | --- |

(2)

v členu 13 se doda naslednji odstavek:

„3.   Kadar je bilo odločeno, da se vizum razveljavi ali prekliče, organ, pristojen za izdajo vizumov, ki je sprejel odločitev, iz VIS nemudoma pridobi podatke iz člena 19(1) Uredbe (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta (*3) in jih uvozi v sistem vstopa/izstopa (SVI), ustanovljen z navedeno uredbo.

(*3)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in Uredbe (ES) št. 767/2008 ter Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L 327, 9.12.2017, str. 20).“;"

*3

| (3) | v členu 14 se doda naslednji odstavek:

  „3.   Organ, pristojen za izdajo vizumov, ki je sprejel odločitev o podaljšanju obdobja veljavnost vizuma, ali trajanja bivanja na podlagi izdanega vizuma, ali obeh, iz VIS nemudoma pridobi podatke iz člena 19(1) Uredbe (EU) 2017/2226 in jih uvozi v SVI.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 14 se doda naslednji odstavek:

„3.   Organ, pristojen za izdajo vizumov, ki je sprejel odločitev o podaljšanju obdobja veljavnost vizuma, ali trajanja bivanja na podlagi izdanega vizuma, ali obeh, iz VIS nemudoma pridobi podatke iz člena 19(1) Uredbe (EU) 2017/2226 in jih uvozi v SVI.“;

| (4) | člen 15 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:






  „(b) | priimek, ime ali imena; datum rojstva; državljanstvo ali državljanstva; spol; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

člen 15 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točki (b) in (c) nadomestita z naslednjim:

„(b)

priimek, ime ali imena; datum rojstva; državljanstvo ali državljanstva; spol;

| (c) | vrsta in številka potne listine; tričrkovna oznaka države izdajateljice potne listine in datum izteka veljavnosti potne listine;“; |
| --- | --- |

(c)

vrsta in številka potne listine; tričrkovna oznaka države izdajateljice potne listine in datum izteka veljavnosti potne listine;“;

| (b) | dodata se naslednja odstavka:

  „4.   Za namen vpogleda v SVI zaradi obravnave vlog za izdajo vizuma in odločanju o njih v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2017/2226 imajo organi, pristojni za izdajo vizumov, pravico do iskanja v SVI neposredno iz VIS v okviru enega ali več podatkov iz navedenega člena.


  5.   Kadar se pri iskanju v okviru podatkov iz odstavka 2 tega člena izkaže, da v VIS niso shranjeni podatki o državljanu tretje države, ali kadar obstajajo dvomi glede istovetnosti državljana tretje države, imajo organi, pristojni za izdajo vizumov, dostop do podatkov za ugotavljanje istovetnosti v skladu s členom 20.“; |
| --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„4.   Za namen vpogleda v SVI zaradi obravnave vlog za izdajo vizuma in odločanju o njih v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2017/2226 imajo organi, pristojni za izdajo vizumov, pravico do iskanja v SVI neposredno iz VIS v okviru enega ali več podatkov iz navedenega člena.

5.   Kadar se pri iskanju v okviru podatkov iz odstavka 2 tega člena izkaže, da v VIS niso shranjeni podatki o državljanu tretje države, ali kadar obstajajo dvomi glede istovetnosti državljana tretje države, imajo organi, pristojni za izdajo vizumov, dostop do podatkov za ugotavljanje istovetnosti v skladu s členom 20.“;

| (5) | v poglavju III se doda naslednji člen:

  „Člen 17a
  Interoperabilnost s SVI

  1.   Od začetka delovanja SVI, kot je določeno v členu 66(1) Uredbe (EU) 2017/2226 se zaradi večje učinkovitosti in hitrejše mejne kontrole vzpostavi interoperabilnost med SVI in VIS. eu-LISA v ta namen vzpostavi varen komunikacijski kanal med centralnim sistemom SVI in centralnim VIS. Neposreden vpogled iz SVI v VIS in obratno je mogoč le, če je tako določeno v tej uredbi in v Uredbi (EU) 2017/2226. Ko zadevni organ začne ustrezni postopek, mora biti pridobivanje podatkov v zvezi z vizumi iz VIS, njihov izvoz v SVI in posodabljanje podatkov iz VIS v SVI avtomatizirano.


  2.   Interoperabilnost organom, pristojnim za izdajo vizumov, ki uporabljajo VIS, omogoči vpogled iz VIS v SVI:






  (a) | pri obravnavi vlog za izdajo vizuma in odločanju o njih v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2017/2226 in členom 15(4) te uredbe; |
| --- | --- | --- |

(5)

v poglavju III se doda naslednji člen:

„Člen 17a

Interoperabilnost s SVI

1.   Od začetka delovanja SVI, kot je določeno v členu 66(1) Uredbe (EU) 2017/2226 se zaradi večje učinkovitosti in hitrejše mejne kontrole vzpostavi interoperabilnost med SVI in VIS. eu-LISA v ta namen vzpostavi varen komunikacijski kanal med centralnim sistemom SVI in centralnim VIS. Neposreden vpogled iz SVI v VIS in obratno je mogoč le, če je tako določeno v tej uredbi in v Uredbi (EU) 2017/2226. Ko zadevni organ začne ustrezni postopek, mora biti pridobivanje podatkov v zvezi z vizumi iz VIS, njihov izvoz v SVI in posodabljanje podatkov iz VIS v SVI avtomatizirano.

2.   Interoperabilnost organom, pristojnim za izdajo vizumov, ki uporabljajo VIS, omogoči vpogled iz VIS v SVI:

(a)

pri obravnavi vlog za izdajo vizuma in odločanju o njih v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2017/2226 in členom 15(4) te uredbe;

| (b) | pridobivanja podatkov v zvezi z vizumi neposredno iz VIS in izvoza teh podatkov v SVI v primeru razveljavitve, preklica ali podaljšanja vizuma v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2017/2226 ter členoma 13 in 14 te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

pridobivanja podatkov v zvezi z vizumi neposredno iz VIS in izvoza teh podatkov v SVI v primeru razveljavitve, preklica ali podaljšanja vizuma v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2017/2226 ter členoma 13 in 14 te uredbe.

3.   Interoperabilnost mejnim organom, ki uporabljajo SVI, omogoči vpogled iz SVI v VIS zaradi:

| (a) | pridobivanja podatkov v zvezi z vizumi neposredno iz VIS in uvoza teh podatkov v SVI zaradi oblikovanja ali posodobitve evidence o vstopu/izstopu ali evidence o zavrnitvi vstopa imetnika vizuma v SVI v skladu s členi 14, 16 in 18 Uredbe (EU) 2017/2226 ter členom 18a te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

pridobivanja podatkov v zvezi z vizumi neposredno iz VIS in uvoza teh podatkov v SVI zaradi oblikovanja ali posodobitve evidence o vstopu/izstopu ali evidence o zavrnitvi vstopa imetnika vizuma v SVI v skladu s členi 14, 16 in 18 Uredbe (EU) 2017/2226 ter členom 18a te uredbe;

| (b) | pridobivanja in uvoza podatkov v zvezi z vizumi neposredno iz VIS in uvoza teh podatkov v SVI v primeru razveljavitve, preklica ali podaljšanja vizuma v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2017/2226 ter členoma 13 in 14 te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

pridobivanja in uvoza podatkov v zvezi z vizumi neposredno iz VIS in uvoza teh podatkov v SVI v primeru razveljavitve, preklica ali podaljšanja vizuma v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2017/2226 ter členoma 13 in 14 te uredbe;

| (c) | preverjanja verodostojnosti in veljavnosti vizuma, izpolnjevanja pogojev za vstop na ozemlje držav članic v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (*4), ali obojega, kot je navedeno v členu 18(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

preverjanja verodostojnosti in veljavnosti vizuma, izpolnjevanja pogojev za vstop na ozemlje držav članic v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (*4), ali obojega, kot je navedeno v členu 18(2) te uredbe;

| (d) | preverjanja, ali so državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in za katere v SVI ni evidentirana individualna dokumentacija, predhodno evidentirani v VIS v skladu s členom 23 Uredbe (EU) 2017/2226 in členom 19a te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

preverjanja, ali so državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in za katere v SVI ni evidentirana individualna dokumentacija, predhodno evidentirani v VIS v skladu s členom 23 Uredbe (EU) 2017/2226 in členom 19a te uredbe;

| (e) | kadar se istovetnost imetnika vizuma preverja s prstnimi odtisi, preverjanja istovetnosti imetnika vizuma s prstnimi odtisi v VIS v skladu s členom 23(2) in (4) Uredbe (EU) 2017/2226 ter členom 18(6) te uredbe. |
| --- | --- |

(e)

kadar se istovetnost imetnika vizuma preverja s prstnimi odtisi, preverjanja istovetnosti imetnika vizuma s prstnimi odtisi v VIS v skladu s členom 23(2) in (4) Uredbe (EU) 2017/2226 ter členom 18(6) te uredbe.

4.   Za delovanje spletne storitve SVI iz člena 13 Uredbe (EU) 2017/2226 VIS dnevno posodablja ločeno zbirko podatkov, ki je namenjena samo za branje, iz člena 13(5) Uredbe (EU) 2017/2226 z enosmerno pridobitvijo najmanjše potrebne podmnožice podatkov iz VIS.

5.   Komisija v skladu s členom 36 Uredbe (EU) 2017/2226 sprejme ukrepe, potrebne za vzpostavitev interoperabilnosti in njeno zasnovo na visoki ravni. Upravljavski organ zaradi vzpostavitve interoperabilnosti s SVI zagotovi potreben razvoj in prilagoditve centralnega VIS, nacionalnega vmesnika v posamezni državi članici ter komunikacijske infrastrukture med centralnim VIS in nacionalnimi vmesniki. Države članice prilagodijo in razvijejo nacionalne infrastrukture.

(*4)  Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).“;"

*4

| (6) | člen 18 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 18
  Dostop do podatkov za preverjanje na mejah, na katerih se uporablja SVI

  1.   Organi, ki so pristojni za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, imajo izključno za namen preverjanja istovetnosti imetnikov vizumov, verodostojnosti, časovne in ozemeljske veljavnosti ter statusa vizuma ali izpolnjevanja pogojev za vstop na ozemlje držav članic v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2016/399 dostop do VIS zaradi iskanja z naslednjimi podatki:






  (a) | priimek, ime ali imena; datum rojstva; državljanstvo ali državljanstva; spol; vrsta in številka potne listine ali listin; tričrkovna oznaka države izdajateljice potne listine ali listin; in datum izteka veljavnosti potne listine ali listin; ali |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 18 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 18

Dostop do podatkov za preverjanje na mejah, na katerih se uporablja SVI

1.   Organi, ki so pristojni za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, imajo izključno za namen preverjanja istovetnosti imetnikov vizumov, verodostojnosti, časovne in ozemeljske veljavnosti ter statusa vizuma ali izpolnjevanja pogojev za vstop na ozemlje držav članic v skladu s členom 6 Uredbe (EU) 2016/399 dostop do VIS zaradi iskanja z naslednjimi podatki:

(a)

priimek, ime ali imena; datum rojstva; državljanstvo ali državljanstva; spol; vrsta in številka potne listine ali listin; tričrkovna oznaka države izdajateljice potne listine ali listin; in datum izteka veljavnosti potne listine ali listin; ali

| (b) | številka vizumske nalepke. |
| --- | --- |

(b)

številka vizumske nalepke.

2.   Kadar se začne iskanje v SVI v skladu s členom 23(2) Uredbe (EU) 2017/2226, pristojni mejni organ izključno za namene iz odstavka 1 tega člena začne iskanje v VIS neposredno iz SVI, pri čemer uporabi podatke iz točke (a) odstavka 1 tega člena.

3.   Kadar se v SVI začne iskanje v skladu s členom 23(2) ali (4) Uredbe (EU) 2017/2226, lahko pristojni mejni organ, z odstopanjem od odstavka 2 tega člena, išče v VIS brez uporabe interoperabilnosti s SVI, kadar je to potrebno zaradi posebnih okoliščin, zlasti kadar je zaradi posebnega položaja državljana tretje države bolj ustrezno iskanje z uporabo podatkov iz točke (b) odstavka 1 tega člena, ali v primeru, ko je začasno tehnično nemogoče vpogledati v podatke SVI ali v primeru okvare SVI.

4.   Če se pri iskanju v okviru podatkov, ki so navedeni v odstavku 1, izkaže, da so v VIS shranjeni podatki o enem ali več izdanih ali podaljšanih vizumih, katerih obdobje veljavnosti še ni poteklo in so ozemeljsko veljavni za mejni prehod, ima organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, izključno za namene iz odstavka 1 tega člena pravico do vpogleda v naslednje podatke iz zadevnega dosjeja in iz vseh z njim povezanih dosjejev v skladu s členom 8(4):

| (a) | informacije o statusu in podatke, ki so bili vneseni neposredno iz obrazca za pridobitev vizuma, iz člena 9(2) in (4); |
| --- | --- |

(a)

informacije o statusu in podatke, ki so bili vneseni neposredno iz obrazca za pridobitev vizuma, iz člena 9(2) in (4);

| (b) | fotografije; |
| --- | --- |

(b)

fotografije;

| (c) | vnesene podatke iz členov 10, 13 in 14, ki kakor koli zadevajo izdane, razveljavljene ali preklicane vizume ali tiste vizume, katerih veljavnost je bila podaljšanja. |
| --- | --- |

(c)

vnesene podatke iz členov 10, 13 in 14, ki kakor koli zadevajo izdane, razveljavljene ali preklicane vizume ali tiste vizume, katerih veljavnost je bila podaljšanja.

Poleg tega organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, za imetnike vizuma, za katere nekaterih podatkov ni treba zagotoviti iz pravnih razlogov ali pa jih dejansko ni mogoče zagotoviti, prejme obvestilo o posameznih zadevnih podatkovnih poljih, v katere se vnese ‚ni relevantno‘.

5.   Če se pri iskanju v okviru podatkov, ki so navedeni v odstavku 1 tega člena, izkaže, da podatki o osebi obstajajo v VIS, vendar ni evidentiran noben vizum, ima organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, izključno za namene iz odstavka 1 tega člena pravico do vpogleda v naslednje podatke iz zadevnega dosjeja in iz vseh z njimi povezanih dosjejev v skladu s členom 8(4):

| (a) | informacije o statusu in podatke, ki so bili vneseni neposredno iz obrazca za pridobitev vizuma, iz člena 9(2) in (4); |
| --- | --- |

(a)

informacije o statusu in podatke, ki so bili vneseni neposredno iz obrazca za pridobitev vizuma, iz člena 9(2) in (4);

| (b) | fotografije; |
| --- | --- |

(b)

fotografije;

| (c) | vnesene podatke iz členov 10, 13 in 14, ki kakor koli zadevajo izdane, razveljavljene ali preklicane vizume ali tiste vizume, katerih veljavnost je bila podaljšanja. |
| --- | --- |

(c)

vnesene podatke iz členov 10, 13 in 14, ki kakor koli zadevajo izdane, razveljavljene ali preklicane vizume ali tiste vizume, katerih veljavnost je bila podaljšanja.

6.   Poleg vpogleda na podlagi odstavka 1 tega člena organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, preveri istovetnost osebe v VIS, če se pri iskanju v okviru podatkov iz odstavka 1 tega člena izkaže, da so podatki o osebi evidentirani v VIS in je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

| (a) | istovetnosti osebe ni mogoče preveriti v SVI v skladu s členom 23(2) Uredbe (EU) 2017/2226, ker:






  (i) | imetnik vizuma še ni evidentiran v SVI; |
| --- | --- | --- |

(a)

istovetnosti osebe ni mogoče preveriti v SVI v skladu s členom 23(2) Uredbe (EU) 2017/2226, ker:

(i)

imetnik vizuma še ni evidentiran v SVI;

| (ii) | se na zadevnem mejnem prehodu istovetnost preverja z uporabo prstnih odtisov v skladu s členom 23(2) Uredbe (EU) 2017/2226; |
| --- | --- |

(ii)

se na zadevnem mejnem prehodu istovetnost preverja z uporabo prstnih odtisov v skladu s členom 23(2) Uredbe (EU) 2017/2226;

| (iii) | so prisotni pomisleki glede istovetnosti imetnika vizuma; |
| --- | --- |

(iii)

so prisotni pomisleki glede istovetnosti imetnika vizuma;

| (iv) | obstajajo kateri koli drugi razlogi; |
| --- | --- |

(iv)

obstajajo kateri koli drugi razlogi;

| (b) | istovetnost osebe se lahko preveri v SVI, vendar se uporablja člen 23(5) Uredbe (EU) 2017/2226. |
| --- | --- |

(b)

istovetnost osebe se lahko preveri v SVI, vendar se uporablja člen 23(5) Uredbe (EU) 2017/2226.

Organi, pristojni za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, preverijo prstne odtise imetnika vizuma in jih primerjajo s prstnimi odtisi, evidentiranimi v VIS. Za imetnike vizumov, katerih prstnih odtisov ni mogoče uporabiti, se iskanje iz odstavka 1 izvede le z alfanumeričnimi podatki iz odstavka 1.

7.   Pristojni organ lahko zaradi preverjanja prstnih odtisov v VIS, kot je določeno v odstavku 6, začne iskanje v VIS iz SVI.

8.   Kadar preverjanje imetnika vizuma ali vizuma samega ni uspešno ali kadar obstajajo dvomi glede istovetnosti imetnika vizuma ali verodostojnosti vizuma ali potne listine, ima ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih organov za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, dostop do podatkov v skladu s členom 20(1) in (2).“;

| (7) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 18a
  Pridobivanje podatkov iz VIS zaradi oblikovanja ali posodobitve evidence o vstopu/izstopu ali evidence o zavrnitvi vstopa imetnika vizuma v SVI
  Zgolj za namen oblikovanja ali posodobitve evidence o vstopu/izstopu ali evidence o zavrnitvi vstopa imetnika vizuma v SVI v skladu s členom 14(2) in členoma 16 in 18 Uredbe (EU) 2017/2226 ima organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, pravico, da iz VIS pridobi podatke, shranjene v sistemu VIS in navedene v točkah (c) do (f) člena 16(2) navedene uredbe, in jih uvozi v SVI.“; |
| --- | --- |

(7)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 18a

Pridobivanje podatkov iz VIS zaradi oblikovanja ali posodobitve evidence o vstopu/izstopu ali evidence o zavrnitvi vstopa imetnika vizuma v SVI

Zgolj za namen oblikovanja ali posodobitve evidence o vstopu/izstopu ali evidence o zavrnitvi vstopa imetnika vizuma v SVI v skladu s členom 14(2) in členoma 16 in 18 Uredbe (EU) 2017/2226 ima organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, pravico, da iz VIS pridobi podatke, shranjene v sistemu VIS in navedene v točkah (c) do (f) člena 16(2) navedene uredbe, in jih uvozi v SVI.“;

| (8) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 19a
  Uporaba VIS pred oblikovanjem individualne dokumentacije v SIV za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti

  1.   Zaradi preverjanja, ali je oseba predhodno evidentirana v VIS, organi, pristojni za kontrolo na zunanjih mejah v skladu z Uredbo (EU) 2016/399, vpogledajo v VIS pred oblikovanjem individualne dokumentacije v SIV za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2017/2226.


  2.   Kadar se uporablja člen 23(4) Uredbe (EU) 2017/2226 in se pri iskanju iz člena 27 navedene uredbe izkaže, da podatki od državljanu tretje osebe niso evidentirani v SVI, ima organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, za namene odstavka 1 tega člena pravico do iskanja v VIS z naslednjimi podatki: priimek, ime ali imena; datum rojstva; državljanstvo ali državljanstva; spol; vrsta in številka potne listine; tričrkovna oznaka države izdajateljice potne listine in datum izteka veljavnosti potne listine.


  3.   Po začetku iskanja v SVI v skladu s členom 23(4) Uredbe (EU) 2017/2226 lahko organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, izključno za namene iz odstavka 1 tega člena začne iskanje v VIS neposredno iz SVI, pri čemer uporabi alfanumerične podatke iz odstavka 2 tega člena.


  4.   Če se poleg tega pri iskanju v okviru podatkov, ki so navedeni v odstavku 2, izkaže, da so podatki o državljanu tretje države evidentirani v VIS, organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, preveri prstne odtise državljana tretje države s prstnimi odtisi, evidentiranimi v VIS. Ta organ lahko izvede takšno preverjanje iz SVI. Za državljane tretjih držav, katerih prstnih odtisov ni mogoče uporabiti, se iskanje izvede le z alfanumeričnimi podatki iz odstavka 2.


  5.   Če se pri iskanju v okviru podatkov, ki so navedeni v odstavku 2 tega člena, in preverjanju, izvedenemu v skladu z odstavkom 4 tega člena, izkaže, da so podatki o osebi evidentirani v VIS, ima organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, izključno za namene iz odstavka 1 tega člena pravico do vpogleda v naslednje podatke iz zadevnega dosjeja in iz vseh z njimi povezanih dosjejev v skladu s členom 8(4):






  (a) | informacije o statusu in podatke, ki so bili vneseni neposredno iz obrazca za pridobitev vizuma, iz člena 9(2) in (4); |
| --- | --- | --- |

(8)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 19a

Uporaba VIS pred oblikovanjem individualne dokumentacije v SIV za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti

1.   Zaradi preverjanja, ali je oseba predhodno evidentirana v VIS, organi, pristojni za kontrolo na zunanjih mejah v skladu z Uredbo (EU) 2016/399, vpogledajo v VIS pred oblikovanjem individualne dokumentacije v SIV za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2017/2226.

2.   Kadar se uporablja člen 23(4) Uredbe (EU) 2017/2226 in se pri iskanju iz člena 27 navedene uredbe izkaže, da podatki od državljanu tretje osebe niso evidentirani v SVI, ima organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, za namene odstavka 1 tega člena pravico do iskanja v VIS z naslednjimi podatki: priimek, ime ali imena; datum rojstva; državljanstvo ali državljanstva; spol; vrsta in številka potne listine; tričrkovna oznaka države izdajateljice potne listine in datum izteka veljavnosti potne listine.

3.   Po začetku iskanja v SVI v skladu s členom 23(4) Uredbe (EU) 2017/2226 lahko organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, izključno za namene iz odstavka 1 tega člena začne iskanje v VIS neposredno iz SVI, pri čemer uporabi alfanumerične podatke iz odstavka 2 tega člena.

4.   Če se poleg tega pri iskanju v okviru podatkov, ki so navedeni v odstavku 2, izkaže, da so podatki o državljanu tretje države evidentirani v VIS, organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, preveri prstne odtise državljana tretje države s prstnimi odtisi, evidentiranimi v VIS. Ta organ lahko izvede takšno preverjanje iz SVI. Za državljane tretjih držav, katerih prstnih odtisov ni mogoče uporabiti, se iskanje izvede le z alfanumeričnimi podatki iz odstavka 2.

5.   Če se pri iskanju v okviru podatkov, ki so navedeni v odstavku 2 tega člena, in preverjanju, izvedenemu v skladu z odstavkom 4 tega člena, izkaže, da so podatki o osebi evidentirani v VIS, ima organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, izključno za namene iz odstavka 1 tega člena pravico do vpogleda v naslednje podatke iz zadevnega dosjeja in iz vseh z njimi povezanih dosjejev v skladu s členom 8(4):

(a)

informacije o statusu in podatke, ki so bili vneseni neposredno iz obrazca za pridobitev vizuma, iz člena 9(2) in (4);

| (b) | fotografije; |
| --- | --- |

(b)

fotografije;

| (c) | vnesene podatke iz členov 10, 13 in 14, ki kakor koli zadevajo izdane, razveljavljene ali preklicane vizume ali tiste vizume, katerih veljavnost je bila podaljšanja. |
| --- | --- |

(c)

vnesene podatke iz členov 10, 13 in 14, ki kakor koli zadevajo izdane, razveljavljene ali preklicane vizume ali tiste vizume, katerih veljavnost je bila podaljšanja.

6.   Kadar preverjanje iz odstavka 4 ali 5 tega člena ni uspešno ali kadar obstajajo dvomi glede istovetnosti osebe ali verodostojnosti potne listine, ima ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih organov za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, dostop do podatkov v skladu s členom 20(1) in (2). Organ, pristojen za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, lahko iz SVI izvede ugotavljanje istovetnosti iz člena 20.“;

| (9) | v členu 20(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „1.   Organi, ki so pristojni za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, ali na ozemlju držav članic, glede tega ali so izpolnjeni pogoji za vstop ali začasno bivanje ali stalno prebivanje na ozemlju držav članic, imajo dostop do iskanja v VIS s prstnimi odtisi zadevne osebe, in sicer izključno zaradi ugotavljanja istovetnosti osebe, ki je bila morda predhodno evidentirana v VIS ali za katero je možno, da ne izpolnjuje ali da ne izpolnjuje več pogojev za vstop, začasno bivanje ali stalno prebivanje na ozemlju držav članic.“; |
| --- | --- |

(9)

v členu 20(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Organi, ki so pristojni za izvajanje kontrole na mejah, na katerih se uporablja SVI, ali na ozemlju držav članic, glede tega ali so izpolnjeni pogoji za vstop ali začasno bivanje ali stalno prebivanje na ozemlju držav članic, imajo dostop do iskanja v VIS s prstnimi odtisi zadevne osebe, in sicer izključno zaradi ugotavljanja istovetnosti osebe, ki je bila morda predhodno evidentirana v VIS ali za katero je možno, da ne izpolnjuje ali da ne izpolnjuje več pogojev za vstop, začasno bivanje ali stalno prebivanje na ozemlju držav članic.“;

| (10) | v členu 26 se vstavi naslednji odstavek:

  „3a.   Upravljavski organ je od 30. junija 2018 odgovoren za naloge iz odstavka 3.“; |
| --- | --- |

(10)

v členu 26 se vstavi naslednji odstavek:

„3a.   Upravljavski organ je od 30. junija 2018 odgovoren za naloge iz odstavka 3.“;

| (11) | člen 34 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Vsaka država članica in upravljavski organ vodijo evidence o vseh postopkih obdelave podatkov v VIS. Te evidence prikazujejo:






  (a) | namen dostopa iz člena 6(1) in členov od 15 do 22; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

člen 34 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsaka država članica in upravljavski organ vodijo evidence o vseh postopkih obdelave podatkov v VIS. Te evidence prikazujejo:

(a)

namen dostopa iz člena 6(1) in členov od 15 do 22;

| (b) | datum in uro; |
| --- | --- |

(b)

datum in uro;

| (c) | vrsto prenesenih podatkov iz členov od 9 do 14; |
| --- | --- |

(c)

vrsto prenesenih podatkov iz členov od 9 do 14;

| (d) | vrsto uporabljenih podatkov pri poizvedovanju iz člena 15(2), člena 17 in členov 18(1) in (6), 19(1), 19a(2) in (4), 20(1), 21(1) in 22(1); ter |
| --- | --- |

(d)

vrsto uporabljenih podatkov pri poizvedovanju iz člena 15(2), člena 17 in členov 18(1) in (6), 19(1), 19a(2) in (4), 20(1), 21(1) in 22(1); ter

| (e) | naziv pristojnega organa, ki vnaša ali pridobiva podatke. |
| --- | --- |

(e)

naziv pristojnega organa, ki vnaša ali pridobiva podatke.

Poleg tega vsaka država članica vodi evidenco o osebju, ki je ustrezno pooblaščeno za vnos ali pridobivanje podatkov.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Za naloge iz člena 17a se vodi evidenca o vseh postopkih obdelave podatkov v VIS in v SVI v skladu s tem členom in členom 46 Uredbe (EU) 2017/2226.“. |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Za naloge iz člena 17a se vodi evidenca o vseh postopkih obdelave podatkov v VIS in v SVI v skladu s tem členom in členom 46 Uredbe (EU) 2017/2226.“.

Člen 62

Spremembe Uredbe (EU) št. 1077/2011

Uredba (EU) št. 1077/2011 se spremeni:

| (1) | v členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Agencija je odgovorna za operativno upravljanje druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II), vizumskega informacijskega sistema (VIS), Eurodac in sistema vstopa/izstopa (SVI), ustanovljenega z Uredbo (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta (*5).


  (*5)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in Uredbe (ES) št. 767/2008 ter Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L 327, 9.12.2017, str. 20).“;" |
| --- | --- |

(1)

v členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Agencija je odgovorna za operativno upravljanje druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II), vizumskega informacijskega sistema (VIS), Eurodac in sistema vstopa/izstopa (SVI), ustanovljenega z Uredbo (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta (*5).

(*5)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in Uredbe (ES) št. 767/2008 ter Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L 327, 9.12.2017, str. 20).“;"

*5

| (2) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 5a
  Naloge v zvezi s SVI
  V zvezi s SVI Agencija opravlja:






  (a) | naloge, ki so ji podeljene z Uredbo (EU) 2017/2226; |
| --- | --- | --- |

(2)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 5a

Naloge v zvezi s SVI

V zvezi s SVI Agencija opravlja:

(a)

naloge, ki so ji podeljene z Uredbo (EU) 2017/2226;

| (b) | naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi SVI.“; |
| --- | --- |

(b)

naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi SVI.“;

| (3) | v členu 7 se odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

  „5.   Naloge v zvezi z operativnim upravljanjem komunikacijske infrastrukture se lahko prenesejo na zunanje zasebne subjekte ali organe v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta. (*6) V takem primeru za ponudnika omrežja veljajo varnostni ukrepi iz odstavka 4 tega člena, ta ponudnik pa nikakor nima dostopa do operativnih podatkov SIS II, VIS ali Eurodac ali SVI ali do izmenjave podatkov SIRENE, povezane s SIS II.


  6.   Brez poseganja v veljavne pogodbe o mrežah SIS II, VIS in Eurodac ter SVI je za upravljanje ključev za šifriranje še naprej pristojna Agencija in se ga ne sme prenesti na kateri koli zunanji zasebni subjekt.


  (*6)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in Uredbe (ES) št. 767/2008 ter Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L 327, 9.12.2017, str. 20).“;" |
| --- | --- |

(3)

v členu 7 se odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

„5.   Naloge v zvezi z operativnim upravljanjem komunikacijske infrastrukture se lahko prenesejo na zunanje zasebne subjekte ali organe v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta. (*6) V takem primeru za ponudnika omrežja veljajo varnostni ukrepi iz odstavka 4 tega člena, ta ponudnik pa nikakor nima dostopa do operativnih podatkov SIS II, VIS ali Eurodac ali SVI ali do izmenjave podatkov SIRENE, povezane s SIS II.

6.   Brez poseganja v veljavne pogodbe o mrežah SIS II, VIS in Eurodac ter SVI je za upravljanje ključev za šifriranje še naprej pristojna Agencija in se ga ne sme prenesti na kateri koli zunanji zasebni subjekt.

(*6)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in Uredbe (ES) št. 767/2008 ter Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L 327, 9.12.2017, str. 20).“;"

*6

| (4) | v členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Agencija spremlja razvoj raziskav, pomembnih za operativno upravljanje SIS II, VIS in Eurodac ter SVI in drugih obsežnih IT sistemov.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 8 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Agencija spremlja razvoj raziskav, pomembnih za operativno upravljanje SIS II, VIS in Eurodac ter SVI in drugih obsežnih IT sistemov.“;

| (5) | v členu 12 se odstavek 1 spremeni:






  (a) | vstavi se naslednja točka:






  „(sa) | sprejme poročila o razvoju SVI v skladu s členom 72(2) Uredbe (EU) 2017/2226;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

v členu 12 se odstavek 1 spremeni:

(a)

vstavi se naslednja točka:

„(sa)

sprejme poročila o razvoju SVI v skladu s členom 72(2) Uredbe (EU) 2017/2226;“;

| (b) | točka (t) se nadomesti z naslednjim:






  „(t) | sprejme poročila o tehničnem delovanju SIS II v skladu s členom 50(4) Uredbe (ES) št. 1987/2006 in členom 66(4) Sklepa 2007/533/PNZ, VIS v skladu s členom 50(3) Uredbe (ES) št. 767/2008 in členom 17(3) Sklepa 2008/633/PNZ ter SVI v skladu s členom 72(4) Uredbe (EU) 2017/2226;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (t) se nadomesti z naslednjim:

„(t)

sprejme poročila o tehničnem delovanju SIS II v skladu s členom 50(4) Uredbe (ES) št. 1987/2006 in členom 66(4) Sklepa 2007/533/PNZ, VIS v skladu s členom 50(3) Uredbe (ES) št. 767/2008 in členom 17(3) Sklepa 2008/633/PNZ ter SVI v skladu s členom 72(4) Uredbe (EU) 2017/2226;“;

| (c) | točka (v) se nadomesti z naslednjim:






  „(v) | v skladu s členom 45(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006, členom 42(2) Uredbe (ES) št. 767/2008, členom 31(2) Uredbe (EU) št. 603/2013 in členom 56(2) Uredbe (EU) 2017/2226 poda pripombe na poročila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o revizijah ter zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje po teh revizijah;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (v) se nadomesti z naslednjim:

„(v)

v skladu s členom 45(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006, členom 42(2) Uredbe (ES) št. 767/2008, členom 31(2) Uredbe (EU) št. 603/2013 in členom 56(2) Uredbe (EU) 2017/2226 poda pripombe na poročila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o revizijah ter zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje po teh revizijah;“;

| (d) | vstavi se naslednja točka:






  „(xa) | v skladu s členom 63 Uredbe (EU) 2017/2226 objavi statistične podatke v zvezi s SVI;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

vstavi se naslednja točka:

„(xa)

v skladu s členom 63 Uredbe (EU) 2017/2226 objavi statistične podatke v zvezi s SVI;“;

| (e) | vstavi se naslednja točka:






  „(za) | zagotovi, da se vsako leto objavi seznam pristojnih organov v skladu s členom 65(2) Uredbe (EU) 2017/2226;“; |
| --- | --- | --- |

(e)

vstavi se naslednja točka:

„(za)

zagotovi, da se vsako leto objavi seznam pristojnih organov v skladu s členom 65(2) Uredbe (EU) 2017/2226;“;

| (6) | v členu 15 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Europol in Eurojust se lahko udeležujeta sestankov upravnega odbora kot opazovalca, kadar je na dnevnem redu vprašanje glede SIS II v povezavi z uporabo Sklepa 2007/533/PNZ. Europol se prav tako lahko udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec, kadar je na dnevnem redu vprašanje glede VIS v povezavi z uporabo Sklepa 2008/633/PNZ, vprašanje glede Eurodac v povezavi z uporabo Uredbe (EU) št. 603/2013 ali vprašanje glede SVI v povezavi z uporabo Uredbe (EU) 2017/2226.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 15 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Europol in Eurojust se lahko udeležujeta sestankov upravnega odbora kot opazovalca, kadar je na dnevnem redu vprašanje glede SIS II v povezavi z uporabo Sklepa 2007/533/PNZ. Europol se prav tako lahko udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec, kadar je na dnevnem redu vprašanje glede VIS v povezavi z uporabo Sklepa 2008/633/PNZ, vprašanje glede Eurodac v povezavi z uporabo Uredbe (EU) št. 603/2013 ali vprašanje glede SVI v povezavi z uporabo Uredbe (EU) 2017/2226.“;

| (7) | členu 17 se spremeni:






  (a) | v odstavku 5 se točka (g) nadomesti z naslednjim:






  „(g) | brez poseganja v člen 17 Kadrovskih predpisov določi zahteve glede zaupnosti zaradi skladnosti s členom 17 Uredbe (ES) št. 1987/2006, členom 17 Sklepa 2007/533/PNZ, členom 26(9) Uredbe (ES) št. 767/2008, členom 4(4) Uredbe (EU) št. 603/2013 in členom 37(4) Uredbe (EU) 2017/2226;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

členu 17 se spremeni:

(a)

v odstavku 5 se točka (g) nadomesti z naslednjim:

„(g)

brez poseganja v člen 17 Kadrovskih predpisov določi zahteve glede zaupnosti zaradi skladnosti s členom 17 Uredbe (ES) št. 1987/2006, členom 17 Sklepa 2007/533/PNZ, členom 26(9) Uredbe (ES) št. 767/2008, členom 4(4) Uredbe (EU) št. 603/2013 in členom 37(4) Uredbe (EU) 2017/2226;“;

| (b) | v odstavku 6 se doda naslednja točka:






  „(k) | poročila o napredku pri razvoju SVI iz člena 72(2) Uredbe (EU) 2017/2226.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 6 se doda naslednja točka:

„(k)

poročila o napredku pri razvoju SVI iz člena 72(2) Uredbe (EU) 2017/2226.“;

| (8) | člen 19 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednja točka:






  „(da) | svetovalna skupina za SVI;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

člen 19 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednja točka:

„(da)

svetovalna skupina za SVI;“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „Europol in Eurojust lahko imenujeta vsak svojega predstavnika v svetovalni skupini za SIS II. Europol lahko imenuje svojega predstavnika v svetovalnih skupinah za VIS, Eurodac in SVI.“. |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„Europol in Eurojust lahko imenujeta vsak svojega predstavnika v svetovalni skupini za SIS II. Europol lahko imenuje svojega predstavnika v svetovalnih skupinah za VIS, Eurodac in SVI.“.

POGLAVJE IX

KONČNE DOLOČBE

Člen 63

Uporaba podatkov za poročanje in statistične podatke

1.   Ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih organov držav članic, Komisije in eu-LISA ima brez možnosti ugotavljanja identitete posameznikov in v skladu z zaščitnimi ukrepi, povezanimi z nediskriminacijo, iz člena 10(2) ter izključno za namene poročanja in statistične namene, pravico do vpogleda v naslednje podatke:

| (a) | informacije o statusu; |
| --- | --- |

(a)

informacije o statusu;

| (b) | državljanstvo, spol in leto rojstva državljana tretje države; |
| --- | --- |

(b)

državljanstvo, spol in leto rojstva državljana tretje države;

| (c) | datum in vstopni mejni prehod države članice ter datum in izstopni mejni prehod države članice; |
| --- | --- |

(c)

datum in vstopni mejni prehod države članice ter datum in izstopni mejni prehod države članice;

| (d) | vrsta potne listine in tričrkovna oznaka države izdajateljice; |
| --- | --- |

(d)

vrsta potne listine in tričrkovna oznaka države izdajateljice;

| (e) | število oseb, identificiranih kot osebe, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, iz člena 12, državljanstvo teh oseb in vstopni mejni prehod; |
| --- | --- |

(e)

število oseb, identificiranih kot osebe, ki so prekoračile obdobje dovoljenega bivanja, iz člena 12, državljanstvo teh oseb in vstopni mejni prehod;

| (f) | podatke, vnesene v zvezi s vsemi preklicanimi bivanji ali bivanji, katerih veljavnost je bila podaljšana; |
| --- | --- |

(f)

podatke, vnesene v zvezi s vsemi preklicanimi bivanji ali bivanji, katerih veljavnost je bila podaljšana;

| (g) | tričrkovna oznaka države članice, ki je izdala vizum, če je primerno; |
| --- | --- |

(g)

tričrkovna oznaka države članice, ki je izdala vizum, če je primerno;

| (h) | število oseb, izvzetih iz obveznosti odvzema prstnih odtisov na podlagi člena 17(3) in (4); |
| --- | --- |

(h)

število oseb, izvzetih iz obveznosti odvzema prstnih odtisov na podlagi člena 17(3) in (4);

| (i) | število državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop, državljanstvo državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop, vrsto meje (kopenska, zračna ali morska) na mejnem prehodu, na katerem je bil zavrnjen vstop, in razlogi za zavrnitev vstopa iz točke (d) člena 18(6). |
| --- | --- |

(i)

število državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop, državljanstvo državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop, vrsto meje (kopenska, zračna ali morska) na mejnem prehodu, na katerem je bil zavrnjen vstop, in razlogi za zavrnitev vstopa iz točke (d) člena 18(6).

Ustrezno pooblaščeno osebje Evropske agencije za mejno in obalno stražo, ustanovljene z Uredbo (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (44) ima pravico do vpogleda v podatke iz prvega pododstavka tega odstavka za namene izvajanja analiz tveganj in ocen ranljivosti iz členov 11 in 13 navedene uredbe.

2.   eu-LISA za namen iz odstavka 1 tega člena vzpostavi, izvaja in gosti repozitorij podatkov na centralni ravni na svojih tehničnih mestih, ki vsebuje podatke iz odstavka 1 tega člena. Repozitorij podatkov ne omogoča ugotavljanja identitete posameznikov, vendar organom iz odstavka 1 tega člena omogoča, da pridobijo prilagodljiva poročila in statistične podatke o vstopih in izstopih, zavrnitvah vstopa in prekoračitvi obdobja dovoljenega bivanja državljanov tretjih držav, da bi izboljšali učinkovitost mejnih kontrol, konzulatom pomagali pri obdelavi vlog za izdajo vizuma in podprli oblikovanje migracijske politike Unije na podlagi dokazov. Repozitorij podatkov vsebuje tudi dnevne statistične podatke iz odstavka 4. Dostop do repozitorija podatkov se dovoli z varnim dostopom prek omrežja TESTA z nadzorom dostopa in posebnimi uporabniškimi profili, namenjenimi le poročanju in statističnim podatkom. Podrobna pravila o delovanju repozitorija podatkov ter pravila o varstvu in varovanju podatkov, ki se uporabljajo za repozitorij podatkov, se sprejmejo v skladu s postopkom pregledom iz člena 68(2).

3.   Postopki, ki jih je eu-LISA vzpostavila za spremljanje razvoja in delovanja SVI iz člena 72(1), vključujejo možnost redne priprave statističnih podatkov za zagotavljanje navedenega spremljanja.

4.   eu-LISA vsako četrtletje objavi statistične podatke o SVI, iz katere so razvidni zlasti število, državljanstvo, starost, spol, trajanje bivanja in vstopni mejni prehod državljanov tretjih držav, ki so prekoračili obdobje dovoljenega bivanja, državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop, vključno z razlogi za zavrnitev, in državljanov tretjih držav, katerih dovoljenje za bivanje je bilo preklicano ali podaljšano, ter število državljanov tretjih držav, izvzetih iz obveznosti odvzema prstnih odtisov.

5.   Konec vsakega leta se statistični podatki zberejo v letnem poročilu za zadevno leto. Statistični podatki so razčlenjeni za vsako državo članico. Poročilo se objavi in posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropski agenciji za mejno in obalno stražo, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in nacionalnim nadzornim organom.

6.   eu-LISA Komisiji na zahtevo predloži statistične podatke o posebnih vidikih v zvezi z izvajanjem te uredbe in statistične podatke v skladu z odstavkom 3.

Člen 64

Stroški

1.   Stroški, ki nastanejo z vzpostavitvijo in delovanjem centralnega sistema SVI, komunikacijske infrastrukture, nacionalnega enotnega vmesnika, spletne storitve in repozitorija podatkov iz člena 63(2) se krijejo iz splošnega proračuna Unije.

2.   Stroški, ki nastanejo v zvezi s povezovanjem obstoječe nacionalne mejne infrastrukture in njeno povezavo z nacionalnim enotnim vmesnikom ter v zvezi z gostitvijo nacionalnega enotnega vmesnika, se krijejo iz splošnega proračuna Unije.

Izključeni so naslednji stroški:

| (a) | pisarna države članice za projektno vodenje (srečanja, misije, uradi); |
| --- | --- |

(a)

pisarna države članice za projektno vodenje (srečanja, misije, uradi);

| (b) | gostitev nacionalnih sistemov IT (prostor, izvajanje, električna energija, hlajenje); |
| --- | --- |

(b)

gostitev nacionalnih sistemov IT (prostor, izvajanje, električna energija, hlajenje);

| (c) | delovanje nacionalnih sistemov IT (upravljavci in pogodbe za izvajanje podpornih storitev); |
| --- | --- |

(c)

delovanje nacionalnih sistemov IT (upravljavci in pogodbe za izvajanje podpornih storitev);

| (d) | prilagoditev obstoječih sistemov za izvajanje mejne kontrole in policijskih sistemov za nacionalne sisteme vstopa/izstopa; |
| --- | --- |

(d)

prilagoditev obstoječih sistemov za izvajanje mejne kontrole in policijskih sistemov za nacionalne sisteme vstopa/izstopa;

| (e) | projektno vodenje nacionalnih sistemov vstopa/izstopa; |
| --- | --- |

(e)

projektno vodenje nacionalnih sistemov vstopa/izstopa;

| (f) | zasnova, razvoj, izvajanje, delovanje in vzdrževanje nacionalnih komunikacijskih omrežij; |
| --- | --- |

(f)

zasnova, razvoj, izvajanje, delovanje in vzdrževanje nacionalnih komunikacijskih omrežij;

| (g) | avtomatizirani sistemi nadzora meje, samopostrežni sistemi in elektronski izhodi. |
| --- | --- |

(g)

avtomatizirani sistemi nadzora meje, samopostrežni sistemi in elektronski izhodi.

3.   Stroške centralnih točk dostopa iz členov 29 in 30 krije vsaka država članica oziroma Europol. Stroške povezave teh centralnih točk dostopa z nacionalnim enotnim vmesnikom in SVI krije vsaka država članica oziroma Europol.

4.   Vsaka država članica in Europol na svoje stroške vzpostavijo in vzdržujejo tehnično infrastrukturo, potrebno za izvajanje poglavja IV, ter krijejo stroške, ki izhajajo iz dostopa do SVI v ta namen.

Člen 65

Uradna obvestila

1.   Države članice Komisijo uradno obvestijo o organu, ki se šteje za upravljavca, iz člena 39.

2.   Države članice Komisijo in eu-LISA uradno obvestijo o pristojnih organih iz člena 9(2), ki imajo pravico do vnosa, popravka, dopolnitve, izbrisa ali iskanja podatkov ali do vpogleda vanje. eu-LISA tri mesece po začetku delovanja SVI v skladu s členom 66 objavi zbirni seznam teh organov v Uradnem listu Evropske unije. Države članice ju brez odlašanja obvestijo tudi o morebitnih spremembah navedenega seznama. Kadar pride do takih sprememb, eu-LISA enkrat na leto objavi posodobljeno prečiščeno različico navedenih informacij.

3.   Države članice uradno obvestijo Komisijo in eu-LISA o svojih imenovanih organih in centralnih točkah dostopa iz člena 29 ter ju brez odlašanja obvestijo o morebitnih spremembah.

4.   Europol uradno obvesti Komisijo in eu-LISA o svojem imenovanem organu in svoji centralni točki dostopa iz člena 30 ter ju nemudoma obvesti o morebitnih spremembah.

5.   eu-LISA Komisijo uradno obvesti o uspešnem dokončanju preskusa iz točke (b) člena 66(1).

6.   Komisija informacije iz odstavkov 1, 3 in 4 objavi v Uradnem listu Evropske unije. Če se spremenijo, Komisija enkrat na leto objavi njihovo posodobljeno prečiščeno različico. Komisija tudi vzdržuje in stalno posodablja javno spletno mesto, ki vsebuje te informacije.

Člen 66

Začetek delovanja

1.   Komisija določi datum začetka delovanja SVI, ko so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | sprejeti so ukrepi iz člena 36 in člena 50(4) in (5); |
| --- | --- |

(a)

sprejeti so ukrepi iz člena 36 in člena 50(4) in (5);

| (b) | eu-LISA objavi uspešno dokončanje celovitega preskusa SVI, ki ga eu-LISA izvede skupaj z državami članicami, |
| --- | --- |

(b)

eu-LISA objavi uspešno dokončanje celovitega preskusa SVI, ki ga eu-LISA izvede skupaj z državami članicami,

| (c) | države članice potrdijo tehnične in pravne ukrepe za zbiranje in prenos podatkov iz členov 16 do 20 v SVI ter o njih uradno obvestijo Komisijo; in |
| --- | --- |

(c)

države članice potrdijo tehnične in pravne ukrepe za zbiranje in prenos podatkov iz členov 16 do 20 v SVI ter o njih uradno obvestijo Komisijo; in

| (d) | države članice uradno obvestijo Komisijo, kot je navedeno v členu 65(1), (2) in (3). |
| --- | --- |

(d)

države članice uradno obvestijo Komisijo, kot je navedeno v členu 65(1), (2) in (3).

2.   SVI uporabljajo:

| (a) | države članice, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red, in |
| --- | --- |

(a)

države članice, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red, in

| (b) | države članice, ki še ne uporabljajo v celoti schengenskega pravnega reda, vendar so glede njih izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (i) | uspešno je zaključeno preverjanje v skladu z veljavnimi postopki za schengensko evalvacijo, |
| --- | --- | --- |

(b)

države članice, ki še ne uporabljajo v celoti schengenskega pravnega reda, vendar so glede njih izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i)

uspešno je zaključeno preverjanje v skladu z veljavnimi postopki za schengensko evalvacijo,

| (ii) | zanje v skladu z ustreznim aktom o pristopu že veljajo določbe schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na SIS, in |
| --- | --- |

(ii)

zanje v skladu z ustreznim aktom o pristopu že veljajo določbe schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na SIS, in

| (iii) | zanje v skladu z ustreznim aktom o pristopu že veljajo določbe schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na VIS in ki so potrebne za delovanje SVI, kot je določeno v tej uredbi. |
| --- | --- |

(iii)

zanje v skladu z ustreznim aktom o pristopu že veljajo določbe schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na VIS in ki so potrebne za delovanje SVI, kot je določeno v tej uredbi.

3.   Država članica, ki ni zajeta v odstavku 2, se poveže s SVI takoj, ko so izpolnjeni pogoji iz točk (b), (c) in (d) odstavka 1 in točke (b) odstavka 2. Komisija določi datum začetka delovanja SVI v teh državah članicah.

4.   Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o rezultatih preskusa, opravljenega v skladu s točko (b) odstavka 1.

5.   Sklep Komisije iz odstavkov 1 in 3 se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

6.   Države članice začnejo uporabljati SVI od datuma, ki ga Komisija določi v skladu z odstavkom 1 ali, če je ustrezno, z odstavkom 3.

Člen 67

Ceuta in Melilla

Ta uredba ne vpliva na posebna pravila, ki se uporabljajo za mesti Ceuta in Melilla, kakor so določena v Izjavi Kraljevine Španije o mestih Ceuta in Melilla v sklepni listini k Sporazumu o pristopu Kraljevine Španije h Konvenciji o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985.

Člen 68

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 69

Svetovalna skupina

eu-LISA ustanovi svetovalno skupino, da ji zagotavlja strokovno znanje in izkušnje v zvezi s SVI, zlasti v okviru priprave njenega letnega delovnega programa in letnega poročila o dejavnostih. V fazi zasnove in razvoja SVI se uporablja člen 37(2).

Člen 70

Usposabljanje

eu-LISA izvaja naloge, povezane z zagotavljanjem usposabljanja o tehnični uporabi SVI, v skladu z Uredbo (EU) št. 1077/2011.

Člen 71

Praktične smernice

Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami, eu-LISA in drugimi zadevnimi agencijami pripravi praktični priročnik za izvajanje in upravljanje SVI. Praktični priročnik vključuje tehnične in operativne smernice, priporočila in najboljše prakse. Komisija sprejme praktični priročnik v obliki priporočila.

Člen 72

Spremljanje in ocena

1.   eu-LISA zagotovi, da so vzpostavljeni postopki za spremljanje razvoja SVI ob upoštevanju ciljev v zvezi z načrtovanjem in stroški ter spremljanje delovanja SVI ob upoštevanju ciljev v zvezi s tehničnimi rezultati, stroškovno učinkovitostjo, varnostjo in kakovostjo storitev.

2.   eu-LISA do 30. junija 2018 in nato vsakih šest mesecev v razvojni fazi SVI Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o napredku pri razvoju centralnega sistema SVI, enotnih vmesnikov ter komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom SVI in enotnimi vmesniki. To poročilo vsebuje podrobne informacije o nastalih stroških ter informacije o vseh tveganjih, ki lahko vplivajo na skupne stroške SVI, ki jih krije splošni proračun Unije v skladu s členom 64(1) in prvim pododstavkom člena 64(2). Ko je razvoj SVI zaključen, eu-LISA Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem podrobno pojasni, kako so bili izpolnjeni zlasti cilji, povezani z načrtovanjem in stroški, ter utemelji morebitna odstopanja.

3.   eu-LISA ima zaradi tehničnega vzdrževanja dostop do potrebnih informacij o postopkih obdelave podatkov, ki se izvajajo v SVI.

4.   eu-LISA dve leti po začetku delovanja SVI in nato vsaki dve leti Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o tehničnem delovanju SVI, vključno z njegovo varnostjo.

5.   Komisija tri leta po začetku delovanja SVI in vsaka naslednja štiri leta po tem pripravi splošno oceno SVI. Ta splošna ocena obsega:

| (a) | oceno uporabe te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

oceno uporabe te uredbe;

| (b) | pregled doseženih rezultatov glede na zastavljene cilje in učinek na temeljne pravice; |
| --- | --- |

(b)

pregled doseženih rezultatov glede na zastavljene cilje in učinek na temeljne pravice;

| (c) | oceno nadaljnje veljavnosti temeljnih razlogov za SVI; |
| --- | --- |

(c)

oceno nadaljnje veljavnosti temeljnih razlogov za SVI;

| (d) | oceno ustreznosti biometričnih podatkov za pravilno delovanje SVI; |
| --- | --- |

(d)

oceno ustreznosti biometričnih podatkov za pravilno delovanje SVI;

| (e) | oceno uporabe žigov v izjemnih okoliščinah iz člena 21(2); |
| --- | --- |

(e)

oceno uporabe žigov v izjemnih okoliščinah iz člena 21(2);

| (f) | oceno varnosti SVI; |
| --- | --- |

(f)

oceno varnosti SVI;

| (g) | oceno morebitnih posledic, vključno s kakršnimi koli nesorazmernimi vplivi na pretok prometa na mejnih prehodih in posledicami s proračunskim vplivom na proračun Unije. |
| --- | --- |

(g)

oceno morebitnih posledic, vključno s kakršnimi koli nesorazmernimi vplivi na pretok prometa na mejnih prehodih in posledicami s proračunskim vplivom na proračun Unije.

Ocena vključuje vsa potrebna priporočila. Komisija ocenjevalno poročilo posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, ustanovljeni z Uredbo Sveta (ES) št. 168/2007 (45).

Navedene ocene vključujejo tudi oceno uporabe določb iz člena 60 z vidika pogostosti - števila državljanov tretjih držav, ki uporabljajo te določbe, na državo članico, njihovega državljanstva in povprečnega trajanja bivanja - in praktičnih posledic, upošteva pa se tudi vsak s tem povezan razvoj vizumske politike Unije. Prvo ocenjevalno poročilo lahko vključuje možnosti glede njihove postopne ukinitve iz člena 60 in nadomestitve z instrumentom Unije. Kadar je ustrezno, se mu priloži zakonodajni predlog za spremembo določb iz člena 60.

6.   Države članice in Europol eu-LISA in Komisiji zagotovijo informacije, potrebne za pripravo poročil iz odstavkov 4 in 5, glede na količinske kazalnike, ki jih vnaprej določi Komisija, eu-LISA, ali obe. Te informacije ne smejo ogroziti delovnih metod ali vključevati informacij, ki razkrivajo vire, člane osebja ali preiskave imenovanih organov.

7.   eu-LISA Komisiji zagotovi podatke, potrebne za pripravo celostne ocene iz odstavka 5.

8.   Ob upoštevanju predpisov nacionalnega prava o objavi občutljivih informacij vsaka država članica in Europol zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj pripravijo letna poročila o učinkovitosti dostopa do podatkov iz SVI, ki zajemajo informacije in statistične podatke o:

| (a) | tem, ali je bil opravljen vpogled za namen ugotavljanja identitete ali za evidence o vstopu/izstopu, in o vrsti terorističnega kaznivega dejanja ali hudega kaznivega dejanja, zaradi katerega je prišlo do vpogleda; |
| --- | --- |

(a)

tem, ali je bil opravljen vpogled za namen ugotavljanja identitete ali za evidence o vstopu/izstopu, in o vrsti terorističnega kaznivega dejanja ali hudega kaznivega dejanja, zaradi katerega je prišlo do vpogleda;

| (b) | razlogih, ki utemeljujejo sum, da je zadevna oseba zajeta v tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

razlogih, ki utemeljujejo sum, da je zadevna oseba zajeta v tej uredbi;

| (c) | razlogih za to, da ni bil opravljen vpogled v sisteme za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic na podlagi Sklepa 2008/615/PNZ, v skladu s točko (b) člena 32(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

razlogih za to, da ni bil opravljen vpogled v sisteme za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic na podlagi Sklepa 2008/615/PNZ, v skladu s točko (b) člena 32(2) te uredbe;

| (d) | številu zahtev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(d)

številu zahtev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj;

| (e) | številu in vrsti zadev, v katerih je dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj omogočil uspešno ugotavljanje identitete; |
| --- | --- |

(e)

številu in vrsti zadev, v katerih je dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj omogočil uspešno ugotavljanje identitete;

| (f) | številu in vrsti zadev, v katerih so bili uporabljeni nujni postopki iz člena 31(2) in drugega pododstavka člena 32(2), vključno s primeri, pri katerih po naknadnem preverjanju, ki ga je opravila centralna točka dostopa, ta nujnost ni bila priznana. |
| --- | --- |

(f)

številu in vrsti zadev, v katerih so bili uporabljeni nujni postopki iz člena 31(2) in drugega pododstavka člena 32(2), vključno s primeri, pri katerih po naknadnem preverjanju, ki ga je opravila centralna točka dostopa, ta nujnost ni bila priznana.

Državam članicam se da na voljo tehnična rešitev za olajšanje zbiranja podatkov, navedenih v prvem pododstavku tega odstavka za namene generiranja statističnih podatkov iz tega odstavka. Komisija sprejme izvedbene akte glede specifikacij tehničnih rešitev. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 68(2).

Poročila držav članic in Europola se pošljejo Komisiji do 30. junija naslednjega leta.

Člen 73

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba se uporablja od datuma, ki ga določi Komisija v skladu s členom 66(1) te uredbe, razen naslednjih določb, ki se uporabljajo od 29. decembra 2017: členov 5, 36, 37, 38, 43, 51 te uredbe; točke (5) člena 61 te uredbe glede člena 17a(5) Uredbe (ES) št. 767/2008; točke (10) člena 61 te uredbe glede člena 26(3a) Uredbe (ES) št. 767/2008; in členov 62, 64, 65, 66, 68, 69 in 70 ter člena 72(2) te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 30. novembra 2017

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  UL C 487, 28.12.2016, str. 66.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. novembra 2017.

2

(3)  Odločba Sveta 2004/512/ES z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) (UL L 213, 15.6.2004, str. 5).

3

(4)  Uredba (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 381, 28.12.2006, str. 4).

4

(5)  Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 286, 1.11.2011, str. 1).

6

(7)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

7

(8)  Direktiva (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (UL L 88, 31.3.2017, str. 6).

8

(9)  Okvirni sklep Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o Evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (UL L 190, 18.7.2002, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

10

(11)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

11

(12)  Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 1).

12

(13)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).

13

(14)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

14

(15)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

15

(16)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

16

(17)  
  UL L 239, 22.9.2000, str. 19.

17

(18)  Uredba (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Odločbe št. 574/2007/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 143).

18

(19)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

19

(20)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

20

(21)  
  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

21

(22)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

22

(23)  
  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

23

(24)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

24

(25)  Sklep Sveta 2008/149/PNZ z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske unije (UL L 53, 27.2.2008, str. 50).

25

(26)  
  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

26

(27)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

27

(28)  Sklep Sveta 2011/349/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi zlasti s pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah in policijskim sodelovanjem, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 1).

28

(29)  Sklep Sveta 2010/365/EU z dne 29. junija 2010 o uporabi določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (UL L 166, 1.7.2010, str. 17).

29

(30)  Sklep Sveta (EU) 2017/733 z dne 25. aprila 2017 o uporabi določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Hrvaški (UL L 108, 26.4.2017, str. 31).

30

(31)  Sklep Sveta (EU) 2017/1908 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na vizumski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (UL L 269, 19.10.2017, str. 39).

31

(32)  Uredba Sveta (ES) št. 1030/2002 z dne 13. junija 2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav (UL L 157, 15.6.2002, str. 1).

32

(33)  Direktiva 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v okviru premestitev znotraj podjetja (UL L 157, 27.5.2014, str. 1).

33

(34)  Direktiva (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair (UL L 132, 21.5.2016, str. 21).

34

(35)  Direktiva 2013/32/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (UL L 180, 29.6.2013, str. 60).

35

(36)  Uredba Sveta (ES) št. 377/2004 z dne 19. februarja 2004 o vzpostavitvi mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje (UL L 64, 2.3.2004, str. 1).

36

(37)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

37

(38)  Odločba Komisije 2008/602/ES z dne 17. junija 2008 o določitvi fizične arhitekture in zahtev nacionalnih vmesnikov ter komunikacijske infrastrukture med centralnim vizumskim informacijskim sistemom (VIS) in nacionalnimi vmesniki za razvojno fazo (UL L 194, 23.7.2008, str. 3).

38

(39)  Uredba sveta (ES) št. 693/2003 z dne 14. aprila 2003 o ustanovitvi posebnega Poenostavljenega tranzitnega dokumenta (FTD), Poenostavljenega železniškega tranzitnega dokumenta (FRTD) in o spremembah Skupnih konzularnih navodil in Skupnega priročnika (UL L 99, 17.4.2003, str. 8).

39

(40)  Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98).

40

(41)  Sklep Sveta 2008/633/PNZ z dne 23. junija 2008 o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (UL L 218, 13.8.2008, str. 129).

41

(42)  
  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

42

(43)  Uredba Sveta (EU) št. 1053/2013 z dne 7. oktobra 2013 o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Sklepa Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora o ocenjevanju in izvajanju Schengenskega sporazuma (UL L 295, 6.11.2013, str. 27).

43

(44)  Uredba (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži ter spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (UL L 251, 16.9.2016, str. 1).

44

(45)  Uredba Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (UL L 53, 22.2.2007, str. 1).

45

---

PRILOGA I

SEZNAM MEDNARODNIH ORGANIZACIJ IZ ČLENA 41(2)

| 1. | Organizacije ZN (kot je UNHCR); |
| --- | --- |

1.

Organizacije ZN (kot je UNHCR);

| 2. | Mednarodna organizacija za migracije (IOM); |
| --- | --- |

2.

Mednarodna organizacija za migracije (IOM);

| 3. | Mednarodni odbor Rdečega križa. |
| --- | --- |

3.

Mednarodni odbor Rdečega križa.

---

PRILOGA II

POSEBNE DOLOČBE ZA DRŽAVLJANE TRETJIH DRŽAV, KI PREHAJAJO MEJO NA PODLAGI VELJAVNEGA POENOSTAVLJENEGA TRANZITNEGA DOKUMENTA

| (1) | Z odstopanjem od člena 16(1) do (3) te uredbe mejni organi za državljane tretjih držav, ki prehajajo mejo na podlagi veljavnega poenostavljenega tranzitnega dokumenta:






  (a) | oblikujejo ali posodobijo njihovo individualno dokumentacijo, ki vključuje podatke iz točk (a), (b) in (c) člena 17(1) te uredbe. Poleg tega se v njihovi dokumentaciji navede, da ima državljan tretje države poenostavljeni tranzitni dokument. Na podlagi te navedbe se informacija o večkratnem vstopu, ki je omogočen na podlagi poenostavljenega tranzitnega dokumenta, samodejno vnese v evidenco o vstopu/izstopu; |
| --- | --- | --- |

(1)

Z odstopanjem od člena 16(1) do (3) te uredbe mejni organi za državljane tretjih držav, ki prehajajo mejo na podlagi veljavnega poenostavljenega tranzitnega dokumenta:

(a)

oblikujejo ali posodobijo njihovo individualno dokumentacijo, ki vključuje podatke iz točk (a), (b) in (c) člena 17(1) te uredbe. Poleg tega se v njihovi dokumentaciji navede, da ima državljan tretje države poenostavljeni tranzitni dokument. Na podlagi te navedbe se informacija o večkratnem vstopu, ki je omogočen na podlagi poenostavljenega tranzitnega dokumenta, samodejno vnese v evidenco o vstopu/izstopu;

| (b) | za vsak vstop na podlagi veljavnega poenostavljenega tranzitnega dokumenta vnesejo v evidenco o vstopu/izstopu podatke iz točk (a), (b) in (c) člena 16(2) te uredbe in navedejo, da je bil vstop izveden na podlagi poenostavljenega tranzitnega dokumenta. |
| --- | --- |

(b)

za vsak vstop na podlagi veljavnega poenostavljenega tranzitnega dokumenta vnesejo v evidenco o vstopu/izstopu podatke iz točk (a), (b) in (c) člena 16(2) te uredbe in navedejo, da je bil vstop izveden na podlagi poenostavljenega tranzitnega dokumenta.

Za izračun najdaljšega trajanja tranzita kot začetek tega trajanja štejeta datum in čas vstopa. Datum in uro izteka dovoljenega tranzita SVI izračuna samodejno v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 693/2003.

| (2) | Poleg tega se pri prvem vstopu na podlagi poenostavljenega tranzitnega dokumenta v evidenco o vstopu/izstopu vnese datum izteka veljavnosti poenostavljenega tranzitnega dokumenta. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega se pri prvem vstopu na podlagi poenostavljenega tranzitnega dokumenta v evidenco o vstopu/izstopu vnese datum izteka veljavnosti poenostavljenega tranzitnega dokumenta.

| (3) | Za državljane tretjih držav, ki imajo poenostavljeni tranzitni dokument, se smiselno uporablja člen 16(3) in (4). |
| --- | --- |

(3)

Za državljane tretjih držav, ki imajo poenostavljeni tranzitni dokument, se smiselno uporablja člen 16(3) in (4).

| (4) | Za preverjanje državljanov tretjih držav, ki prehajajo mejo na podlagi veljavnega poenostavljenega tranzitnega dokumenta, se na mejah, na katerih se uporablja SVI, in na ozemlju držav članic smiselno uporabljajo preverjanja in ugotavljanje identitete iz členov 23 in 26 te uredbe ter člena 19a Uredbe (ES) št. 767/2008, ki se uporabljajo za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti. |
| --- | --- |

(4)

Za preverjanje državljanov tretjih držav, ki prehajajo mejo na podlagi veljavnega poenostavljenega tranzitnega dokumenta, se na mejah, na katerih se uporablja SVI, in na ozemlju držav članic smiselno uporabljajo preverjanja in ugotavljanje identitete iz členov 23 in 26 te uredbe ter člena 19a Uredbe (ES) št. 767/2008, ki se uporabljajo za državljane tretjih držav, izvzete iz vizumske obveznosti.

| (5) | Točke (1) do (4) se ne uporabljajo za državljane tretjih držav, ki prehajajo mejo na podlagi veljavnega poenostavljenega tranzitnega dokumenta, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  (a) | med tranzitom potujejo z vlakom ter |
| --- | --- | --- |

(5)

Točke (1) do (4) se ne uporabljajo za državljane tretjih držav, ki prehajajo mejo na podlagi veljavnega poenostavljenega tranzitnega dokumenta, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

(a)

med tranzitom potujejo z vlakom ter

| (b) | ne izstopijo na ozemlju države članice. |
| --- | --- |

(b)

ne izstopijo na ozemlju države članice.

---

Popravki

| 9.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 327/83 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 327/83

---

Popravek Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (EC) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008

(
  Uradni list Evropske unije L 347 z dne 20. decembra 2013
  )

Stran 603, opomba (3), četrta alineja:

besedilo:

| „— | Uredbo (ES) št. 183/2005: člen 5(1) in del A Priloge I (I-4 e, g; II-2 a, b, e), člen 5(5) in Priloga III (1, 2), člen 5(6) ter“ |
| --- | --- |

„—

Uredbo (ES) št. 183/2005: člen 5(1) in del A Priloge I (I-4 e, g; II-2 a, b, e), člen 5(5) in Priloga III (1, 2), člen 5(6) ter“

se glasi:

| „— | Uredbo (ES) št. 183/2005: člen 5(1) in del A Priloge I (I-4 e, g; II-2 a, b, e), člen 5(5) in Priloga III (naslov ‚KRMLJENJE‘, točka 1. ‚Shranjevanje‘, prvi in zadnji stavek in točka 2. ‚Distribucija‘, tretji stavek), člen 5(6) ter“. |
| --- | --- |

„—

Uredbo (ES) št. 183/2005: člen 5(1) in del A Priloge I (I-4 e, g; II-2 a, b, e), člen 5(5) in Priloga III (naslov ‚KRMLJENJE‘, točka 1. ‚Shranjevanje‘, prvi in zadnji stavek in točka 2. ‚Distribucija‘, tretji stavek), člen 5(6) ter“.

---