# Euroopa Liidu L 7/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 7 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik12. jaanuar 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 7

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik12. jaanuar 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/44, 20. oktoober 2017, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/2374, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/45, 20. oktoober 2017, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes 2018. aastaks | 6 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/46, 20. oktoober 2017, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase ja süvamerepüügi puhul loodepiirkonna vetes 2018. aastaks | 13 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/47, 30. oktoober 2017, millega lubatakse erandina nõukogu määrusest (EÜ) nr 2187/2005 kasutada Läänemere kalapüügil alternatiivseid T90 traale | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/48, 11. jaanuar 2018, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [Suikerstroop (GTT)] | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/49, 11. jaanuar 2018, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 501/2013 pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/50, 11. jaanuar 2018, millega muudetakse 280. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu | 35 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2018/51, 25. oktoober 2017, paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta, et eraldada rahalisi vahendeid Euroopa Kestliku Arengu Fondile | 37 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/52, 11. jaanuar 2018, millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine | 39 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/44, 20. oktoober 2017, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/2374, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/45, 20. oktoober 2017, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes 2018. aastaks

6

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/46, 20. oktoober 2017, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase ja süvamerepüügi puhul loodepiirkonna vetes 2018. aastaks

13

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/47, 30. oktoober 2017, millega lubatakse erandina nõukogu määrusest (EÜ) nr 2187/2005 kasutada Läänemere kalapüügil alternatiivseid T90 traale

21

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/48, 11. jaanuar 2018, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [Suikerstroop (GTT)]

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/49, 11. jaanuar 2018, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 501/2013 pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/50, 11. jaanuar 2018, millega muudetakse 280. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

35

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2018/51, 25. oktoober 2017, paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta, et eraldada rahalisi vahendeid Euroopa Kestliku Arengu Fondile

37

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/52, 11. jaanuar 2018, millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

39

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 30. augusti 2017. aasta määruse (EL) 2017/1509 (mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 329/2007) parandus ( ELT L 224, 31.8.2017 ) | 41 |

Parandused

*

Nõukogu 30. augusti 2017. aasta määruse (EL) 2017/1509 (mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 329/2007) parandus ( ELT L 224, 31.8.2017 )

( ELT L 224, 31.8.2017 )

41

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/44,

20. oktoober 2017,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/2374, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Selleks et rakendada lossimiskohustust, on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et rakendada lossimiskohustust, on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Komisjon on delegeeritud määrusega (EL) 2016/2374 (2) kehtestanud tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes, võttes aluseks Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaade ja Portugali poolt 2016. aastal esitatud ühise soovituse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on delegeeritud määrusega (EL) 2016/2374 (2) kehtestanud tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes, võttes aluseks Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaade ja Portugali poolt 2016. aastal esitatud ühise soovituse.

| (4) | Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Nimetatud liikmesriigid esitasid pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist 2. juunil 2017 komisjonile uue ühise soovituse, pakkudes välja tagasiheitekava teatavad muudatused. |
| --- | --- |

(4)

Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Nimetatud liikmesriigid esitasid pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist 2. juunil 2017 komisjonile uue ühise soovituse, pakkudes välja tagasiheitekava teatavad muudatused.

| (5) | Uue ühise soovituse vaatas läbi STECF (3). Kõnealuses ühises soovituses kavandatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3 ja need võib seega lisada tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(5)

Uue ühise soovituse vaatas läbi STECF (3). Kõnealuses ühises soovituses kavandatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3 ja need võib seega lisada tagasiheitekavasse.

| (6) | Uue ühise soovituse kohaselt tuleks ICESi VIIIc ja IXa rajoonis põhjatraalide ja nootadega toimuv põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) püük samuti lisada määrusega (EL) 2016/2374 kehtestatud tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(6)

Uue ühise soovituse kohaselt tuleks ICESi VIIIc ja IXa rajoonis põhjatraalide ja nootadega toimuv põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) püük samuti lisada määrusega (EL) 2016/2374 kehtestatud tagasiheitekavasse.

| (7) | Uues ühises soovituses tehakse ka ettepanek muuta ICESi VIII a, b, d ja e ning ICESi VIIIc ja IXa rajoonis merikuratlaste (Lophiidae) püügi määratlust, mis on esitatud tagasiheitekavas, lisades abaratele (GTR) püügivahendi koodi ning vähendades kõikide püügivõrkude võrgusilma suurust 200 millimeetrilt 170 millimeetrini. |
| --- | --- |

(7)

Uues ühises soovituses tehakse ka ettepanek muuta ICESi VIII a, b, d ja e ning ICESi VIIIc ja IXa rajoonis merikuratlaste (Lophiidae) püügi määratlust, mis on esitatud tagasiheitekavas, lisades abaratele (GTR) püügivahendi koodi ning vähendades kõikide püügivõrkude võrgusilma suurust 200 millimeetrilt 170 millimeetrini.

| (8) | Lisaks tuleks uue ühise soovituse kohaselt säilitada lossimiskohustuse erand, mida kohaldatakse tagasiheitekava järgi norra salehomaari traalipüügi puhul ICESi VIII ja IX alapiirkonnas, kuna olemasolevad teaduslikud tõendid näitavad, et liigi ellujäämismäär võib olla kõrge, võttes arvesse selle püüdmiseks kasutavate vahendite ja meetodite ning ökosüsteemi omadusi. STECF leidis oma hinnangus, et kõige hiljutisematest katsetest ja uuringutest, mida täiendab liikmesriikide esitatud lisateave, on saadud piisavaid tõendeid ellujäämismäärade kohta. Seepärast tuleks kahel korral (2016. ja 2017. aastal) kehtestatud erandit kohaldada ka 2018. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks tuleks uue ühise soovituse kohaselt säilitada lossimiskohustuse erand, mida kohaldatakse tagasiheitekava järgi norra salehomaari traalipüügi puhul ICESi VIII ja IX alapiirkonnas, kuna olemasolevad teaduslikud tõendid näitavad, et liigi ellujäämismäär võib olla kõrge, võttes arvesse selle püüdmiseks kasutavate vahendite ja meetodite ning ökosüsteemi omadusi. STECF leidis oma hinnangus, et kõige hiljutisematest katsetest ja uuringutest, mida täiendab liikmesriikide esitatud lisateave, on saadud piisavaid tõendeid ellujäämismäärade kohta. Seepärast tuleks kahel korral (2016. ja 2017. aastal) kehtestatud erandit kohaldada ka 2018. aastal.

| (9) | Tagasiheitekavas euroopa merluusi kohta ette nähtud vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII ja IX alapiirkonnas traale kasutavate kalalaevadega püütud kõnealuse liigi aastase kogusaagi suhtes (kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et liikmesriikide esitatud lisateave selektiivsuse kohta ei sisaldanud täiendavaid tõendeid selle kohta, et seonduvate kalapüügiviiside puhul on selektiivsust väga raske saavutada. Selle erandi paremaks põhjendamiseks tuleks teha rohkem tööd. Kõnealust erandit tuleks seega pikendada kuni 2018. aastani ja tingimusel, et liikmesriigid esitavad kõnealuse erandi põhjendamiseks paremat teavet, mida STECF hindab. |
| --- | --- |

(9)

Tagasiheitekavas euroopa merluusi kohta ette nähtud vähese tähtsusega erand, mis on kehtestatud ICESi VIII ja IX alapiirkonnas traale kasutavate kalalaevadega püütud kõnealuse liigi aastase kogusaagi suhtes (kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et mõistlikku selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada. STECF leidis, et liikmesriikide esitatud lisateave selektiivsuse kohta ei sisaldanud täiendavaid tõendeid selle kohta, et seonduvate kalapüügiviiside puhul on selektiivsust väga raske saavutada. Selle erandi paremaks põhjendamiseks tuleks teha rohkem tööd. Kõnealust erandit tuleks seega pikendada kuni 2018. aastani ja tingimusel, et liikmesriigid esitavad kõnealuse erandi põhjendamiseks paremat teavet, mida STECF hindab.

| (10) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2016/2374 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2016/2374 vastavalt muuta.

| (11) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2018, |
| --- | --- |

(11)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2018,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) 2016/2374 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | euroopa merluusi (Merluccius merluccius) puhul kuni 6 % aastal 2018 selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi VIII ja IX alapiirkonnas.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

| 2) | Artikli 3 lõikes 2 asendatakse 2017. aasta 2018. aastaga. |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõikes 2 asendatakse 2017. aasta 2018. aastaga.

| 3) | Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

3)

Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.1.2013, lk 22.

1

(2)  Komisjoni 12. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/2374, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes (ELT L 352, 23.12.2016, lk 33).

2

(3)  2017-07_STECF PLEN 17-02_JRCxxx.pdf

3

---

LISA

Lossimiskohustusega hõlmatud püük

1.   Hariliku merikeele (Solea solea) püük

| Püügipiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ICESi VIIIa, b, d ja e rajoon | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Kõik põhjatraalid | Võrgusilma suurus 70–100 mm | Hariliku merikeele kogupüük |
| TBB | Kõik piimtraalid | Võrgusilma suurus 70–100 mm |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem |

Püügipiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

ICESi VIIIa, b, d ja e rajoon

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Kõik põhjatraalid

Võrgusilma suurus 70–100 mm

Hariliku merikeele kogupüük

TBB

Kõik piimtraalid

Võrgusilma suurus 70–100 mm

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem

2.   Hariliku merikeele (Solea solea) ja atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) püük

| Püügipiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ICESi IXa rajoon | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem | Hariliku merikeele ja atlandi merilesta kogupüük |

Püügipiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

ICESi IXa rajoon

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem

Hariliku merikeele ja atlandi merilesta kogupüük

3.   Euroopa merluusi (Merluccius merluccius) püük

| Püügipiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ICESi VIIIa, b, d ja e rajoon | OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV | Kõik põhjatraalid ja noodad | Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem | Euroopa merluusi kogupüük |
| LL, LLS | Kõik õngejadalaevad | Kõik |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Kõik nakkevõrgud | Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem |
| ICESi VIIIc ja IXa rajoon | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | Kõik põhjatraalid ja noodad | Laevad, mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele kriteeriumidele:






  1. | Kasutatakse võrgusilma suurust 70 mm või rohkem. |

Püügipiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

ICESi VIIIa, b, d ja e rajoon

OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV

Kõik põhjatraalid ja noodad

Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem

Euroopa merluusi kogupüük

LL, LLS

Kõik õngejadalaevad

Kõik

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Kõik nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 100 mm või rohkem

ICESi VIIIc ja IXa rajoon

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

Kõik põhjatraalid ja noodad

Laevad, mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele kriteeriumidele:

1.

Kasutatakse võrgusilma suurust 70 mm või rohkem.

| 2. | Lossitud euroopa merluusi üldkogus on perioodil 2014/2015 (1) rohkem kui 5 % kõikidest lossitud liikidest ja üle 5 tonni. |
| --- | --- |

2.

Lossitud euroopa merluusi üldkogus on perioodil 2014/2015 (1) rohkem kui 5 % kõikidest lossitud liikidest ja üle 5 tonni.

Euroopa merluusi kogupüük

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Kõik nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 80–99 mm

LL, LLS

Kõik õngejadalaevad

Õngekonks suurusega üle 3,85 cm +/– 1,15 cm (pikkus) ja 1,6 cm +/– 0,4 cm (laius)

4.   Merikuratlaste (Lophiidae) püük

| Püügipiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ICESi VIIIa, b, d ja e rajoon | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN, GTR | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Võrgusilma suurus 170 mm või rohkem | Merikuratlaste kogupüük |
| ICESi VIIIc ja IXa rajoon | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN, GTR | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Võrgusilma suurus 170 mm või rohkem | Merikuratlaste kogupüük |

Püügipiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

ICESi VIIIa, b, d ja e rajoon

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN, GTR

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 170 mm või rohkem

Merikuratlaste kogupüük

ICESi VIIIc ja IXa rajoon

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN, GTR

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Võrgusilma suurus 170 mm või rohkem

Merikuratlaste kogupüük

5.   Norra salehomaari (Nephrops norvegicus) püük

| Püügipiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ICESi VIIIa, b, d ja e rajoon (ainult funktsionaalse üksuse sees) | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Kõik põhjatraalid | Võrgusilma suurus 70 mm või rohkem | Norra salehomaari kogupüük |
| ICESi VIIIc ja IXa rajoon (ainult funktsionaalse üksuse sees) | OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX TB | Kõik põhjatraalid | Võrgusilma suurus 70 mm või rohkem | Norra salehomaari kogupüük |

Püügipiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

ICESi VIIIa, b, d ja e rajoon (ainult funktsionaalse üksuse sees)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Kõik põhjatraalid

Võrgusilma suurus 70 mm või rohkem

Norra salehomaari kogupüük

ICESi VIIIc ja IXa rajoon (ainult funktsionaalse üksuse sees)

OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX TB

Kõik põhjatraalid

Võrgusilma suurus 70 mm või rohkem

Norra salehomaari kogupüük

6.   Süsisaba (Aphanopus carbo) püük

| Püügipiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ICESi VIIIc, IX, X rajoon ja CECAFi püügipiirkond 34.1.2 | LLS, DWS | Süvavee põhjaõngejadad | — | Süsisaba kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (2) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 20 % süsisaba. |

Püügipiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

ICESi VIIIc, IX, X rajoon ja CECAFi püügipiirkond 34.1.2

LLS, DWS

Süvavee põhjaõngejadad

—

Süsisaba kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (2) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 20 % süsisaba.

7.   Besuugo (Pagellus bogaraveo) püük

| Püügipiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ICESi IX rajoon | LLS, DWS | Süvavee põhjaõngejadad | Õngekonks suurusega üle 3,95 cm (pikkus) ja 1,65 cm (laius) | Besuugo kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (3) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 20 % besuugot. |

Püügipiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

ICESi IX rajoon

LLS, DWS

Süvavee põhjaõngejadad

Õngekonks suurusega üle 3,95 cm (pikkus) ja 1,65 cm (laius)

Besuugo kogupüük, kui aastatel 2014 ja 2015 (3) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 20 % besuugot.

8.   Merlangi (Micromesistius poutassou) püük

| Püügipiirkonnad | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ICESi VIIIc ja IXa rajoon | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | Kõik põhjatraalid ja noodad | Kõik | Põhjaputassuu kogupüük |

Püügipiirkonnad

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

ICESi VIIIc ja IXa rajoon

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

Kõik põhjatraalid ja noodad

Kõik

Põhjaputassuu kogupüük

---

(1)  Vaatlusperiood 2017. aastal. 2018. aastal on vaatlusperioodiks aastad 2015/2016.

(2)  Vaatlusperiood 2017. aastal. 2018. aastal on vaatlusperioodiks aastad 2015/2016.

(3)  Vaatlusperiood 2017. aastal. 2018. aastal on vaatlusperioodiks aastad 2015/2016.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/6

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/45,

20. oktoober 2017,

millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes 2018. aastaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6,

võttes arvesse nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (2) eriti selle artiklit 18a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Selleks et rakendada lossimiskohustust, on nimetatud määruse artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktidega kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et rakendada lossimiskohustust, on nimetatud määruse artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktidega kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Belgial, Taanil, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaadel, Rootsil ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks Põhjamerel. Pärast Põhjamere nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid need liikmesriigid 3. juunil 2016 komisjonile ühise soovituse, milles käsitletakse tagasiheitekava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres. Kõnealuse ühise soovituse alusel kehtestati komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/2250 (3) tagasiheitekava, mida kohaldatakse asjaomase püügi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Belgial, Taanil, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaadel, Rootsil ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks Põhjamerel. Pärast Põhjamere nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid need liikmesriigid 3. juunil 2016 komisjonile ühise soovituse, milles käsitletakse tagasiheitekava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres. Kõnealuse ühise soovituse alusel kehtestati komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/2250 (3) tagasiheitekava, mida kohaldatakse asjaomase püügi suhtes.

| (4) | Pärast Põhjamere nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid Belgia, Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik 31. mail 2017 komisjonile uue ühise soovituse, milles käsitletakse uut tagasiheitekava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres. Asjaomased teadusasutused andsid teadusliku panuse, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). 8. septembril toimus asjaomaste meetmete arutamiseks ekspertide töörühma koosolek, kus osalesid 28 liikmesriigi esindajad ja komisjon ning vaatlejana Euroopa Parlament. |
| --- | --- |

(4)

Pärast Põhjamere nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid Belgia, Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik 31. mail 2017 komisjonile uue ühise soovituse, milles käsitletakse uut tagasiheitekava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres. Asjaomased teadusasutused andsid teadusliku panuse, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). 8. septembril toimus asjaomaste meetmete arutamiseks ekspertide töörühma koosolek, kus osalesid 28 liikmesriigi esindajad ja komisjon ning vaatlejana Euroopa Parlament.

| (5) | Uue ühise soovituse kohaselt on asjakohane tunnistada delegeeritud määrus (EL) 2016/2250 kehtetuks. |
| --- | --- |

(5)

Uue ühise soovituse kohaselt on asjakohane tunnistada delegeeritud määrus (EL) 2016/2250 kehtetuks.

| (6) | Uue ühise soovituse kohased meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3. |
| --- | --- |

(6)

Uue ühise soovituse kohased meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3.

| (7) | Kõnealuse määruse kohaldamisel hõlmab Põhjameri ICESi IIIa ja IV püügipiirkonda. Kuna teatavaid kavandatava tagasiheitekavaga seotud põhjalähedasi kalavarusid leidub ka ICESi IIa rajooni liidu vetes, soovitavad liikmesriigid hõlmata tagasiheitekavaga ka kõnealuse rajooni. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse määruse kohaldamisel hõlmab Põhjameri ICESi IIIa ja IV püügipiirkonda. Kuna teatavaid kavandatava tagasiheitekavaga seotud põhjalähedasi kalavarusid leidub ka ICESi IIa rajooni liidu vetes, soovitavad liikmesriigid hõlmata tagasiheitekavaga ka kõnealuse rajooni.

| (8) | Uus 2018. aasta tagasiheitekava peaks hõlmama delegeeritud määruse (EL) 2016/2250 sätteid lossitavate liikide kohta ning selles tuleks kindlaks määrata täiendavad liigid ja püük, mille suhtes tuleks 2018. aastal kohaldada lossimiskohustust. |
| --- | --- |

(8)

Uus 2018. aasta tagasiheitekava peaks hõlmama delegeeritud määruse (EL) 2016/2250 sätteid lossitavate liikide kohta ning selles tuleks kindlaks määrata täiendavad liigid ja püük, mille suhtes tuleks 2018. aastal kohaldada lossimiskohustust.

| (9) | Delegeeritud määrusega (EL) 2016/2250 kehtestati ellujäämismääral põhinevad erandid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 (4) artikli 15 lõike 4 punktis b, teatavate sortimisseadmetega lõkspüüniste ja traalidega ICESi IIIa rajoonis püütava norra salehomaari saagi suhtes. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, mis näitasid põhjatraalidega püütud norra salehomaari kõrget ellujäämismäära. Teave edastati ja STECF jõudis järeldusele, et see on piisav. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks nende erandite kohaldamist jätkata. Seepärast tuleks need lisada uude 2018. aasta tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(9)

Delegeeritud määrusega (EL) 2016/2250 kehtestati ellujäämismääral põhinevad erandid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 (4) artikli 15 lõike 4 punktis b, teatavate sortimisseadmetega lõkspüüniste ja traalidega ICESi IIIa rajoonis püütava norra salehomaari saagi suhtes. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, mis näitasid põhjatraalidega püütud norra salehomaari kõrget ellujäämismäära. Teave edastati ja STECF jõudis järeldusele, et see on piisav. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks nende erandite kohaldamist jätkata. Seepärast tuleks need lisada uude 2018. aasta tagasiheitekavasse.

| (10) | Delegeeritud määrusega (EL) 2016/2250 kehtestati kõrgel ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari püügi puhul ICESi IV alapiirkonnas teatavate püügivahenditega tingimusel, et kasutatakse sortimisrestiga sortimisseadet. Kõnealuse delegeeritud määruse kohaselt pidid liikmesriigid, kellel on Põhjamerel otsene majandamishuvi, esitama komisjonile täiendava teadusliku teabe, mis toetaks kindlaks määratud põhjatraalide suhtes erandi kehtestamist. Asjaomane teave on esitatud ning STECF on jõudnud järeldusele, et sellega on põhjendatud vaid erand, mis kohaldub talvekuude ja teatavate piirkondade suhtes (ICESi funktsionaalsed üksused). Seepärast tuleks kõnealune erand lisada uude 2018. aasta tagasiheitekavasse, kuid see peaks piirduma vaid talvekuude ja teatavate ICESi funktsionaalsete üksustega. |
| --- | --- |

(10)

Delegeeritud määrusega (EL) 2016/2250 kehtestati kõrgel ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari püügi puhul ICESi IV alapiirkonnas teatavate püügivahenditega tingimusel, et kasutatakse sortimisrestiga sortimisseadet. Kõnealuse delegeeritud määruse kohaselt pidid liikmesriigid, kellel on Põhjamerel otsene majandamishuvi, esitama komisjonile täiendava teadusliku teabe, mis toetaks kindlaks määratud põhjatraalide suhtes erandi kehtestamist. Asjaomane teave on esitatud ning STECF on jõudnud järeldusele, et sellega on põhjendatud vaid erand, mis kohaldub talvekuude ja teatavate piirkondade suhtes (ICESi funktsionaalsed üksused). Seepärast tuleks kõnealune erand lisada uude 2018. aasta tagasiheitekavasse, kuid see peaks piirduma vaid talvekuude ja teatavate ICESi funktsionaalsete üksustega.

| (11) | Uus ühine soovitus hõlmab ellujäämismääral põhineva erandi kehtestamist kaaspüügina lõkspüüniste ja mõrdadega püütud kalade ning traallaudadega traalidega püütud hariliku merikeele suhtes. |
| --- | --- |

(11)

Uus ühine soovitus hõlmab ellujäämismääral põhineva erandi kehtestamist kaaspüügina lõkspüüniste ja mõrdadega püütud kalade ning traallaudadega traalidega püütud hariliku merikeele suhtes.

| (12) | Uues ühises soovituses esitatud ja STECFi läbi vaadatud teaduslike tõendite alusel ning võttes arvesse kasutavate püügivahendite, -meetodite ja ökosüsteemi omadusi, tuleks need ellujäämismääral põhinevad erandid lisada uude 2018. aasta tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(12)

Uues ühises soovituses esitatud ja STECFi läbi vaadatud teaduslike tõendite alusel ning võttes arvesse kasutavate püügivahendite, -meetodite ja ökosüsteemi omadusi, tuleks need ellujäämismääral põhinevad erandid lisada uude 2018. aasta tagasiheitekavasse.

| (13) | Delegeeritud määrusega (EL) 2016/2250 kehtestati vähese tähtsusega erand seoses järgmisega:






  — | hariliku merikeele püük abarate ja nakkevõrkudega ICESi IIIa rajoonis, ICESi IV alapiirkonnas ning ICESi IIa alapiirkonna liidu vetes; |
| --- | --- | --- |

(13)

Delegeeritud määrusega (EL) 2016/2250 kehtestati vähese tähtsusega erand seoses järgmisega:

—

hariliku merikeele püük abarate ja nakkevõrkudega ICESi IIIa rajoonis, ICESi IV alapiirkonnas ning ICESi IIa alapiirkonna liidu vetes;

| — | hariliku merikeele püük flaami paneeliga varustatud teatavate piimtraalidega ICESi IV alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele püük flaami paneeliga varustatud teatavate piimtraalidega ICESi IV alapiirkonnas;

| — | norra salehomaari püük teatavate põhjatraalidega ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes. |
| --- | --- |

—

norra salehomaari püük teatavate põhjatraalidega ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes.

Uue ühise soovituse kohaselt tuleks nende vähese tähtsusega erandite kohaldamist jätkata. Seepärast on asjakohane lisada need erandid uude tagasiheitekavasse.

| (14) | Uue ühise soovituse kohaselt tuleks kehtestada vähese tähtsusega erand hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa ja põhjaatlandi süsika kombineeritud püügi puhul teatavate põhjatraalidega ICESi IIIa rajoonis, vähese tähtsusega erand hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa ja põhjaatlandi süsika kombineeritud püügi puhul mõrdadega ICESi IIIa rajoonis, vähese tähtsusega erand merlangi ja tursa püügi puhul põhjatraalidega ICESi IVc rajoonis ning vähese tähtsusega erand merlangi püügi puhul teatavate põhjatraalidega ICESi IIIa rajoonis. |
| --- | --- |

(14)

Uue ühise soovituse kohaselt tuleks kehtestada vähese tähtsusega erand hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa ja põhjaatlandi süsika kombineeritud püügi puhul teatavate põhjatraalidega ICESi IIIa rajoonis, vähese tähtsusega erand hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa ja põhjaatlandi süsika kombineeritud püügi puhul mõrdadega ICESi IIIa rajoonis, vähese tähtsusega erand merlangi ja tursa püügi puhul põhjatraalidega ICESi IVc rajoonis ning vähese tähtsusega erand merlangi püügi puhul teatavate põhjatraalidega ICESi IIIa rajoonis.

| (15) | Tuginedes liikmesriikide esitatud veenvatele tõenditele seoses eranditega, mille STECF on läbi vaadanud ja mille kohta teinud järelduse, et need erandid sisaldasid põhjendatud argumente selle kohta, et selektiivsust on keeruline täiendavalt suurendada või soovimatu püügi käitlemise kulud on ebaproportsionaalselt suured, on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand kooskõlas uues ühises soovituses kavandatud protsendimääraga, järgides määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktis c sätestatud piiranguid. |
| --- | --- |

(15)

Tuginedes liikmesriikide esitatud veenvatele tõenditele seoses eranditega, mille STECF on läbi vaadanud ja mille kohta teinud järelduse, et need erandid sisaldasid põhjendatud argumente selle kohta, et selektiivsust on keeruline täiendavalt suurendada või soovimatu püügi käitlemise kulud on ebaproportsionaalselt suured, on asjakohane kehtestada vähese tähtsusega erand kooskõlas uues ühises soovituses kavandatud protsendimääraga, järgides määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktis c sätestatud piiranguid.

| (16) | Määruse (EÜ) nr 850/98 artikliga 18a antakse komisjonile õigus kehtestada tagasiheitekavade vastuvõtmise eesmärgil ja lossimiskohustusega hõlmatud liikidele kalavarude kaitseks alammõõdud, et tagada mereorganismide noorisendite kaitse. Kalavarude kaitseks kehtestatav alammõõt võib vajaduse korral erineda määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisas kehtestatud mõõtudest. Norra salehomaari püügil ICESi IIIa rajoonis on asjakohane säilitada delegeeritud määruses (EL) 2015/2440 (5) kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdud, st kogupikkus 105 mm ja seljakilbi pikkus 32 mm. Vastavalt uuele ühisele soovitusele tuleks lisada saba pikkuse miinimummõõt 59 mm, mis STECFi hinnangu kohaselt vastab kogupikkuse ja seljakilbi pikkuse kehtivatele mõõtudele. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EÜ) nr 850/98 artikliga 18a antakse komisjonile õigus kehtestada tagasiheitekavade vastuvõtmise eesmärgil ja lossimiskohustusega hõlmatud liikidele kalavarude kaitseks alammõõdud, et tagada mereorganismide noorisendite kaitse. Kalavarude kaitseks kehtestatav alammõõt võib vajaduse korral erineda määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisas kehtestatud mõõtudest. Norra salehomaari püügil ICESi IIIa rajoonis on asjakohane säilitada delegeeritud määruses (EL) 2015/2440 (5) kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdud, st kogupikkus 105 mm ja seljakilbi pikkus 32 mm. Vastavalt uuele ühisele soovitusele tuleks lisada saba pikkuse miinimummõõt 59 mm, mis STECFi hinnangu kohaselt vastab kogupikkuse ja seljakilbi pikkuse kehtivatele mõõtudele.

| (17) | Tagasiheitekavad võivad sisaldada ka tehnilisi meetmeid lossimiskohustusega hõlmatud püügi või liikide jaoks. Et suurendada püügivahendite selektiivsust ja vähendada soovimatut püüki Skagerrakis, on asjakohane säilitada mitu tehnilist meedet, milles Euroopa Liit ja Norra leppisid kokku 2011. (6) ja 2012. (7) aastal, ning lubada SepNepi sortimisseadme kasutamine. |
| --- | --- |

(17)

Tagasiheitekavad võivad sisaldada ka tehnilisi meetmeid lossimiskohustusega hõlmatud püügi või liikide jaoks. Et suurendada püügivahendite selektiivsust ja vähendada soovimatut püüki Skagerrakis, on asjakohane säilitada mitu tehnilist meedet, milles Euroopa Liit ja Norra leppisid kokku 2011. (6) ja 2012. (7) aastal, ning lubada SepNepi sortimisseadme kasutamine.

| (18) | Nõuetekohase kontrolli tagamiseks tuleks sätestada konkreetsed nõuded käesoleva määrusega hõlmatud laevade nimekirjade koostamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Nõuetekohase kontrolli tagamiseks tuleks sätestada konkreetsed nõuded käesoleva määrusega hõlmatud laevade nimekirjade koostamiseks.

| (19) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2018, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud ajaraamistikku, |
| --- | --- |

(19)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2018, et järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud ajaraamistikku,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust kohaldatakse ICESi IV alapiirkonnas (Põhjameri), ICESi IIIa rajoonis (Kattegat ja Skagerrak) ning ICESi IIa rajooni liidu vetes (Norra meri) põhjalähedase püügi suhtes vastavalt käesolevale määrusele.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.

1)   „Selektiivtraali paneel“ (ingl seltra panel)– seade, mis on:

„Selektiivtraali paneel“ (ingl seltra panel

| — | nelja paneeliga sortimisseadme ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) ning mis on paigaldatud nii, et ühe 270 mm võrgusilma kohta on ühendatud kolm 90 mm võrgusilma, või ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 140 mm (ruutsilm); |
| --- | --- |

—

nelja paneeliga sortimisseadme ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) ning mis on paigaldatud nii, et ühe 270 mm võrgusilma kohta on ühendatud kolm 90 mm võrgusilma, või ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 140 mm (ruutsilm);

| — | vähemalt 3 m pikk; |
| --- | --- |

—

vähemalt 3 m pikk;

| — | asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 m ning |
| --- | --- |

—

asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 m ning

| — | on sama lai kui traali ülemise võrgulina laius (st jamuõmblusest jamuõmbluseni). |
| --- | --- |

—

on sama lai kui traali ülemise võrgulina laius (st jamuõmblusest jamuõmbluseni).

2)   „Sortimisrestiga sortimisseade“ (ingl netgrid selectivity device)– kahe paneeliga traali sisse paigaldatav nelja paneeliga sortimisseade, kuhu on kaldu paigaldatud rombikujuliste silmadega võrgusein, mille võrgusilma suurus on vähemalt 200 mm, ning mille tulemusena tekib traali ülemisse ossa väljapääsuava.

„Sortimisrestiga sortimisseade“ (ingl netgrid selectivity device

3)   „Flaami paneel“ (ingl Flemish panel)– piimtraali viimase silmarea kokkutõmmatud osa, mille:

„Flaami paneel“ (ingl Flemish panel

| — | eesmine pool on noodapära külge vahetult kinnitatud; |
| --- | --- |

—

eesmine pool on noodapära külge vahetult kinnitatud;

| — | ülemine ja alumine võrguosa koosneb vähemalt 120 mm võrgusilmast mõõdetuna sõlmede vahelt; |
| --- | --- |

—

ülemine ja alumine võrguosa koosneb vähemalt 120 mm võrgusilmast mõõdetuna sõlmede vahelt;

| — | pinguletõmmatud pikkus on vähemalt 3 m. |
| --- | --- |

—

pinguletõmmatud pikkus on vähemalt 3 m.

4)   „SepNep“ (ingl SepNep)– traallaudadega traal, mis:

„SepNep“ (ingl SepNep

| — | koosneb võrgusilmast suurusvahemikus 80–99 +≥ 100 mm; |
| --- | --- |

—

koosneb võrgusilmast suurusvahemikus 80–99 +≥ 100 mm;

| — | on varustatud mitme noodapäraga, mille võrgusilma suurus jääb vähemalt vahemikku 80–120 mm ja mis on kinnitatud ühe võrgupikenduse külge; kõige ülemise noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 105 mm, ning |
| --- | --- |

—

on varustatud mitme noodapäraga, mille võrgusilma suurus jääb vähemalt vahemikku 80–120 mm ja mis on kinnitatud ühe võrgupikenduse külge; kõige ülemise noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 105 mm, ning

| — | võib olla varustatud ka valikulise sortimisvõrega, mille võresamm on vähemalt 17 mm, tingimusel, et see on ehitatud sellisel viisil, mis võimaldab väikestel norra salehomaaridel välja pääseda. |
| --- | --- |

—

võib olla varustatud ka valikulise sortimisvõrega, mille võresamm on vähemalt 17 mm, tingimusel, et see on ehitatud sellisel viisil, mis võimaldab väikestel norra salehomaaridel välja pääseda.

Artikkel 3

Lossimiskohustusega hõlmatud liigid

Lossimiskohustus kehtib käesoleva määruse lisas osutatud liikide suhtes, võttes arvesse artiklites 4–7 sätestatud erandeid.

Artikkel 4

Ellujäämismääral põhinevad erandid norra salehomaari puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse norra salehomaari järgmise püügi suhtes:

| a) | lõkspüünistega (FPO) (8) püütud saak; |
| --- | --- |

a)

lõkspüünistega (FPO) (8) püütud saak;

| b) | ICESi IIIa rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm); |
| --- | --- |

b)

ICESi IIIa rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm);

| c) | ICESi IIIa rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm ja mis on varustatud selektiivtraali paneeliga; |
| --- | --- |

c)

ICESi IIIa rajoonis selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm ja mis on varustatud selektiivtraali paneeliga;

| d) | talvekuudel (oktoobrist märtsini) funktsionaalsetes üksustes Farne'i sügavik (FÜ 6), Firth of Fourth (FÜ 8) ja Moray Firth (FÜ 9) selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm ja mis on varustatud sortimisrestiga sortimisseadmega. |
| --- | --- |

d)

talvekuudel (oktoobrist märtsini) funktsionaalsetes üksustes Farne'i sügavik (FÜ 6), Firth of Fourth (FÜ 8) ja Moray Firth (FÜ 9) selliste põhjatraalidega (OTB, TBN) püütud saak, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm ja mis on varustatud sortimisrestiga sortimisseadmega.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata tervena vette tagasi piirkonnas, kus see püüti.

Artikkel 5

Ellujäämismääral põhinev erand hariliku merikeele puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse selliste hariliku merikeele isendite püügi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mis on püütud ICESi IVc püügipiirkonnas kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid traallaudadega põhjatraaliga (OTB), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm.

2.   Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse üksnes selliste laevade suhtes, mille pikkus on kuni 10 meetrit ja mootorivõimsus on kuni 221 kW, kui nad püüavad kala vetes, mille sügavus on 30 meetrit või vähem ja traalimise kestus on kuni 1,5 tundi.

3.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud hariliku merikeele tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 6

Ellujäämismääral põhinev erand lõkspüüniste ja mõrdadega kaaspüütud kalade puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse tursa, kilttursa, merlangi, atlandi merilesta, hariliku merikeele ja põhjaatlandi süsika lõkspüüniste ja mõrraga (FPO, FYK) püügi suhtes.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud kalade tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.

Artikkel 7

Vähese tähtsusega erandid

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:

| a) | ICESi IIIa rajoonis, ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes abaraid ja nakkevõrkusid (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) kasutavate laevadega püügi puhul:
  hariliku merikeele puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

a)

ICESi IIIa rajoonis, ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes abaraid ja nakkevõrkusid (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) kasutavate laevadega püügi puhul:

hariliku merikeele puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist;

| b) | ICESi IV alapiirkonnas piimtraale (TBB) (võrgusilma suurus 80–119 mm ning suurendatud võrgusilmad piimtraali pikendusel ehk flaami paneel) kasutavate laevadega püügi puhul:
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul kuni 6 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

b)

ICESi IV alapiirkonnas piimtraale (TBB) (võrgusilma suurus 80–119 mm ning suurendatud võrgusilmad piimtraali pikendusel ehk flaami paneel) kasutavate laevadega püügi puhul:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul kuni 6 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist;

| c) | ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes põhjatraale (OTB, OTT, TB, TBN) (võrgusilma suurus 80–99 mm) kasutavate laevadega püügi puhul:
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema norra salehomaari puhul kuni 2 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

c)

ICESi IV alapiirkonnas ja ICESi IIa rajooni liidu vetes põhjatraale (OTB, OTT, TB, TBN) (võrgusilma suurus 80–99 mm) kasutavate laevadega püügi puhul:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema norra salehomaari puhul kuni 2 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist;

| d) | ICESi IIIa rajoonis norra salehomaari puhul, mis on püütud liike sortiva võrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või rohkem) kasutavate laevadega:
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa ja põhjaatlandi süsika kombineeritud püügi puhul kuni 4 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, hariliku süvameregarneeli, tursa ja põhjaatlandi süsika aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

d)

ICESi IIIa rajoonis norra salehomaari puhul, mis on püütud liike sortiva võrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või rohkem) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa ja põhjaatlandi süsika kombineeritud püügi puhul kuni 4 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, hariliku süvameregarneeli, tursa ja põhjaatlandi süsika aastasest kogupüügist;

| e) | ICESi IIIa rajoonis hariliku süvameregarneeli puhul, mis on püütud liike sortiva võrega (võresammuga kuni 19 mm) varustatud põhjatraale (OTB) (võrgusilma suurus 35 mm või rohkem) kasutavate laevadega:
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, atlandi merilesta ja põhjaatlandi süsika kombineeritud püügi puhul kuni 1 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta ja hariliku süvameregarneeli aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

e)

ICESi IIIa rajoonis hariliku süvameregarneeli puhul, mis on püütud liike sortiva võrega (võresammuga kuni 19 mm) varustatud põhjatraale (OTB) (võrgusilma suurus 35 mm või rohkem) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, atlandi merilesta ja põhjaatlandi süsika kombineeritud püügi puhul kuni 1 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta ja hariliku süvameregarneeli aastasest kogupüügist;

| f) | ICESi IVc rajoonis põhjatraale (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm) kasutavate laevadega püütud hariliku merikeele, merlangi, atlandi merilesta ja püügi piirnormideta liikide segapüügi puhul:
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi ja tursa kombineeritud püügi puhul kuni 6 % norra salehomaari, kilttursa, hariliku merikeele, hariliku süvameregarneeli, merlangi, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika ja tursa aastasest kogupüügist; vette tagasi heidetava tursa kogus on kuni 2 % selle aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

f)

ICESi IVc rajoonis põhjatraale (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm) kasutavate laevadega püütud hariliku merikeele, merlangi, atlandi merilesta ja püügi piirnormideta liikide segapüügi puhul:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi ja tursa kombineeritud püügi puhul kuni 6 % norra salehomaari, kilttursa, hariliku merikeele, hariliku süvameregarneeli, merlangi, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika ja tursa aastasest kogupüügist; vette tagasi heidetava tursa kogus on kuni 2 % selle aastasest kogupüügist;

| g) | ICESi IIIa rajoonis selliste laevadega püügi puhul, mis kasutavad võrgusilma suurusega 90–119 mm ja selektiivtraali paneeliga varustatud või 120 mm või suurema võrgusilma suurusega põhjatraale (OTB, OTT, TBN):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi püügi puhul kuni 2 % norra salehomaari, tursa, kilttursa, merlangi, põhjaatlandi süsika, hariliku merikeele, atlandi merilesta ja euroopa merluusi aastasest kogupüügist. |
| --- | --- |

g)

ICESi IIIa rajoonis selliste laevadega püügi puhul, mis kasutavad võrgusilma suurusega 90–119 mm ja selektiivtraali paneeliga varustatud või 120 mm või suurema võrgusilma suurusega põhjatraale (OTB, OTT, TBN):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi püügi puhul kuni 2 % norra salehomaari, tursa, kilttursa, merlangi, põhjaatlandi süsika, hariliku merikeele, atlandi merilesta ja euroopa merluusi aastasest kogupüügist.

Artikkel 8

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdud

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisa kohasest kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust on norra salehomaari kaitseks kehtestatud alammõõt ICESi IIIa rajoonis järgmine:

| a) | kogupikkus 105 mm; |
| --- | --- |

a)

kogupikkus 105 mm;

| b) | saba pikkus 59 mm; |
| --- | --- |

b)

saba pikkus 59 mm;

| c) | seljakilbi pikkus 32 mm. |
| --- | --- |

c)

seljakilbi pikkus 32 mm.

Artikkel 9

Tehnilised erimeetmed Skagerrakis

1.   Skagerrakis on keelatud pardal hoida või kasutada traali, põhjanoota, piimtraali või samalaadset veetavat võrku, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 120 mm.

2.   Erandina lõikest 1 võib kasutada järgmisi traale:

| a) | traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 90 mm, tingimusel et need on varustatud selektiivtraali paneeliga või sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm; |
| --- | --- |

a)

traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 90 mm, tingimusel et need on varustatud selektiivtraali paneeliga või sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm;

| b) | traalid, mille võrgusilma suurus (ruutsilm) noodapäras on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm; |
| --- | --- |

b)

traalid, mille võrgusilma suurus (ruutsilm) noodapäras on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm;

| c) | traalid, mille võrgusilma suurus on pelaagilisi või töönduslikke liike püüdes alla 70 mm, tingimusel et saak sisaldab rohkem kui 80 % ühte või enamat pelaagilist või töönduslikku liiki; |
| --- | --- |

c)

traalid, mille võrgusilma suurus on pelaagilisi või töönduslikke liike püüdes alla 70 mm, tingimusel et saak sisaldab rohkem kui 80 % ühte või enamat pelaagilist või töönduslikku liiki;

| d) | traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on harilikku süvameregarneeli püüdes vähemalt 35 mm, tingimusel et traalil on sortimisvõre, mille võresamm on kuni 19 mm. |
| --- | --- |

d)

traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on harilikku süvameregarneeli püüdes vähemalt 35 mm, tingimusel et traalil on sortimisvõre, mille võresamm on kuni 19 mm.

3.   Kaaspüügi eraldamise seadet on kooskõlas lõike 2 punktiga d lubatud kasutada harilikku süvameregarneeli püüdes, tingimusel et on olemas piisavad püügivõimalused, et katta kaaspüüki, ja et kaaspüügi eraldamise seade on

| a) | varustatud ülemise paneeliga, mille ruutsilmade minimaalne suurus on 120 mm; |
| --- | --- |

a)

varustatud ülemise paneeliga, mille ruutsilmade minimaalne suurus on 120 mm;

| b) | vähemalt 3 m pikk ning |
| --- | --- |

b)

vähemalt 3 m pikk ning

| c) | vähemalt sama lai kui sortimisvõre. |
| --- | --- |

c)

vähemalt sama lai kui sortimisvõre.

Artikkel 10

SepNep

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 4 on lubatud kasutada SepNepi võrke.

Artikkel 11

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EL) 2016/2250 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 12

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  
  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.

2

(3)  Komisoni 4. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/2250, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes (ELT L 340, 15.12.2016, lk 2).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

4

(5)  Komisjoni 22. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2440, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul Põhjameres ja ICESi IIa rajooni liidu vetes (ELT L 336, 23.12.2015, lk 42).

5

(6)  Euroopa Liidu ja Norra vaheliste kalapüügi reguleerimist Skagerrakis ja Kattegatis 2012. aastal käsitlenud kalandusalaste nõupidamiste lõppotsuste protokoll.

6

(7)  Euroopa Liidu ja Norra vaheliste Skagerraki piirkonnas tagasiheite keelamise rakendamise meetmeid ja kontrollimeetmeid käsitlenud kalandusalaste nõupidamiste 4. juuli 2012. aasta lõppotsuste protokoll.

7

(8)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid vastavad koodidele, mis on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) XI lisas. Vähem kui 10-meetrise kogupikkusega laevade puhul vastavad tabelis esitatud püügivahendite koodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.

8

---

LISA

| Püügivahend (1)
   (2) | Võrgusilma suurus | Lossimiskohustusega hõlmatud liigid |
| --- | --- | --- |
| Traalid:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ≥ 100 mm | Tursa, hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük. |
| Traalid:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 70–99 mm | Tursa (3), hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük. |
| Traalid:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69mm | Tursa, hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük. |
| Piimtraalid:
  TBB | ≥ 120mm | Tursa, hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük. |
| Piimtraalid:
  TBB | 80–119 mm | Tursa, hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük. |
| Nakkevõrgud (gillnets, entangling nets) ja abarad:
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | Tursa (3), hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük. |
| Õngekonksud ja -nöörid:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | Tursa, hariliku merikeele, kilttursa, euroopa merluusi, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük. |
| Püünised:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | Tursa, hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük. |

Püügivahend (1)
   (2)

Võrgusilma suurus

Lossimiskohustusega hõlmatud liigid

Traalid:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

≥ 100 mm

Tursa, hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük.

Traalid:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

70–99 mm

Tursa (3), hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük.

Traalid:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69mm

Tursa, hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük.

Piimtraalid:

TBB

≥ 120mm

Tursa, hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük.

Piimtraalid:

TBB

80–119 mm

Tursa, hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük.

Nakkevõrgud (gillnets, entangling nets) ja abarad:

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

Tursa (3), hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük.

Õngekonksud ja -nöörid:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

Tursa, hariliku merikeele, kilttursa, euroopa merluusi, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük.

Püünised:

FPO, FIX, FYK, FPN

Tursa, hariliku merikeele, kilttursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, hariliku süvameregarneeli, norra salehomaari ja merlangi kogupüük.

---

(1)  Käesolevas tabelis on kasutatud püügivahendite koode, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) XI lisas (EÜT L 112, 30.4.2011, lk 1).

(2)  Vähem kui 10-meetrise kogupikkusega laevade puhul vastavad tabelis esitatud püügivahendite koodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.

(3)  Tursa lossimiskohustust ei kohaldata ICESi IIIaS alarajooni suhtes.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/13

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/46,

20. oktoober 2017,

millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase ja süvamerepüügi puhul loodepiirkonna vetes 2018. aastaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Selleks et rakendada lossimiskohustust, on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et rakendada lossimiskohustust, on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Komisjon on delegeeritud määrusega (EL) 2016/2375 (2) kehtestanud tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018, võttes aluseks Belgia, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi poolt 2016. aastal esitatud ühise soovituse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on delegeeritud määrusega (EL) 2016/2375 (2) kehtestanud tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018, võttes aluseks Belgia, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi poolt 2016. aastal esitatud ühise soovituse.

| (4) | Belgial, Iirimaal, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks loodepiirkonna vetes. Pärast loodepiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid kõnealused liikmesriigid 31. mail 2017 komisjonile uue ühise soovituse, milles käsitletakse 2018. aasta tagasiheitekava teatava põhjalähedase ja süvamerepüügi puhul loodepiirkonna vetes. Asjaomased teadusasutused andsid teadusliku panuse, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (3). Uues ühises soovituses väljapakutud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3 ja need võib seega lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(4)

Belgial, Iirimaal, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks loodepiirkonna vetes. Pärast loodepiirkonna vete nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid kõnealused liikmesriigid 31. mail 2017 komisjonile uue ühise soovituse, milles käsitletakse 2018. aasta tagasiheitekava teatava põhjalähedase ja süvamerepüügi puhul loodepiirkonna vetes. Asjaomased teadusasutused andsid teadusliku panuse, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (3). Uues ühises soovituses väljapakutud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3 ja need võib seega lisada käesolevasse määrusesse.

| (5) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c kohaldatakse loodepiirkonna vetes lossimiskohustust hiljemalt alates 1. jaanuarist 2016 selliste püüki määratlevate liikide suhtes, mille puhul kehtivad püügi piirnormid. Uues ühises soovituses on täpsustatud laevastikud, mille suhtes tuleks kohaldada lossimiskohustust tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika segapüügi puhul, norra salehomaari püügi puhul, hariliku merikeele ja atlandi merilesta segapüügi puhul ning euroopa merluusi, megrimi ja euroopa süsika püügi puhul. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c kohaldatakse loodepiirkonna vetes lossimiskohustust hiljemalt alates 1. jaanuarist 2016 selliste püüki määratlevate liikide suhtes, mille puhul kehtivad püügi piirnormid. Uues ühises soovituses on täpsustatud laevastikud, mille suhtes tuleks kohaldada lossimiskohustust tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika segapüügi puhul, norra salehomaari püügi puhul, hariliku merikeele ja atlandi merilesta segapüügi puhul ning euroopa merluusi, megrimi ja euroopa süsika püügi puhul.

| (6) | Vastavalt uuele ühisele soovitusele peaks 2018. aasta tagasiheitekava lisaks delegeeritud määruses (EL) 2016/2375 kindlaks määratud püügile (st tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika mitmeliigiline püük, norra salehomaari püük, hariliku merekeele ja atlandi merilesta segapüük ning euroopa merluusi, megrimi ja euroopa süsika püük) hõlmama ka põhjaatlandi süsika püüki ICESi VI ja Vb ning VII rajoonis. Teatava püügi puhul peaks olema hõlmatud ka kaaspüügiliigid. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt uuele ühisele soovitusele peaks 2018. aasta tagasiheitekava lisaks delegeeritud määruses (EL) 2016/2375 kindlaks määratud püügile (st tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika mitmeliigiline püük, norra salehomaari püük, hariliku merekeele ja atlandi merilesta segapüük ning euroopa merluusi, megrimi ja euroopa süsika püük) hõlmama ka põhjaatlandi süsika püüki ICESi VI ja Vb ning VII rajoonis. Teatava püügi puhul peaks olema hõlmatud ka kaaspüügiliigid.

| (7) | Samuti pakutakse uues ühises soovituses välja, et alates 2018. aastast tuleks ICESi VI alapiirkonnas ja ICESi Vb rajoonis traalide ja nootadega süsisaba, sinise molva ja pikksabalaste süvamerepüügi suhtes kohaldada lossimiskohustust. |
| --- | --- |

(7)

Samuti pakutakse uues ühises soovituses välja, et alates 2018. aastast tuleks ICESi VI alapiirkonnas ja ICESi Vb rajoonis traalide ja nootadega süsisaba, sinise molva ja pikksabalaste süvamerepüügi suhtes kohaldada lossimiskohustust.

| (8) | Uues ühises soovituses pakutakse välja, et alates 2018. aastast tuleks määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 lõikes 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldada ICESi VI rajoonis ja VII alapiirkonnas lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega püütud norra salehomaari suhtes, võttes arvesse kasutavate vahendite, meetodite ja ökosüsteemi omadusi. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(8)

Uues ühises soovituses pakutakse välja, et alates 2018. aastast tuleks määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 lõikes 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldada ICESi VI rajoonis ja VII alapiirkonnas lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega püütud norra salehomaari suhtes, võttes arvesse kasutavate vahendite, meetodite ja ökosüsteemi omadusi. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse.

| (9) | Uues ühises soovituses pakutakse välja, et alates 2018. aastast tuleks määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 lõikes 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldada selliste hariliku merikeele isendite püügi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mis on püütud 80–99 mm võrgusilma suurusega traallaudadega põhjatraaliga ICESi VIId rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid. STECF on märkinud, et määruses osutatud noorkala kasvualad tuleks kindlaks teha. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse tingimusel, et asjaomased liikmesriigid teevad täiendavad katsed ning esitavad teabe noorkalade kasvualade asukoha kohta. |
| --- | --- |

(9)

Uues ühises soovituses pakutakse välja, et alates 2018. aastast tuleks määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 lõikes 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldada selliste hariliku merikeele isendite püügi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mis on püütud 80–99 mm võrgusilma suurusega traallaudadega põhjatraaliga ICESi VIId rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid. STECF on märkinud, et määruses osutatud noorkala kasvualad tuleks kindlaks teha. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse tingimusel, et asjaomased liikmesriigid teevad täiendavad katsed ning esitavad teabe noorkalade kasvualade asukoha kohta.

| (10) | Uues ühises soovituses pakutakse 2018. aastaks välja seitse vähese tähtsusega erandit lossimiskohustusest teatava püügi puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi ning jõudis järeldusele, et ühine soovitus sisaldas põhjendatud argumente selektiivsuse edasise parandamise raskuste ja/või juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta, mida mõnel juhul toetas ka kulude kvalitatiivne hinnang. Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane lisada kõnealused vähese tähtsusega erandid 2018. aasta tagasiheitekavasse vastavalt ühises soovituses kavandatud protsentidele ja järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lubatut. |
| --- | --- |

(10)

Uues ühises soovituses pakutakse 2018. aastaks välja seitse vähese tähtsusega erandit lossimiskohustusest teatava püügi puhul ja kuni teatava tasemeni. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi ning jõudis järeldusele, et ühine soovitus sisaldas põhjendatud argumente selektiivsuse edasise parandamise raskuste ja/või juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta, mida mõnel juhul toetas ka kulude kvalitatiivne hinnang. Eespool öeldut arvesse võttes ja esitatuist erinevate teaduslike andmete puudumisel on asjakohane lisada kõnealused vähese tähtsusega erandid 2018. aasta tagasiheitekavasse vastavalt ühises soovituses kavandatud protsentidele ja järgides tasemeid, mis ei ületa määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lubatut.

| (11) | Vähese tähtsusega erand, mis on kavandatud ICESi VIId ja VIIe rajoonis väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid ning pelaagilisi traale kasutavate kalalaevadega püütud merlangi kuni 6 % aastase kogusaagi suhtes, põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada. |
| --- | --- |

(11)

Vähese tähtsusega erand, mis on kavandatud ICESi VIId ja VIIe rajoonis väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid ning pelaagilisi traale kasutavate kalalaevadega püütud merlangi kuni 6 % aastase kogusaagi suhtes, põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada.

| (12) | Vähese tähtsusega erand, mis on kavandatud ICESi VIIb–VIIj rajoonis vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid kasutavate kalalaevadega püütud merlangi kuni 6 % aastase kogusaagi suhtes, põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada. |
| --- | --- |

(12)

Vähese tähtsusega erand, mis on kavandatud ICESi VIIb–VIIj rajoonis vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid kasutavate kalalaevadega püütud merlangi kuni 6 % aastase kogusaagi suhtes, põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada.

| (13) | Vähese tähtsusega erand, mis on kavandatud ICESi VII (v.a VIIa, VIId ja VIIe) alapiirkonnas väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid kasutavate kalalaevadega püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada. |
| --- | --- |

(13)

Vähese tähtsusega erand, mis on kavandatud ICESi VII (v.a VIIa, VIId ja VIIe) alapiirkonnas väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid kasutavate kalalaevadega püütud merlangi aastase kogusaagi suhtes (kuni 6 % aastal 2018), põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada.

| (14) | Nende merlangi suhtes välja pakutud kolme vähese tähtsusega erandi suhtes nähti delegeeritud määrusega (EL) 2016/2375 ette, et asjaomased liikmesriigid peavad esitama komisjonile erandite põhjendamiseks teaduslikku lisateavet. STECF märkis, et kuigi vajatakse veel täielikke tõendeid, aitab esitatud lisateave lahendada mõnda STECFi tõstatatud probleemi. STECF rõhutas vajadust töötada kõnealuse kalavaru jaoks välja sidusam lähenemisviis. Võttes arvesse STEFCi poolt läbivaadatud tõendeid ja seda, et erandi põhjendamiseks esitatud tõendid on paranenud, tuleks see erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(14)

Nende merlangi suhtes välja pakutud kolme vähese tähtsusega erandi suhtes nähti delegeeritud määrusega (EL) 2016/2375 ette, et asjaomased liikmesriigid peavad esitama komisjonile erandite põhjendamiseks teaduslikku lisateavet. STECF märkis, et kuigi vajatakse veel täielikke tõendeid, aitab esitatud lisateave lahendada mõnda STECFi tõstatatud probleemi. STECF rõhutas vajadust töötada kõnealuse kalavaru jaoks välja sidusam lähenemisviis. Võttes arvesse STEFCi poolt läbivaadatud tõendeid ja seda, et erandi põhjendamiseks esitatud tõendid on paranenud, tuleks see erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse.

| (15) | Vähese tähtsusega erand, mis on kavas kehtestada ICESi VII alapiirkonnas kalalaevadega püütud norra salehomaari kuni 6 % aastase kogusaagi suhtes, põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(15)

Vähese tähtsusega erand, mis on kavas kehtestada ICESi VII alapiirkonnas kalalaevadega püütud norra salehomaari kuni 6 % aastase kogusaagi suhtes, põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse.

| (16) | Vähese tähtsusega erand, mis on kavas kehtestada ICESi VI alapiirkonnas kalalaevadega püütud norra salehomaari kuni 2 % aastase kogusaagi suhtes, põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada ja et on olemas tõendavad arvandmed juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(16)

Vähese tähtsusega erand, mis on kavas kehtestada ICESi VI alapiirkonnas kalalaevadega püütud norra salehomaari kuni 2 % aastase kogusaagi suhtes, põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada ja et on olemas tõendavad arvandmed juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF leidis, et erand on põhjendatud. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse.

| (17) | Vähese tähtsusega erand, mis on välja pakutud ICESi VIId, VIIe, VIIf, VIIg ja VIIh rajoonis suurema selektiivsusega püügivahendeid (TBB, võrgusilma suurusega 80–199 mm) kasutavate kalalaevadega püütud liikide kuni 3 % aastase kogusaagi suhtes, põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada. STECF märkis, et erandi eesmärk on kompenseerida suurema selektiivsusega püügivahendite kasutamist ja hõlmata ülejäänud tagasiheidet. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(17)

Vähese tähtsusega erand, mis on välja pakutud ICESi VIId, VIIe, VIIf, VIIg ja VIIh rajoonis suurema selektiivsusega püügivahendeid (TBB, võrgusilma suurusega 80–199 mm) kasutavate kalalaevadega püütud liikide kuni 3 % aastase kogusaagi suhtes, põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada. STECF märkis, et erandi eesmärk on kompenseerida suurema selektiivsusega püügivahendite kasutamist ja hõlmata ülejäänud tagasiheidet. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse.

| (18) | Vähese tähtsusega erand, mis on välja pakutud ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele kuni 3 % aastase kogusaagi suhtes, põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada. STECF leidis, et erand on hästi määratletud. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(18)

Vähese tähtsusega erand, mis on välja pakutud ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis abaraid ja nakkevõrkusid kasutavate kalalaevadega püütud hariliku merikeele kuni 3 % aastase kogusaagi suhtes, põhineb asjaolul, et suuremat selektiivsust on väga raske saavutada. STECF leidis, et erand on hästi määratletud. Seepärast tuleks kõnealune erand lisada 2018. aasta tagasiheitekavasse.

| (19) | Delegeeritud määruse (EL) 2016/2375 teatavate sätete reguleerimisala on piiratud 2017. aastaga. Seepärast tuleks asjaomane määrus tunnistada kehtetuks ning asendada uue määrusega, mis jõustub 1. jaanuaril 2018. |
| --- | --- |

(19)

Delegeeritud määruse (EL) 2016/2375 teatavate sätete reguleerimisala on piiratud 2017. aastaga. Seepärast tuleks asjaomane määrus tunnistada kehtetuks ning asendada uue määrusega, mis jõustub 1. jaanuaril 2018.

| (20) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2018, |
| --- | --- |

(20)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2018,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

ICESi V (v.a Va püügipiirkonnas ja Vb püügipiirkonnas üksnes liidu vetes), VI ja VII püügipiirkonnas kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust põhjalähedase ja süvamerepüügi suhtes vastavalt käesolevale määrusele.

Artikkel 2

Mõisted

„Flaami paneel“ tähendab piimtraali viimase silmarea kokkutõmmatud osa, mille eesmine pool on noodapära külge vahetult kinnitatud. Paneeli ülemine ja alumine võrguosa peab koosnema vähemalt 120 mm võrgusilmast mõõdetuna sõlmede vahelt ning paneeli pinguletõmmatud pikkus peab olema vähemalt 3 m.

Artikkel 3

Lossimiskohustusega hõlmatud liigid

Lossimiskohustus kohaldatakse lisas sätestatud kõikide püügiliikide suhtes, võttes arvesse artiklites 4 ja 5 sätestatud erandeid.

Artikkel 4

Ellujäämismääral põhinev erand

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse

| a) | lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid (4) FPO ja FIX) ICESi VI ja VII alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes; |
| --- | --- |

a)

lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid (4) FPO ja FIX) ICESi VI ja VII alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes;

| b) | selliste hariliku merikeele (Solea solea) isendite püügi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mis on püütud ICESi VIId rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid traallaudadega põhjatraaliga (püügivahendite koodid OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm, sellise püügitegevuse käigus, mis vastab järgmistele tingimustele: laevad pikkusega kuni 10 meetrit ja mootori võimsusega kuni 221 kW, kui kala püütakse vetes, mille sügavus on 30 meetrit või vähem, ja traalimise piiratud kestus on kuni 1,5 tundi. Selliselt püütud harilik merikeel tuleb viivitamata vette tagasi lasta. |
| --- | --- |

b)

selliste hariliku merikeele (Solea solea) isendite püügi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mis on püütud ICESi VIId rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid traallaudadega põhjatraaliga (püügivahendite koodid OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm, sellise püügitegevuse käigus, mis vastab järgmistele tingimustele: laevad pikkusega kuni 10 meetrit ja mootori võimsusega kuni 221 kW, kui kala püütakse vetes, mille sügavus on 30 meetrit või vähem, ja traalimise piiratud kestus on kuni 1,5 tundi. Selliselt püütud harilik merikeel tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

2.   Liikmesriigid, kellel on loodepiirkonna vete suhtes otsene majandamishuvi, esitavad komisjonile enne 1. maid 2018 täiendava teadusliku teabe, mis toetab lõike 1 punktis b sätestatud erandit. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teabele oma hinnangu 1. septembriks 2018.

Artikkel 5

Vähese tähtsusega erandid

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib tagasi heita järgmised kogused:

| a) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 6 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida merlangi ja millel kasutatakse väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ja TX) ning pelaagilisi traale (OTM, PTM) merlangi püügiks ICESi VIId ja VIIe rajoonis; |
| --- | --- |

a)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 6 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida merlangi ja millel kasutatakse väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ja TX) ning pelaagilisi traale (OTM, PTM) merlangi püügiks ICESi VIId ja VIIe rajoonis;

Merlangius merlangus

| b) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 6 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida merlangi ja millel kasutatakse vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ja TX) ning pelaagilisi traale (OTM, PTM) merlangi püügiks ICESi VIIb–VIIj rajoonis; |
| --- | --- |

b)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 6 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida merlangi ja millel kasutatakse vähemalt 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ja TX) ning pelaagilisi traale (OTM, PTM) merlangi püügiks ICESi VIIb–VIIj rajoonis;

Merlangius merlangus

| c) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 6 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida merlangi ja millel kasutatakse väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ja TX) ning pelaagilisi traale (OTM, PTM) merlangi püügiks ICESi VII alapiirkonnas, v.a VIIa, VIId ja VIIe rajoon; |
| --- | --- |

c)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 6 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida merlangi ja millel kasutatakse väiksema kui 100 mm võrgusilma suurusega põhjatraale ja nootasid (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV OT, PT ja TX) ning pelaagilisi traale (OTM, PTM) merlangi püügiks ICESi VII alapiirkonnas, v.a VIIa, VIId ja VIIe rajoon;

Merlangius merlangus

| d) | norra salehomaari (Nephrops norvegicus) puhul kuni 6 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida norra salehomaari ja millega püütakse norra salehomaari ICESi VII alapiirkonnas; |
| --- | --- |

d)

norra salehomaari (Nephrops norvegicus) puhul kuni 6 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida norra salehomaari ja millega püütakse norra salehomaari ICESi VII alapiirkonnas;

Nephrops norvegicus

| e) | norra salehomaari (Nephrops norvegicus) puhul kuni 2 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida norra salehomaari ja millega püütakse norra salehomaari) ICESi VI alapiirkonnas; |
| --- | --- |

e)

norra salehomaari (Nephrops norvegicus) puhul kuni 2 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida norra salehomaari ja millega püütakse norra salehomaari) ICESi VI alapiirkonnas;

Nephrops norvegicus

| f) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida harilikku merikeelt ning millel kasutatakse abaraid ja nakkevõrkusid hariliku merikeele püügiks ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis; |
| --- | --- |

f)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida harilikku merikeelt ning millel kasutatakse abaraid ja nakkevõrkusid hariliku merikeele püügiks ICESi VIId, VIIe, VIIf ja VIIg rajoonis;

Solea solea

| g) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida harilikku merikeelt ja millel kasutatakse suurema selektiivsusega (näiteks suure võrgupikendusega) püügivahendeid (TBB; püügivahendid, mille võrgusilma suurus on 80–199 mm) hariliku merikeele püügiks ICESi VIId, VIIe, VIIf, VIIg ja VIIh rajoonis. |
| --- | --- |

g)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist, mis on püütud laevadega, mille puhul on kohustus lossida harilikku merikeelt ja millel kasutatakse suurema selektiivsusega (näiteks suure võrgupikendusega) püügivahendeid (TBB; püügivahendid, mille võrgusilma suurus on 80–199 mm) hariliku merikeele püügiks ICESi VIId, VIIe, VIIf, VIIg ja VIIh rajoonis.

Solea solea

Artikkel 6

Lossimiskohustusega hõlmatud laevad

1.   Liikmesriigid määravad lisas esitatud kriteeriumide alusel kindlaks laevad, mille suhtes lossimiskohustust iga konkreetse püügi puhul kohaldatakse.

Laevad, mille suhtes kohaldatakse 2017. aastal teatava püügi puhul lossimiskohustust, jäävad selle püügi puhul lossimiskohustusega hõlmatuks.

2.   Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele 31. detsembriks 2017 liidu kalanduskontrolli turvalise veebisaidi kaudu iga lisas nimetatud püügi kohta lõike 1 alusel kindlaks määratud laevade nimekirja. Liikmesriigid ajakohastavad neid nimekirju.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

Delegeeritud määrus (EL) 2016/2375 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2018.

Artiklit 6 kohaldatakse siiski alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. oktoober 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 352, 12.10.2016, lk 39.

1

(2)  Komisjoni 12. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2438, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018 (ELT L 336, 23.12.2015, lk 29) ning mis tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni 12. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrusega (EL) 2016/2375, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes ajavahemikuks 2016–2018 (ELT L 352, 23.12.2016, lk 39).

2

(3)  2017-07_STECF PLEN 17-02_JRCxxx.pdf

3

(4)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid on määranud kindlaks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon.

4

---

LISA

Lossimiskohustusega hõlmatud püük

| a) | Püük ICESi VI alapiirkonna ning Vb rajooni liidu ja rahvusvahelistes vetes









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Kilttursa kogupüük ning merikeele, atlandi merilesta ja megrimite kaaspüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*1) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 5 % järgmisi päristursalisi: tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika kogus kokku. |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Traalid, noodad, lõkspüünised ja mõrrad | Kõik | Norra salehomaari kogupüük ja kilttursa, hariliku merikeele, atlandi merilesta ja megrimi kaaspüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*1) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 5 % norra salehomaari. |
| Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid | ≥ 100 mm | Põhjaatlandi süsika kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*1) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 50 % põhjaatlandi süsikat. |
| Süsisaba (Aphanopus carbo) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | ≥ 100 mm | Süsisaba kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*1) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 20 % süsisaba. |
| Sinine molva (Molva dypterygia) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | ≥ 100 mm | Sinise molva kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*1) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 20 % sinist molvat. |
| Pikksabalased (Coryphaeides rupestris, Macrourus berglax) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | ≥ 100 mm | Pikksabalaste kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*1) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 20 % pikksabalasi. |

a)

Püük ICESi VI alapiirkonna ning Vb rajooni liidu ja rahvusvahelistes vetes

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Kilttursa kogupüük ning merikeele, atlandi merilesta ja megrimite kaaspüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*1) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 5 % järgmisi päristursalisi: tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika kogus kokku.

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Traalid, noodad, lõkspüünised ja mõrrad

Kõik

Norra salehomaari kogupüük ja kilttursa, hariliku merikeele, atlandi merilesta ja megrimi kaaspüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*1) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 5 % norra salehomaari.

Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid

≥ 100 mm

Põhjaatlandi süsika kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*1) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 50 % põhjaatlandi süsikat.

Süsisaba (Aphanopus carbo)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

≥ 100 mm

Süsisaba kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*1) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 20 % süsisaba.

Sinine molva (Molva dypterygia)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

≥ 100 mm

Sinise molva kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*1) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 20 % sinist molvat.

Pikksabalased (Coryphaeides rupestris, Macrourus berglax)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

≥ 100 mm

Pikksabalaste kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*1) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 20 % pikksabalasi.

| b) | Püük ICESi VI ja VII alapiirkonna ning ICESi Vb rajooni liidu ja rahvusvahelistes vetes









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa merluus
  (Merluccius merluccius) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Euroopa merluusi kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*2) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 10 % euroopa merluusi. |
| Euroopa merluus
  (Merluccius merluccius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik nakkevõrgud | Kõik | Euroopa merluusi kogupüük |
| Euroopa merluus
  (Merluccius merluccius) | LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM | Kõik õngejadalaevad | Kõik | Euroopa merluusi kogupüük |

b)

Püük ICESi VI ja VII alapiirkonna ning ICESi Vb rajooni liidu ja rahvusvahelistes vetes

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Euroopa merluus

(Merluccius merluccius)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Euroopa merluusi kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*2) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 10 % euroopa merluusi.

Euroopa merluus

(Merluccius merluccius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik nakkevõrgud

Kõik

Euroopa merluusi kogupüük

Euroopa merluus

(Merluccius merluccius)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Kõik õngejadalaevad

Kõik

Euroopa merluusi kogupüük

| c) | Püük ICESi VII alapiirkonnas









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahendi kirjeldus | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Traalid, noodad, lõkspüünised ja mõrrad | Kõik | Norra salehomaari kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*3) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 10 % norra salehomaari. |
| Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid | ≥ 100 mm | Põhjaatlandi süsika kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*3) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 50 % põhjaatlandi süsikat. |

c)

Püük ICESi VII alapiirkonnas

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahendi kirjeldus

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Traalid, noodad, lõkspüünised ja mõrrad

Kõik

Norra salehomaari kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*3) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 10 % norra salehomaari.

Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid

≥ 100 mm

Põhjaatlandi süsika kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*3) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 50 % põhjaatlandi süsikat.

| d) | Püük ICESi VIIa rajoonis









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Kilttursa kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*4) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 10 % järgmisi päristursalisi: tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika kogus kokku. |

d)

Püük ICESi VIIa rajoonis

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Kilttursa kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*4) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 10 % järgmisi päristursalisi: tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika kogus kokku.

| e) | Püük ICESi VIId rajoonis









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik merikeel (Solea solea) | TBB | Kõik piimtraalid | Kõik | Hariliku merikeele kogupüük |
| Harilik merikeel (Solea solea) | OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX | Traalid | < 100 mm | Hariliku merikeele kogupüük |
| Harilik merikeel (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Kõik | Hariliku merikeele kogupüük |
| Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Merlangi kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*5) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 10 % järgmisi päristursalisi: tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika kogus kokku. |

e)

Püük ICESi VIId rajoonis

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Harilik merikeel (Solea solea)

TBB

Kõik piimtraalid

Kõik

Hariliku merikeele kogupüük

Harilik merikeel (Solea solea)

OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX

Traalid

< 100 mm

Hariliku merikeele kogupüük

Harilik merikeel (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kõik

Hariliku merikeele kogupüük

Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Merlangi kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*5) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 10 % järgmisi päristursalisi: tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika kogus kokku.

| f) | Püük ICESi VIIe rajoonis









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik merikeel (Solea solea) | TBB | Kõik piimtraalid | Kõik | Hariliku merikeele kogupüük |
| Harilik merikeel (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Kõik | Hariliku merikeele kogupüük |

f)

Püük ICESi VIIe rajoonis

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Harilik merikeel (Solea solea)

TBB

Kõik piimtraalid

Kõik

Hariliku merikeele kogupüük

Harilik merikeel (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kõik

Hariliku merikeele kogupüük

| g) | Püük ICESi VIId ja VIIe rajoonis









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa süsikas (Pollachius pollachius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Kõik | Euroopa süsika kogupüük |

g)

Püük ICESi VIId ja VIIe rajoonis

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Euroopa süsikas (Pollachius pollachius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kõik

Euroopa süsika kogupüük

| h) | Püük ICESi VIIb, VIIc ja VIIf–VIIk rajoonis









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harilik merikeel (Solea solea) | TBB | Kõik piimtraalid | Kõik | Hariliku merikeele kogupüük |
| Harilik merikeel (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Kõik abarad ja nakkevõrgud | Kõik | Hariliku merikeele kogupüük |

h)

Püük ICESi VIIb, VIIc ja VIIf–VIIk rajoonis

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Harilik merikeel (Solea solea)

TBB

Kõik piimtraalid

Kõik

Hariliku merikeele kogupüük

Harilik merikeel (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Kõik abarad ja nakkevõrgud

Kõik

Hariliku merikeele kogupüük

| i) | Püük ICESi VIIb, VIIc, VIIe ja VIIf–VIIk rajoonis









  Püügiliik | Püügivahendi kood | Püügivahend | Võrgusilma suurus | Lossitavad liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Traalid ja noodad | Kõik | Merlangi kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*6) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 10 % järgmisi päristursalisi: tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika kogus kokku. |

i)

Püük ICESi VIIb, VIIc, VIIe ja VIIf–VIIk rajoonis

Püügiliik

Püügivahendi kood

Püügivahend

Võrgusilma suurus

Lossitavad liigid

Tursk (Gadus morhua), kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), merlang (Merlangius merlangus) ja põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Traalid ja noodad

Kõik

Merlangi kogupüük, kui aastatel 2015 ja 2016 (*6) oli kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas rohkem kui 10 % järgmisi päristursalisi: tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika kogus kokku.

---

(*1)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2016/2375, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

(*2)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2016/2375, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

(*3)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2016/2375, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

(*4)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2016/2375, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

(*5)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2016/2375, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

(*6)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2016/2375, jäävad nimetatud määruse artiklis 4 osutatud nimekirja vaatamata vaatlusperioodi muutumisele ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/21

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/47,

30. oktoober 2017,

millega lubatakse erandina nõukogu määrusest (EÜ) nr 2187/2005 kasutada Läänemere kalapüügil alternatiivseid T90 traale

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1139, millega kehtestatakse Läänemere tursa-, räime- ja kiluvarude majandamise ja nende varude püügi mitmeaastane kava, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2187/2005 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1098/2007, (1) eriti selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) eesmärk on kogu liidus toimuva kalapüügi puhul järk-järgult likvideerida saagi tagasiheitmine vette, kehtestades lossimiskohustuse sellistest liikidest koosnevale saagile, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid. Tagasiheite järkjärgulise likvideerimise meetmed võib lisada mitmeaastastesse kavadesse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) eesmärk on kogu liidus toimuva kalapüügi puhul järk-järgult likvideerida saagi tagasiheitmine vette, kehtestades lossimiskohustuse sellistest liikidest koosnevale saagile, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid. Tagasiheite järkjärgulise likvideerimise meetmed võib lisada mitmeaastastesse kavadesse.

| (2) | Määrusega (EL) 2016/1139 on kehtestatud Läänemere tursa-, räime- ja kiluvarude majandamise ning nende varude püügi mitmeaastane kava. Sellega nähakse muu hulgas ette komisjoni võetavad tehnilised meetmed, et aidata kaasa kõnealuse mitmeaastase kava eesmärkide saavutamisele. Eelkõige võib komisjon vastu võtta delegeeritud õigusakte püügivahendite selliste muudatuste kohta, mille eesmärk on tagada või parandada selektiivsust, vähendada soovimatut püüki või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2016/1139 on kehtestatud Läänemere tursa-, räime- ja kiluvarude majandamise ning nende varude püügi mitmeaastane kava. Sellega nähakse muu hulgas ette komisjoni võetavad tehnilised meetmed, et aidata kaasa kõnealuse mitmeaastase kava eesmärkide saavutamisele. Eelkõige võib komisjon vastu võtta delegeeritud õigusakte püügivahendite selliste muudatuste kohta, mille eesmärk on tagada või parandada selektiivsust, vähendada soovimatut püüki või minimeerida kahjulikku mõju ökosüsteemile.

| (3) | Nõukogu määruses (EÜ) nr 2187/2005 (3) on sätestatud tehnilised kaitsemeetmed Läänemere kalavarude püügi ja lossimise kohta. Kõnealuses määruses on määratletud võrgusilma suurused ja muud spetsifikatsioonid, mh Läänemerel iga sihtliigi jaoks lubatud püügivahendid. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määruses (EÜ) nr 2187/2005 (3) on sätestatud tehnilised kaitsemeetmed Läänemere kalavarude püügi ja lossimise kohta. Kõnealuses määruses on määratletud võrgusilma suurused ja muud spetsifikatsioonid, mh Läänemerel iga sihtliigi jaoks lubatud püügivahendid.

| (4) | Taanil, Saksamaal, Eestil, Lätil, Leedul, Poolal, Soomel ja Rootsil on otsene huvi kalavarude majandamiseks Läänemerel. Need liikmesriigid on pärast konsulteerimist Läänemere nõuandekomisjoniga esitanud komisjonile ühise soovituse (4). Soovituses märgitakse, et olemasolevate määruses (EÜ) nr 2187/2005 määratletud T90 traalide noodapära omaduste spetsifikatsioonide teatavate muudatustega parandatakse selektiivsust ja vähendatakse tursa soovimatut püüki. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) esitas seda väidet kinnitavad teaduslikud tõendid. |
| --- | --- |

(4)

Taanil, Saksamaal, Eestil, Lätil, Leedul, Poolal, Soomel ja Rootsil on otsene huvi kalavarude majandamiseks Läänemerel. Need liikmesriigid on pärast konsulteerimist Läänemere nõuandekomisjoniga esitanud komisjonile ühise soovituse (4). Soovituses märgitakse, et olemasolevate määruses (EÜ) nr 2187/2005 määratletud T90 traalide noodapära omaduste spetsifikatsioonide teatavate muudatustega parandatakse selektiivsust ja vähendatakse tursa soovimatut püüki. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) esitas seda väidet kinnitavad teaduslikud tõendid.

| (5) | Ühises soovituses väljapakutud meetmed alternatiivsete T90 traalide kasutamise kohta lisaks määruses (EÜ) nr 2187/2005 määratletud T90 traalidele aitavad kaasa määrusega (EL) 2016/1139 kehtestatud mitmeaastase kava eesmärkide saavutamisele. Seega tuleks kõnealused meetmed vastu võtta kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3, |
| --- | --- |

(5)

Ühises soovituses väljapakutud meetmed alternatiivsete T90 traalide kasutamise kohta lisaks määruses (EÜ) nr 2187/2005 määratletud T90 traalidele aitavad kaasa määrusega (EL) 2016/1139 kehtestatud mitmeaastase kava eesmärkide saavutamisele. Seega tuleks kõnealused meetmed vastu võtta kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega lubatakse kasutada teatava Läänemere kalapüügi puhul T90 traale, mille spetsifikatsioonid erinevad määruses (EÜ) nr 2187/2005 sätestatud spetsifikatsioonidest.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse liidu kalalaevade suhtes, mis püüavad Läänemerel määruse (EL) 2016/1139 artiklis 1 osutatud kalavarusid.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „T90 traalid“– traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püünised, millel on noodapära ja võrgupikendus, mis on valmistatud standardsest rombikujuliselt sõlmitud võrgulinast, mille võrgusilmad on 90° võrra pööratud, nii et võrguniitide põhiline suund on veosuunaga paralleelne;

„T90 traalid“

b)   „asjaomased liikmesriigid“– Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi.

„asjaomased liikmesriigid“

Artikkel 4

T90 traali noodapära alternatiivsed spetsifikatsioonid

1.   Erandina nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005 II lisast lubatakse kasutada T90 traale, mille noodapära vastab järgmistele spetsifikatsioonidele:

| a) | erandina II lisa joonealusest märkusest 2 ning kõnealuse lisa 2. liite punktist b on noodapära võrgusilma suurus vähemalt 115 mm; |
| --- | --- |

a)

erandina II lisa joonealusest märkusest 2 ning kõnealuse lisa 2. liite punktist b on noodapära võrgusilma suurus vähemalt 115 mm;

| b) | erandina kõnealuse lisa 2. liite punktist e on noodapära sensu strictu ja võrgupikenduse ümbermõõt mis tahes kohas, v.a liitekohad ja küljeõmblused, 80 võrgusilma; |
| --- | --- |

b)

erandina kõnealuse lisa 2. liite punktist e on noodapära sensu strictu ja võrgupikenduse ümbermõõt mis tahes kohas, v.a liitekohad ja küljeõmblused, 80 võrgusilma;

| c) | noodapära pikkus on vähemalt 9 meetrit. |
| --- | --- |

c)

noodapära pikkus on vähemalt 9 meetrit.

2.   Noodapära vastab kõigile teistele kõnealuse lisa 2. liites kehtestatud spetsifikatsioonidele.

Artikkel 5

Saagi registreerimine

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et artiklis 4 kirjeldatud püügivahenditega püütud saak registreeritakse muude püügivahenditega püütud saagist eraldi.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. oktoober 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 191, 15.7.2016, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

2

(3)  Nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98 (ELT L 349, 31.12.2005, lk 1).

3

(4)  BALTFISH kõrgetasemelise töörühma ühine soovitus. ICES alapiirkonna 22–32 (Läänemeri) tehnilised meetmed – T90 traali alternatiivne noodapära.

4

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/48,

11. jaanuar 2018,

millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [Suikerstroop (GTT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõike 3 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile b avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Madalmaade esitatud taotlus registreerida nimetus „Suikerstroop“ garanteeritud traditsioonilise tootena (GTT). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile b avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Madalmaade esitatud taotlus registreerida nimetus „Suikerstroop“ garanteeritud traditsioonilise tootena (GTT).

| (2) | Toode „Suikerstroop“ on siirupjas vedelik, mis saadakse toote tootmiseks kasutatud taime keetmisel pärast suhkrukristallide ekstraheerimist. Nimetuse tähendus on „suhkrusiirup“. |
| --- | --- |

(2)

Toode „Suikerstroop“ on siirupjas vedelik, mis saadakse toote tootmiseks kasutatud taime keetmisel pärast suhkrukristallide ekstraheerimist. Nimetuse tähendus on „suhkrusiirup“.

| (3) | Komisjon sai 16. septembril 2014 ühe vastulause Soomelt, teise Taanilt ja kolmanda Taanis asutatud äriühingult Nordic Sugar AB. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon sai 16. septembril 2014 ühe vastulause Soomelt, teise Taanilt ja kolmanda Taanis asutatud äriühingult Nordic Sugar AB.

| (4) | Taani ja Soome vastulaused edastati Madalmaadele. |
| --- | --- |

(4)

Taani ja Soome vastulaused edastati Madalmaadele.

| (5) | Ettevõtja Nordic Sugar AB poolt otse komisjonile saadetud teatel põhinevat vastuväitemenetlust ei alustatud. Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 1 teisele lõigule võib füüsiline või juriidiline isik, kelle elukoht on või kes on asutatud muus liikmesriigis kui selles liikmesriigis, kus esitati taotlus, esitada vastulause sellele liikmesriigile, kus ta on asutatud. Seepärast ei lubatud ettevõtjal Nordic Sugar AB esitada vastulauset või vastuväidet otse komisjonile. |
| --- | --- |

(5)

Ettevõtja Nordic Sugar AB poolt otse komisjonile saadetud teatel põhinevat vastuväitemenetlust ei alustatud. Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 1 teisele lõigule võib füüsiline või juriidiline isik, kelle elukoht on või kes on asutatud muus liikmesriigis kui selles liikmesriigis, kus esitati taotlus, esitada vastulause sellele liikmesriigile, kus ta on asutatud. Seepärast ei lubatud ettevõtjal Nordic Sugar AB esitada vastulauset või vastuväidet otse komisjonile.

| (6) | Komisjon sai 13. novembril 2014 Soomelt põhjendatud vastuväite. Taanilt saadud vastulause sisaldas ühtlasi ka põhjendatud vastuväidet. Nii Taanilt kui Soomelt saadud põhjendatud vastuväide loeti vastuvõetavaks määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 21 tähenduses. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai 13. novembril 2014 Soomelt põhjendatud vastuväite. Taanilt saadud vastulause sisaldas ühtlasi ka põhjendatud vastuväidet. Nii Taanilt kui Soomelt saadud põhjendatud vastuväide loeti vastuvõetavaks määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 21 tähenduses.

| (7) | Eespool nimetatud määruse artikli 51 lõike 3 kohaselt kutsus komisjon 19. detsembri 2014. aasta kirjas ühelt poolt Madalmaid ja Soomet ning teiselt poolt Madalmaid ja Taanit pidama kolme kuu jooksul alates käesoleva kirja kättesaamisest asjakohaseid konsultatsioone kokkuleppe saavutamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(7)

Eespool nimetatud määruse artikli 51 lõike 3 kohaselt kutsus komisjon 19. detsembri 2014. aasta kirjas ühelt poolt Madalmaid ja Soomet ning teiselt poolt Madalmaid ja Taanit pidama kolme kuu jooksul alates käesoleva kirja kättesaamisest asjakohaseid konsultatsioone kokkuleppe saavutamise eesmärgil.

| (8) | Madalmaade taotlusel pikendas komisjon määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 3 kohaselt 8. aprilli 2015. aasta kirjas huvitatud isikute vahel peetavate konsultatsioonide lõpptähtaega seoses eespool nimetatud taotlusi käsitleva kahe vastuväidete esitamise menetlusega. Seepärast pikendati kokkuleppe saavutamise menetluse lõpptähtaega kuni 19. juunini 2015. |
| --- | --- |

(8)

Madalmaade taotlusel pikendas komisjon määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 3 kohaselt 8. aprilli 2015. aasta kirjas huvitatud isikute vahel peetavate konsultatsioonide lõpptähtaega seoses eespool nimetatud taotlusi käsitleva kahe vastuväidete esitamise menetlusega. Seepärast pikendati kokkuleppe saavutamise menetluse lõpptähtaega kuni 19. juunini 2015.

| (9) | Ettenähtud tähtaja jooksul ei suudetud kokkuleppele jõuda. Madalmaad saatsid 22. veebruari 2017. aasta kirjas komisjonile Soome ja Taaniga peetud konsultatsioonide tulemused. Seepärast peaks komisjon otsustama registreerimise üle kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõike 3 punktis b osutatud menetlusega, võttes arvesse kõnealuste konsultatsioonide tulemusi. |
| --- | --- |

(9)

Ettenähtud tähtaja jooksul ei suudetud kokkuleppele jõuda. Madalmaad saatsid 22. veebruari 2017. aasta kirjas komisjonile Soome ja Taaniga peetud konsultatsioonide tulemused. Seepärast peaks komisjon otsustama registreerimise üle kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõike 3 punktis b osutatud menetlusega, võttes arvesse kõnealuste konsultatsioonide tulemusi.

| (10) | Soome ja Taani väitsid oma põhjendatud vastuväites, et: 1) nimetus ei ole iseenesest eripärane (see tähendab üksnes suhkrusiirupit); 2) identset nimetust kasutatakse juba olemasolevate toodete puhul Taani, Rootsi, Soome, Saksamaa ja Baltimaade turul; 3) toote omadused ja selle tootmise meetod ei ole üksnes sellele tootele ainuomased, kuna Taanis, Soomes ja Rootsis turustatavatel samalaadsetel toodetel on samasugused erilised omadused ja valmistusmeetodid. Eelkõige on Soome seisukohal, et taotluses kirjeldatud toodet ei saa käsitada „erilise“ siirupiliigina, kuna muid tooteid kui „Suikerstroop“ valmistatakse samuti 100 % suhkrupeedist või roosuhkrust. |
| --- | --- |

(10)

Soome ja Taani väitsid oma põhjendatud vastuväites, et: 1) nimetus ei ole iseenesest eripärane (see tähendab üksnes suhkrusiirupit); 2) identset nimetust kasutatakse juba olemasolevate toodete puhul Taani, Rootsi, Soome, Saksamaa ja Baltimaade turul; 3) toote omadused ja selle tootmise meetod ei ole üksnes sellele tootele ainuomased, kuna Taanis, Soomes ja Rootsis turustatavatel samalaadsetel toodetel on samasugused erilised omadused ja valmistusmeetodid. Eelkõige on Soome seisukohal, et taotluses kirjeldatud toodet ei saa käsitada „erilise“ siirupiliigina, kuna muid tooteid kui „Suikerstroop“ valmistatakse samuti 100 % suhkrupeedist või roosuhkrust.

| (11) | Lisaks väitis Taani, et tootespetsifikaadi punkt 3.1, millega on ette nähtud, et „sõnad“ traditsiooniline Hollandi toode „on etiketil selle riigi keeles, kus toodet turustatakse“ tuleks ümber sõnastada nii, et see vastaks määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõikele 3. Teisalt vaidlustas Soome määratluse „traditsiooniline Hollandi toode“ muu omaduse kui taotluses kirjeldatud toote eripärana, kuna Põhja-Euroopas turustatavaid samalaadseid tooteid saab samuti käsitada traditsiooniliste toodetena. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks väitis Taani, et tootespetsifikaadi punkt 3.1, millega on ette nähtud, et „sõnad“ traditsiooniline Hollandi toode „on etiketil selle riigi keeles, kus toodet turustatakse“ tuleks ümber sõnastada nii, et see vastaks määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõikele 3. Teisalt vaidlustas Soome määratluse „traditsiooniline Hollandi toode“ muu omaduse kui taotluses kirjeldatud toote eripärana, kuna Põhja-Euroopas turustatavaid samalaadseid tooteid saab samuti käsitada traditsiooniliste toodetena.

| (12) | Madalmaadega peetud konsultatsioonide käigus nõudis Soome, et tootespetsifikaadi punktist 3.2 jäetaks välja viimane lause „Sama nimetuse või sarnaselt kõlava samalaadse nimetusega tooted puuduvad“, sest see ei ole õige. |
| --- | --- |

(12)

Madalmaadega peetud konsultatsioonide käigus nõudis Soome, et tootespetsifikaadi punktist 3.2 jäetaks välja viimane lause „Sama nimetuse või sarnaselt kõlava samalaadse nimetusega tooted puuduvad“, sest see ei ole õige.

| (13) | Komisjon hindas põhjendatud vastuväidetes esitatud argumente ja teavet, mis komisjonile edastati huvitatud isikute vahel peetud läbirääkimiste kohta, ning jõudis järeldusele, et nimetus „Suikerstroop“ tuleks registreerida garanteeritud traditsioonilise tootena. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon hindas põhjendatud vastuväidetes esitatud argumente ja teavet, mis komisjonile edastati huvitatud isikute vahel peetud läbirääkimiste kohta, ning jõudis järeldusele, et nimetus „Suikerstroop“ tuleks registreerida garanteeritud traditsioonilise tootena.

| (14) | Vastulaused põhinevad määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 21 lõike 1 punktidel a ja b. |
| --- | --- |

(14)

Vastulaused põhinevad määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 21 lõike 1 punktidel a ja b.

| (15) | Seoses määruse mõistete kokkusobimatusega esitati kolm punkti: 1) nimetus ei ole eripärane; 2) toote omadused ja selle tootmise meetod ei ole ainulaadsed; 3) tootespetsifikaadi punkt 3.1 ei vasta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõikele 3, niivõrd kui selles osutatakse „traditsioonilisele Hollandi tootele“. |
| --- | --- |

(15)

Seoses määruse mõistete kokkusobimatusega esitati kolm punkti: 1) nimetus ei ole eripärane; 2) toote omadused ja selle tootmise meetod ei ole ainulaadsed; 3) tootespetsifikaadi punkt 3.1 ei vasta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõikele 3, niivõrd kui selles osutatakse „traditsioonilisele Hollandi tootele“.

| (16) | Seoses asjaoluga, et nimetus on seaduslik, kuulus ja majanduslikult oluline samalaadsete põllumajandustoodete ja toiduainete puhul, tõsteti esile üks punkt: identset nimetust kasutatakse juba olemasolevate toodete puhul Taani, Rootsi, Soome, Saksamaa ja Baltimaade turul. |
| --- | --- |

(16)

Seoses asjaoluga, et nimetus on seaduslik, kuulus ja majanduslikult oluline samalaadsete põllumajandustoodete ja toiduainete puhul, tõsteti esile üks punkt: identset nimetust kasutatakse juba olemasolevate toodete puhul Taani, Rootsi, Soome, Saksamaa ja Baltimaade turul.

| (17) | Määruse (EL) nr 1151/2012 kohaselt ei nõuta, et garanteeritud traditsioonilise toote nimetus peab olema eripärane. Seda nõuti nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (3) artikli 4 lõike 2 kohaselt. Taotlus esitati komisjonile ajal, kui määrus (EÜ) nr 509/2006 kehtis, avaldati aga määruse (EL) nr 1151/2012 kohaselt, ning seepärast, kui konkreetsed üleminekusätted puuduvad, kohaldatakse viimati nimetatud määrust. Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 2 kohaselt peab garanteeritud traditsioonilise toote nimetusena registreerimiseks olema nimetus traditsiooniliselt kasutusel konkreetse toote puhul või väljendama toote traditsioonilist iseloomu või eripära. Käesoleval juhul on nimetust „Suikerstroop“ konkreetse toote määratlemiseks kasutatud juba sajandeid. Sellega määratletakse toote eripära – see on suhkrupeedi või suhkruroo tootmisel ülejääv siirupjast vedelikust saadud siirup. Seepärast vastab nimetus määruse (EL) nr 1151/2012 nõuetele. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EL) nr 1151/2012 kohaselt ei nõuta, et garanteeritud traditsioonilise toote nimetus peab olema eripärane. Seda nõuti nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (3) artikli 4 lõike 2 kohaselt. Taotlus esitati komisjonile ajal, kui määrus (EÜ) nr 509/2006 kehtis, avaldati aga määruse (EL) nr 1151/2012 kohaselt, ning seepärast, kui konkreetsed üleminekusätted puuduvad, kohaldatakse viimati nimetatud määrust. Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 2 kohaselt peab garanteeritud traditsioonilise toote nimetusena registreerimiseks olema nimetus traditsiooniliselt kasutusel konkreetse toote puhul või väljendama toote traditsioonilist iseloomu või eripära. Käesoleval juhul on nimetust „Suikerstroop“ konkreetse toote määratlemiseks kasutatud juba sajandeid. Sellega määratletakse toote eripära – see on suhkrupeedi või suhkruroo tootmisel ülejääv siirupjast vedelikust saadud siirup. Seepärast vastab nimetus määruse (EL) nr 1151/2012 nõuetele.

| (18) | Määruse (EL) nr 1151/2012 kohaselt ei nõuta, et garanteeritud traditsiooniline toode peab olema ainulaadne või eristatav. Toode peab olema määratletav ja erinema muudest sarnastest toodetest. Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 4 kohaselt jäetakse välja üksnes sellised nimetused, mis toetuvad ainult üldist laadi väidetele, mida kasutatakse mingi tooterühma puhul, või väidetele, mis on sätestatud liidu eriõigusaktides. Toode „Suikerstroop“ on selgelt määratletav tänu oma omadustele ja tootmismeetodile. Nimetuse „Suikerstroop“ tootespetsifikaadiga hõlmatud toode vastab määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, kuna toode on toodetud sellele tootele eriomasel traditsioonilisel viisil ja traditsiooniliselt kasutatavatest koostisainetest. |
| --- | --- |

(18)

Määruse (EL) nr 1151/2012 kohaselt ei nõuta, et garanteeritud traditsiooniline toode peab olema ainulaadne või eristatav. Toode peab olema määratletav ja erinema muudest sarnastest toodetest. Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 4 kohaselt jäetakse välja üksnes sellised nimetused, mis toetuvad ainult üldist laadi väidetele, mida kasutatakse mingi tooterühma puhul, või väidetele, mis on sätestatud liidu eriõigusaktides. Toode „Suikerstroop“ on selgelt määratletav tänu oma omadustele ja tootmismeetodile. Nimetuse „Suikerstroop“ tootespetsifikaadiga hõlmatud toode vastab määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, kuna toode on toodetud sellele tootele eriomasel traditsioonilisel viisil ja traditsiooniliselt kasutatavatest koostisainetest.

| (19) | Tootespetsifikaadi punkti 3.1 lause „Kui määruse (EL) 1151/2012 artikli 18 lõike 3 kohane menetlus on lõpetatud, nähakse ette, et sõnad „traditsiooniline Hollandi toode“ on etiketil selle riigi keeles, kus toodet turustatakse“ ei vasta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõikele 3. See tuleks asendada järgmise lausega: „Nimetuse juurde lisatakse väide „valmistatud traditsiooniliselt Madalmaades“. Hollandi ametiasutused nõustusid, et see muudatus lisatakse tootespetsifikaati, mis avaldatakse uuesti teavitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(19)

Tootespetsifikaadi punkti 3.1 lause „Kui määruse (EL) 1151/2012 artikli 18 lõike 3 kohane menetlus on lõpetatud, nähakse ette, et sõnad „traditsiooniline Hollandi toode“ on etiketil selle riigi keeles, kus toodet turustatakse“ ei vasta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõikele 3. See tuleks asendada järgmise lausega: „Nimetuse juurde lisatakse väide „valmistatud traditsiooniliselt Madalmaades“. Hollandi ametiasutused nõustusid, et see muudatus lisatakse tootespetsifikaati, mis avaldatakse uuesti teavitamise eesmärgil.

| (20) | Kuigi tootega „Suikerstroop“ sarnaseid tooteid turustatakse teistes liikmesriikides nimetusega, mida kõnealuste liikmesriikide ametlikes keeltes loetakse nimetuse „Suikerstroop“ tõlkeks, ei saa välistada, et eespool nimetatud liikmesriikide turul kasutatakse sarnaste toodete puhul nn identset nime. Kõnealustes liikmesriikides kasutatav nimetus tähendab tõepoolest sama, mis „Suikerstroop“ hollandi keeles, aga ei ole identne nimetusega „Suikerstroop“, sest see on väljendatud erinevas keeles. Lisaks sellele ei ole kaitstud nimetus „Suikerstroop“ kui selline, vaid üksnes seoses väitega „valmistatud traditsiooniliselt Madalmaades“. |
| --- | --- |

(20)

Kuigi tootega „Suikerstroop“ sarnaseid tooteid turustatakse teistes liikmesriikides nimetusega, mida kõnealuste liikmesriikide ametlikes keeltes loetakse nimetuse „Suikerstroop“ tõlkeks, ei saa välistada, et eespool nimetatud liikmesriikide turul kasutatakse sarnaste toodete puhul nn identset nime. Kõnealustes liikmesriikides kasutatav nimetus tähendab tõepoolest sama, mis „Suikerstroop“ hollandi keeles, aga ei ole identne nimetusega „Suikerstroop“, sest see on väljendatud erinevas keeles. Lisaks sellele ei ole kaitstud nimetus „Suikerstroop“ kui selline, vaid üksnes seoses väitega „valmistatud traditsiooniliselt Madalmaades“.

| (21) | Seepärast võib jätkata selliste toodete nimetuste kasutamist, mis on sarnased toodet „Suikerstroop“ käsitlevas taotluses osutatud ning Taani, Rootsi, Soome, Saksamaa ja Baltimaade turul turustatava tootega, mille tähendus on „suhkrusiirup“ ning mida käsitatakse nimetuse „Suikerstroop“ tõlkena kõnealuste liikmesriikide vastavas keeles. Kõnealused nimetused ei ole identsed nimetusega „Suikerstroop“ ning neid tuleks käsitada nimetuse „Suikerstroop“ jäljendamise või sellega seose tekitamisena, sest kui nimetus „Suikerstroop“ on registreeritud, peab sellega kaasnema väide „valmistatud traditsiooniliselt Madalmaades“. Seepärast on kõnealuse nimetuse kaitse piiratud nimetusega, mis viitab Hollandi traditsioonile. |
| --- | --- |

(21)

Seepärast võib jätkata selliste toodete nimetuste kasutamist, mis on sarnased toodet „Suikerstroop“ käsitlevas taotluses osutatud ning Taani, Rootsi, Soome, Saksamaa ja Baltimaade turul turustatava tootega, mille tähendus on „suhkrusiirup“ ning mida käsitatakse nimetuse „Suikerstroop“ tõlkena kõnealuste liikmesriikide vastavas keeles. Kõnealused nimetused ei ole identsed nimetusega „Suikerstroop“ ning neid tuleks käsitada nimetuse „Suikerstroop“ jäljendamise või sellega seose tekitamisena, sest kui nimetus „Suikerstroop“ on registreeritud, peab sellega kaasnema väide „valmistatud traditsiooniliselt Madalmaades“. Seepärast on kõnealuse nimetuse kaitse piiratud nimetusega, mis viitab Hollandi traditsioonile.

| (22) | Lisaks sellele on ilmne, et nimetuse „Suikerstroop“ registreerimine ei tohi takistada üksikterminite „suhkur“ või „siirup“ kasutamist, sest tegemist on üldnimetustega. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks sellele on ilmne, et nimetuse „Suikerstroop“ registreerimine ei tohi takistada üksikterminite „suhkur“ või „siirup“ kasutamist, sest tegemist on üldnimetustega.

| (23) | Madalmaad ja Soome nõustusid tootespetsifikaadi punktist 3.2 välja jätma lause: „Sama nimetuse või sarnaselt kõlava samalaadse nimetusega tooted puuduvad“. Seepärast tuleks selline lause jätta välja tootespetsifikaadist, mis avaldatakse uuesti teavitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(23)

Madalmaad ja Soome nõustusid tootespetsifikaadi punktist 3.2 välja jätma lause: „Sama nimetuse või sarnaselt kõlava samalaadse nimetusega tooted puuduvad“. Seepärast tuleks selline lause jätta välja tootespetsifikaadist, mis avaldatakse uuesti teavitamise eesmärgil.

| (24) | Eespool öeldut arvesse võttes tuleks nimetus „Suikerstroop“ kanda garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse. Koonddokumendi konsolideeritud versioon tuleks avaldada. |
| --- | --- |

(24)

Eespool öeldut arvesse võttes tuleks nimetus „Suikerstroop“ kanda garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse. Koonddokumendi konsolideeritud versioon tuleks avaldada.

| (25) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Suikerstroop“ (GTT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetusega määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (4) XI lisas esitatud klassi 2.3 „Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted“ kuuluvat toodet.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud nimetuse juurde lisatakse väide „valmistatud traditsiooniliselt Madalmaades“. Tootespetsifikaadi kokkuvõte on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 187, 19.6.2014, lk 9.

2

(3)  Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (ELT L 93, 31.3.2006, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

4

---

LISA

GTT REGISTREERIMISTAOTLUS

Määrus (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (*1)

„SUIKERSTROOP“

EÜ nr: NL-TSG-0007-01203 – 27.1.2014

1.   TAOTLEJATE RÜHMA NIMI JA AADRESS

| Nimi | : | Kenniscentrum suiker & voeding |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Amsterdamsestraatweg 39a, 3744 MA BAARN |
| Telefon | : | +31 355433455 |
| Faks | : | +31 355426626 |
| E-posti aadress | : | info@kenniscentrumsuiker.nl |

Nimi

:

Kenniscentrum suiker & voeding

Aadress

:

Amsterdamsestraatweg 39a, 3744 MA BAARN

Telefon

:

+31 355433455

Faks

:

+31 355426626

E-posti aadress

:

info@kenniscentrumsuiker.nl

2.   LIIKMESRIIK VÕI KOLMAS RIIK

Madalmaad

3.   TOOTESPETSIFIKAAT

3.1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed) (määruse (EÜ) nr 1216/2007 (1)
  artikkel 2)

„Suikerstroop“

Nimetuse juurde lisatakse väide „valmistatud traditsiooniliselt Madalmaades“.

3.2.   Nimetus

| ☒ | on iseenesest eripärane |
| --- | --- |

☒

on iseenesest eripärane

| ☐ | väljendab põllumajandustoote või toidu eripära |
| --- | --- |

☐

väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetusega „Suikerstroop“ on toodet tähistatud juba sajandeid. Toodet „Suikerstroop“ [suhkrusiirup] saadakse suhkrutootmise käigus. Suhkrut ja siirupit käsitleva 1977. aasta dekreedi (kaupade seadus) artiklis 12 on sätestatud: „Nimetust“ Suikerstroop „(millele vajaduse korral eelneb selle taime nimetus, millest toode on tehtud), tuleb ja tohib kasutada üksnes sellise siirupivedeliku kirjeldamiseks, mis on saadud toote tootmiseks kasutatud taimemahla keetmisel pärast suhkrukristallide ekstraheerimist...“

3.3.   Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel?

| ☒ | Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega |
| --- | --- |

☒

Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega

| ☐ | Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta |
| --- | --- |

☐

Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4.   Toote liik

Klass 2.3. Kondiitri- ja leivatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised ja muud pagaritooted

3.5.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1 esitatud nimetus (määruse (EÜ) nr 1216/2007 artikli 3 lõige 1)

Toode „Suikerstroop“ on siirupjas vedelik, mis saadakse toote tootmiseks kasutatud suhkrupeedi või suhkruroo keetmisel pärast suhkrukristallide ekstraheerimist. Kõnealuses vedelikus on vähemalt 80 % ekstrakti, kuni 4,0 % tuhka ning vedeliku nähtav puhtus on vähemalt 73 %. Toote pikk säilivusaeg on tingitud siirupi suurest kuivainesisaldusest ja suhkrukontsentratsioonist (rohkem kui 60 g 100 g kohta). Siirupis sisalduva suhkru tõttu on tootes vähe nn vaba vett, mistõttu ei saa areneda ükski mikroorganism.

Tootel on järgmised eritunnused:

| | Värvus | Brix (2) | Kogusuhkur |
| --- | --- | --- | --- |
| „Suikerstroop“ | 2 000 – 30 000 IU (3) | min 79° | min 70 % |

Värvus

Brix (2)

Kogusuhkur

„Suikerstroop“

2 000 – 30 000 IU (3)

min 79°

min 70 %

Füüsilised omadused

Toode „Suikerstroop“ on kleepjas, paks, viskoosne, tumepruun, siirupjas vedelik. Siirup on suure suhkrusisaldusega (vähemalt 70 %).

Keemilised omadused

Toote „Suikerstroop“ nähtav puhtus on vähemalt 73 %. Siirupivedelikus on vähemalt 80 % ekstrakti, tuhka ei tohi olla üle 4 %.

Organoleptilised omadused

Toote „Suikerstroop“ maitse on magus-soolane ja mõrkjas. Toote magusus on tingitud suurest suhkrusisaldusest ja soolasus mineraalidest ning suhkrupeedi või suhkruroo muudest (lahustuvatest) koostisosadest, mis moodustuvad siirupis tootmisprotsessi käigus.

3.6.   Põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus, mida tähistab punktis 3.1 esitatud nimetus

Toote „Suikerstroop“ tooraine on suhkrupeedi või suhkruroo tootmisel pärast suhkrukristallide ekstraheerimist ülejääv siirupjas vedelik.

Kristallsuhkru tootmisel lahustuvad suhkrupeedi või suhkruroo suhkrud ekstraheerimise käigus vees. Muud suhkrupeedi või suhkruroo lahustuvad koostisained kui suhkrud lahustuvad samuti.

Saadud ekstrakt on puhastatud, redutseeritud ja kristallunud. Pärast seda, kui sel viisil saadud suhkrulahus on kristallunud, ekstraheeritakse suhkrukristallid. Muud koostisosad kui suhkrud jäävad ülejäänud suhkrulahusesse, mida nimetatakse ka emalahuseks (või siirupiks või järeljooksu-siirupiks). Emalahuses on aga endiselt palju lahustunud suhkrut (ligikaudu 85 %). Selleks et lahustunud suhkur saaks kristalluda, tuleb emalahust teist korda redutseerida, kuni suhkrukristallid hakkavad uuesti vormuma. Kristallid ekstraheeritakse veelkord. Järelejäänud siirupit tuntakse B-siirupina, mis sisaldab ligikaudu 75 % suhkrut (kuivaines) ning suhteliselt suurel määral muid koostisaineid kui suhkur. B-siirup on toote „Suikerstroop“ tootmiseks kasutatav tooraine.

Lisandite eemaldamiseks valatakse B-siirup segamismahutisse. Toormaterjali töödeldakse aktiivsöega, mis absorbeerib lisandeid. Lisandid eemaldatakse söega filtreerimisel. Saadud puhastatud B-siirup on toote „Suikerstroop“ põhikoostisaine. Punktis 3.5 osutatud omadustele vastamiseks lisatakse puhastatud B-siirupile suhkrulahust (suhkru lahus vees) ja/või invertsuhkrut (siirupit). Invertsuhkur (siirup) on siirup, mis on saadud suhkru (sahharoos) eraldamisel glükoosiks ja fruktoosiks. Puhastatud (B-)siirup, suhkrulahus ja/või invertsuhkur segatakse ühtlaseks massiks.

Selleks et saada punktis 3.5 osutatud omadustega toode „Suikerstroop“, aurutatakse seda ühtlast, siirupjat massi vaakumi all kuni soovitud Brixi väärtuseni (vähemalt 79°).

Siirupit ladustatakse säilitusmahutites, millest seda valatakse mitmesugust liiki pakenditesse.

3.7.   Põllumajandustoote või toidu eripära

Toote „Suikerstroop“ eripära on seotud asjaoluga, et selle omadused erinevad oluliselt muud liiki siirupitest (nt õuna- või pirnisiirup, aga ka melass) järgmiste näitajate poolest.

Tooraine

Toodet „Suikerstroop“ saab eristada selle poolest, et siirup saadakse 100 % suhkrupeedist või -roost.

Suhkru koostis

Kuna siirup saadakse 100 % suhkrupeedist või -roost, ei ole selles peaaegu üldse süsivesikuid, v.a sahharoos ja invertsuhkur. Suhkrusisaldus on vähemalt 70 % (vt ka punktis 3.5 osutatud omadusi). Selle näitaja tõttu erineb siirup melassist, mille suhkrusisaldus on 68 %.

Maitse

Tooraines sisalduvad muud koostisained kui suhkrud annavad tootele „Suikerstroop“ mõrkja nüansiga soolase maitse. Kõnealune omadus ja suur suhkrusisaldus tingivad magus-soolase maitse ja lõhna, mis on ainulaadne võrreldes muud liiki siirupitega.

3.8.   Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus

Registreerimistaotlus põhineb asjaolul, et traditsioonilise koostisega toodet toodetakse traditsioonilise tootmismeetodiga.

Traditsiooniline tootmismeetod

Kuigi vanasti (alates 17. sajandi algusest) tehti siirupit „Suikerstroop“ käsitsi, toodetakse seda alates 1908. aastast tööstuslikult. Sellest ajast saadik ei ole tööstuslikku tootmisviisi muudetud, kuigi tootmisprotsessi on täiustatud, lihtsustatud ja täiendavalt mehhaniseeritud. Kõik 20. sajandi algul (umbes 1910. aasta paiku) rajatud vabrikud jätkavad endiselt tegevust. Tehnika arenguga sammu pidades on vabrikute sisustust kaasajastatud.

17., 18. ja 19. sajand

Ajalooliselt võttes on toode „Suikerstroop“ suhkru rafineerimise kõrvaltoode. J.H. Reisigi 1783. aasta raamatus De Suikerraffinadeur [Suhkru rafineerija] on kirjeldatud, kuidas suhkrupeade tootmisel koguti siirup nõrgumisanumatesse. Kristallumisprotsessi jooksul valati (viskoosne) puhastatud ja keedetud suhkur suhkrupeavormidesse. Seejärel jäeti vormid paariks päevaks anumate kohale nõrguma. Sel viisil kogutud siirupit nimetati kaanetamata siirupiks. Kristallumise soodustamiseks ja lagunemise takistamiseks kaeti suhkrupead seejärel märja saviga ning pandi tagasi nõrgumisanumatesse. Suhkrupea tipule valati aeglaselt vett, mis imbus pikkamööda kogu suhkrukamakasse. Sel viisil saadud siirupit nimetati kaanetatud siirupiks. Kate (kuivanud savi) eemaldati ja suhkrupead jäeti mõneks päevaks seisma. Seejärel kaeti need õhema savikihiga ning pandi tagasi siirupikogumise anumatesse ja valati uuesti veega üle. Niimoodi saadud siirupit nimetati naloop-siirupiks (järeljooksu-siirup ehk puhtaim siirup).

20. sajand ja tänapäev

Tänu tehnoloogia arengule (industrialiseerimine) oli tootmisprotsessi käigus võimalik saada suuremat kristallsuhkrukogust kui varem. Seetõttu sisaldab melass (st siirup) rohkem muid koostisaineid kui suhkruid (suhkru kogusisaldus alla 68 %, nähtav puhtus alla 73 %). Lisandite kogunemise (tööstusliku tootmismeetodi tõhususest tingituna) muudab ka siirupi maitse hoopis erinevaks – soolasemaks kui nn järeljooksu-siirup möödanikus (käsitsitootmise viimases etapis saadud siirup). Kuna toote „Suikerstroop“ järele oli endiselt nõudlust, hakati seda spetsiaalselt tootma. Tootmisprotsess töötati välja umbes 1900. aastal (vt kirjeldust punktis 3.6) ja 1908. aastal alustati tootmisviisiga, mida ei ole tänapäevani muudetud.

Ülevaade 1908. aasta ja tänapäeva tootmismeetodi kohta.

| Tootmismeetod (nagu kirjeldatud punktis 3.6) | 1908 | Tänapäev |
| --- | --- | --- |
| Tooraine – suhkruroo või -peedi tootmisel saadud B-siirup | X | X |
| B-siirupi aktiivsöega puhastamine | X | X |
| Vastavalt retseptile suhkrulahuse ja/või invertsuhkru lisamine | X | X |
| Ühtlaseks massiks segamine | X | X |
| Kuumutamine ja aurutamine soovitud kuivaine saamiseks | X | X |

Tootmismeetod (nagu kirjeldatud punktis 3.6)

1908

Tänapäev

Tooraine – suhkruroo või -peedi tootmisel saadud B-siirup

X

X

B-siirupi aktiivsöega puhastamine

X

X

Vastavalt retseptile suhkrulahuse ja/või invertsuhkru lisamine

X

X

Ühtlaseks massiks segamine

X

X

Kuumutamine ja aurutamine soovitud kuivaine saamiseks

X

X

Traditsiooniline koostis

Toode „Suikerstroop“ koosneb traditsiooniliselt süsivesikutest (sahharoos ja invertsuhkur), mida saadakse suhkruroost või -peedist.

Tänapäeval toodetud toote „Suikerstroop“ koostis (mille nõuded on kirjeldatud punktis 3.9) on sama nagu suhkrut ja siirupit käsitlevas 1977. aasta dekreedis (kaupade seadus).

Suhkrut ja siirupit käsitlevas 1977. aasta dekreedis (kaupade seadus) on koostist kirjeldatud siirupja vedelikuna, mis saadakse toote tootmiseks kasutatud taime keetmisel pärast suhkrukristallide ekstraheerimist. Kõnealuses vedelikus on vähemalt 80 % ekstrakti ning vedeliku nähtav puhtus on vähemalt 73 %. Maksimaalne tuhasisaldus on 4,0 %. Koostise põhiomadused ei ole muutunud ning on samad nagu punktis 3.5 kirjeldatud tänapäeva toote „Suikerstroop“ koostise nõuded.

Traditsiooniline kasutamine

Toodet „Suikerstroop“ kasutatakse sageli traditsioonilistes roogades. Jo van Lamoeni kirjutiste seerias kohalikest roogadest ja huvitavatest tähelepanekutest „Streekgerechten en wetenswaardigheden“ (1987–1988) nähtub, et toodet „Suikerstroop“ kasutatakse tihti sellistes kohalikes toitudes nagu Groningse kruidkoek, pruunid oad õuntega, Limburgse zoervleisj, Drentse proemenkreuze ja Zeeuwse boterbabbelaars. C.J. Wannée koostatud Amsterdami kodumajanduskooli retseptiraamatus „Het kookboek van de Amsterdamse huishoudschool“ (6. trükk, 1910) on palju retsepte siirupiga „Suikerstroop“. Sellised näited on boluskoek ja stroopmoppen ning stroopsaus'i (siirupist „Suikerstroop“ tehtud kaste) on soovitatud paljude roogade lisandiks, kuna vanade Hollandi retseptide järgi valmistatud road olid muidu sageli suhteliselt maitsetud.

3.9.   Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord

Toote „Suikerstroop“ eripära saab kontrollida vastavalt mõõdetavatele miinimumnõuetele, millele peavad vastama punktis 3.5 kirjeldatud siirupi omadused (värvus, Brixi arv ja kogusuhkur). Tootja kontrollib iga partii vastavust kõnealustele nõuetele igas tootmisetapis.

Madalmaade toidu- ja tarbijakaitseamet De Nederlandse Voedsel en Warenautoriteit (NVWA) kinnitab seda kontrollide järelevalvega. Kõnealune amet teeb tootjate kohapealseid halduskontrolle vähemalt kord aastas, kontrollides registreeritud andmeid, milles käsitletakse värvust, Brixi näitajat ja kogusuhkrusisaldust (mida tootja mõõdab igas tootmisetapis iga partii kohta ja mille registreeritud andmed salvestatakse digitaalselt).

4.   TOOTESPETSIFIKAADILE VASTAVUST KONTROLLIVAD AMETIASUTUSED VÕI SERTIFITSEERIMISASUTUSED

4.1.   Nimi ja aadress

| Nimi | : | Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Catharijnesingel 59, 3511 GG UTRECHT |
| Telefon | : | +31 88 2233333 |
| E-posti aadress | : | info@vwa.nl |

Nimi

:

Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit

Aadress

:

Catharijnesingel 59, 3511 GG UTRECHT

Telefon

:

+31 88 2233333

E-posti aadress

:

info@vwa.nl

| ☒ | Riigiasutus |
| --- | --- |

☒

| ☐ | Erasektor |
| --- | --- |

☐

4.2.   Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded

Madalmaade toidu- ja tarbijakaitseamet vastutab toote „Suikerstroop“ tootespetsifikaadis sätestatud nõuetele vastavuse kontrollimise eest.

---

(*1)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.

(1)  Komisjoni 18. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1216/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 275, 19.10.2007, lk 3).

(2)  Vesilahuses lahustunud tahkete ainete kontsentratsiooni mõõt (suhkru puhul), määratud refraktomeetri abil.

(3)  ICUMSA (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis, suhkru analüüsimeetodite väljatöötamise rahvusvaheline komisjon) ühikud. Mida suurem ICUMSA ühik, seda tumedam värvus.

See on puhtuse kaudne mõõt.

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/49,

11. jaanuar 2018,

millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 501/2013 pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohast uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 4, artikli 13 lõiget 4 ja artikli 14 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu 29. mail 2013 määrusega (EL) nr 502/2013 (2) nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 990/2011, (3) millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (edaspidi „kehtivad meetmed“). |
| --- | --- |

(1)

Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu 29. mail 2013 määrusega (EL) nr 502/2013 (2) nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 990/2011, (3) millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (edaspidi „kehtivad meetmed“).

2

3

| (2) | Samal kuupäeval laiendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 501/2013 (4) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud meetmeid Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte (edaspidi „laiendatud meetmed“). |
| --- | --- |

(2)

Samal kuupäeval laiendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 501/2013 (4) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud meetmeid Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte (edaspidi „laiendatud meetmed“).

4

| (3) | 18. mail 2015 laiendas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2015/776 (5) HRVst pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud meetmeid Kambodžast, Pakistanist ja Filipiinidelt lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Kambodža, Pakistan või Filipiinid või mitte. |
| --- | --- |

(3)

18. mail 2015 laiendas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2015/776 (5) HRVst pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud meetmeid Kambodžast, Pakistanist ja Filipiinidelt lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Kambodža, Pakistan või Filipiinid või mitte.

5

B.   PRAEGUNE MENETLUS

PRAEGUNE MENETLUS

1.   Läbivaatamistaotlus

Läbivaatamistaotlus

| (4) | Komisjon sai dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase taotluse teha erand dumpinguvastastest meetmetest, mida kohaldatakse HRVst pärit jalgrataste impordi suhtes ja mida on laiendatud Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase taotluse teha erand dumpinguvastastest meetmetest, mida kohaldatakse HRVst pärit jalgrataste impordi suhtes ja mida on laiendatud Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte.

| (5) | Taotluse esitas 13. septembril 2016 ettevõtja Look Design System SA (edaspidi „taotleja“), kes on jalgrataste eksportiv tootja Tuneesias (edaspidi „asjaomane riik“). |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitas 13. septembril 2016 ettevõtja Look Design System SA (edaspidi „taotleja“), kes on jalgrataste eksportiv tootja Tuneesias (edaspidi „asjaomane riik“).

| (6) | Taotleja väitis, et ta ei ole seotud ühegi asjaomase riigi eksportija või tootjaga, kelle puhul kohaldatakse jalgrataste suhtes kohaldatavaid laiendatud meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Taotleja väitis, et ta ei ole seotud ühegi asjaomase riigi eksportija või tootjaga, kelle puhul kohaldatakse jalgrataste suhtes kohaldatavaid laiendatud meetmeid.

| (7) | Taotleja kinnitas ka, et ta ei eksportinud jalgrattaid liitu meetmete laiendamiseni viinud uurimise käigus kasutatud aruandeperioodi jooksul, s.o ajavahemikul alates 1. septembrist 2011 kuni 31. augustini 2012 (edaspidi: „esialgne aruandeperiood“). |
| --- | --- |

(7)

Taotleja kinnitas ka, et ta ei eksportinud jalgrattaid liitu meetmete laiendamiseni viinud uurimise käigus kasutatud aruandeperioodi jooksul, s.o ajavahemikul alates 1. septembrist 2011 kuni 31. augustini 2012 (edaspidi: „esialgne aruandeperiood“).

| (8) | Peale selle kinnitas taotleja, et ta ei ole kehtivatest meetmetest kõrvale hoidunud. |
| --- | --- |

(8)

Peale selle kinnitas taotleja, et ta ei ole kehtivatest meetmetest kõrvale hoidunud.

| (9) | Veel esitas taotleja tõendid selle kohta, et ta eksportis vaatlusalust toodet liitu 2016. aasta augustis. |
| --- | --- |

(9)

Veel esitas taotleja tõendid selle kohta, et ta eksportis vaatlusalust toodet liitu 2016. aasta augustis.

2.   Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamine

Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamine

| (10) | Kui komisjon oli kindlaks teinud, et on olemas piisavad tõendid, mis õigustavad alusmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase uurimise algatamist, et teha kindlaks, kas taotlejale võib teha erandi laiendatud meetme kohaldamisest, ja et asjaomasele liidu tööstussektorile oli antud võimalus esitada märkusi, algatas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2017/777 (6) taotleja suhtes rakendusmääruse (EL) nr 501/2013 läbivaatamise. |
| --- | --- |

(10)

Kui komisjon oli kindlaks teinud, et on olemas piisavad tõendid, mis õigustavad alusmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase uurimise algatamist, et teha kindlaks, kas taotlejale võib teha erandi laiendatud meetme kohaldamisest, ja et asjaomasele liidu tööstussektorile oli antud võimalus esitada märkusi, algatas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2017/777 (6) taotleja suhtes rakendusmääruse (EL) nr 501/2013 läbivaatamise.

6

| (11) | Rakendusmäärusega (EL) 2017/777 tühistati jalgrataste impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks, mis oli kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 501/2013 taotleja toodetud ja ELi eksportimiseks müüdud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda asjakohaseid samme sellise impordi registreerimiseks. |
| --- | --- |

(11)

Rakendusmäärusega (EL) 2017/777 tühistati jalgrataste impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks, mis oli kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 501/2013 taotleja toodetud ja ELi eksportimiseks müüdud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda asjakohaseid samme sellise impordi registreerimiseks.

3.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (12) | Vaatlusalune toode on jalgrattad ja muud mootorita rattad (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad), mis on lähetatud Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte, ning mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8712 00 30 ja ex 8712 00 70 (TARICi kood 8712003010 ja 8712007091) alla. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalune toode on jalgrattad ja muud mootorita rattad (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad), mis on lähetatud Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte, ning mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 8712 00 30 ja ex 8712 00 70 (TARICi kood 8712003010 ja 8712007091) alla.

4.   Asjaomased isikud

Asjaomased isikud

| (13) | Komisjon teatas liidu tootmisharule, taotlejale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teatas liidu tootmisharule, taotlejale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

| (14) | Komisjon saatis taotlejale laiendatud tollimaksust vabastamise taotluse vormi ja sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon saatis taotlejale laiendatud tollimaksust vabastamise taotluse vormi ja sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse.

| (15) | Komisjoni eesmärk oli kontrollida kõiki uue eksportija staatuse kindlakstegemiseks vajalikke andmeid ja taotlust laiendatud meetmetest vabastamiseks. Taotleja valdustesse Tuneesias tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni eesmärk oli kontrollida kõiki uue eksportija staatuse kindlakstegemiseks vajalikke andmeid ja taotlust laiendatud meetmetest vabastamiseks. Taotleja valdustesse Tuneesias tehti kontrollkäik.

5.   Aruandeperiood ja uurimisperiood

Aruandeperiood ja uurimisperiood

| (16) | Aruandeperiood kestis 1. aprillist 2016 kuni 31. märtsini 2017 ja uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. märtsini 2017, mis oli meetmete parandava mõju hindamiseks asjakohane. |
| --- | --- |

(16)

Aruandeperiood kestis 1. aprillist 2016 kuni 31. märtsini 2017 ja uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. märtsini 2017, mis oli meetmete parandava mõju hindamiseks asjakohane.

C.   UURIMISTULEMUSED

UURIMISTULEMUSED

1.   Uue eksportija vastavus tingimustele

Uue eksportija vastavus tingimustele

| (17) | Komisjon uuris, kas alusmääruse artikli 11 lõikes 4 sätestatud kolm tingimust uue eksportija staatuse saamiseks on täidetud. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon uuris, kas alusmääruse artikli 11 lõikes 4 sätestatud kolm tingimust uue eksportija staatuse saamiseks on täidetud.

| (18) | Uurimine kinnitas, et äriühing ei olnud eksportinud vaatlusalust toodet esialgse uurimisperioodi jooksul, mis tähendab, et esimene tingimus on täidetud. Samuti tõendas taotleja, et tal ei olnud mingeid otseseid ega kaudseid sidemeid Tuneesia eksportivate tootjatega, kelle puhul kohaldatakse vaatlusaluse toote suhtes kehtivaid laiendatud meetmeid, mis tähendab, et teine tingimus on täidetud. Uurimine kinnitas, et taotleja alustas vaatlusaluste toote liitu eksportimist pärast esialgse uurimisperioodi lõppu, mis tähendab, et ka kolmas tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(18)

Uurimine kinnitas, et äriühing ei olnud eksportinud vaatlusalust toodet esialgse uurimisperioodi jooksul, mis tähendab, et esimene tingimus on täidetud. Samuti tõendas taotleja, et tal ei olnud mingeid otseseid ega kaudseid sidemeid Tuneesia eksportivate tootjatega, kelle puhul kohaldatakse vaatlusaluse toote suhtes kehtivaid laiendatud meetmeid, mis tähendab, et teine tingimus on täidetud. Uurimine kinnitas, et taotleja alustas vaatlusaluste toote liitu eksportimist pärast esialgse uurimisperioodi lõppu, mis tähendab, et ka kolmas tingimus on täidetud.

| (19) | Sellest tulenevalt leidis komisjon, et asjaomast äriühingut tuleks käsitada uue eksportijana vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja seega tuleks tema laiendatud tollimaksust vabastamise taotlust vastavalt hinnata. |
| --- | --- |

(19)

Sellest tulenevalt leidis komisjon, et asjaomast äriühingut tuleks käsitada uue eksportijana vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja seega tuleks tema laiendatud tollimaksust vabastamise taotlust vastavalt hinnata.

2.   Laiendatud tollimaksust vabastamise taotlus

Laiendatud tollimaksust vabastamise taotlus

| (20) | Selle väljaselgitamiseks, kas taotleja tegeles kokkupanekuga vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 2, uuriti tooraine (jalgrattaosad) päritolu ja taotluse esitaja tootmiskulusid. |
| --- | --- |

(20)

Selle väljaselgitamiseks, kas taotleja tegeles kokkupanekuga vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 2, uuriti tooraine (jalgrattaosad) päritolu ja taotluse esitaja tootmiskulusid.

| (21) | Uurimine näitas, et aruandeperioodil liitu eksporditud jalgrattad ei sisaldanud HRVst pärit jalgrattaosi. Enamik osi oli pärit muudest riikidest ja seega moodustas HRVst pärit tooraine (jalgrattaosad) kokkupandud toote väärtusest alla 60 % (nn 60/40 protsendi tingimus). |
| --- | --- |

(21)

Uurimine näitas, et aruandeperioodil liitu eksporditud jalgrattad ei sisaldanud HRVst pärit jalgrattaosi. Enamik osi oli pärit muudest riikidest ja seega moodustas HRVst pärit tooraine (jalgrattaosad) kokkupandud toote väärtusest alla 60 % (nn 60/40 protsendi tingimus).

| (22) | Kuna taotleja vastas nn 60/40 protsendi tingimusele, ei olnud vaja hinnata, kas sissetoodud osadele kokkupaneku või komplekteerimise ajal lisandunud väärtus moodustas üle 25 % tootmiskuludest või mitte. Samuti ei olnud vaja alusmääruse artikli 13 lõike 2 punkti c kohaselt hinnata seda, kas kahjustati tollimaksu parandavat mõju hindade ja/või koguste osas ning kas on tõendeid dumpingu esinemise kohta. |
| --- | --- |

(22)

Kuna taotleja vastas nn 60/40 protsendi tingimusele, ei olnud vaja hinnata, kas sissetoodud osadele kokkupaneku või komplekteerimise ajal lisandunud väärtus moodustas üle 25 % tootmiskuludest või mitte. Samuti ei olnud vaja alusmääruse artikli 13 lõike 2 punkti c kohaselt hinnata seda, kas kahjustati tollimaksu parandavat mõju hindade ja/või koguste osas ning kas on tõendeid dumpingu esinemise kohta.

| (23) | Ka ei leitud tõendeid selle kohta, et taotleja oleks ostnud jalgrattaid HRVst või et ta oleks saatnud liitu Hiinas toodetud jalgrattaid. |
| --- | --- |

(23)

Ka ei leitud tõendeid selle kohta, et taotleja oleks ostnud jalgrattaid HRVst või et ta oleks saatnud liitu Hiinas toodetud jalgrattaid.

| (24) | Seega järeldas komisjon, et taotleja on tegelik jalgrattatootja, kes ei ole seotud ühegi HRVs asuva jalgrattatootjaga. Seetõttu otsustas komisjon taotleja laiendatud meetmetest vabastada. |
| --- | --- |

(24)

Seega järeldas komisjon, et taotleja on tegelik jalgrattatootja, kes ei ole seotud ühegi HRVs asuva jalgrattatootjaga. Seetõttu otsustas komisjon taotleja laiendatud meetmetest vabastada.

D.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (25) | Eespool esitatud järeldusi arvesse võttes tuleks rakendusmäärusega (EL) 2017/777 kehtestatud impordi registreerimine lõpetada dumpinguvastaste tollimaksude tagasiulatuva sissenõudmiseta. |
| --- | --- |

(25)

Eespool esitatud järeldusi arvesse võttes tuleks rakendusmäärusega (EL) 2017/777 kehtestatud impordi registreerimine lõpetada dumpinguvastaste tollimaksude tagasiulatuva sissenõudmiseta.

E.   AVALIKUSTAMINE

AVALIKUSTAMINE

| (26) | Asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse taotleja vabastada laiendatud meetmetest ning muuta vastavalt määrust (EL) nr 501/2013. Huvitatud isikud ei esitanud ühtegi märkust, mis oleksid muutnud otsust vabastada taotleja laiendatud meetmetest. |
| --- | --- |

(26)

Asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse taotleja vabastada laiendatud meetmetest ning muuta vastavalt määrust (EL) nr 501/2013. Huvitatud isikud ei esitanud ühtegi märkust, mis oleksid muutnud otsust vabastada taotleja laiendatud meetmetest.

| (27) | Käesolev määrus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(27)

Käesolev määrus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EL) nr 501/2013 artikli 1 lõikes 1 esitatud tabelisse lisatakse järgmine Tuneesia tootja:

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Tuneesia | Look Design System |
| Route de Tunis Km6 - BP 18, 8020 Soliman, Tunisia |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Tuneesia

Look Design System

Route de Tunis Km6 - BP 18, 8020 Soliman, Tunisia

C206

2.   Käesolevaga antakse tolliasutustele korraldus lõpetada äriühingu Look Design System SA toodetud Tuneesiast pärit vaatlusaluse toote impordi registreerimine dumpinguvastaste tollimaksude tagasiulatuva sissenõudmiseta.

3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 29. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 502/2013, millega muudetakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist rakendusmäärust (EL) nr 990/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 153, 5.6.2013, lk 17).

2

(3)  Nõukogu 3. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 990/2011, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 261, 6.10.2011, lk 2).

3

(4)  Nõukogu 29. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 501/2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes määrusega (EL) nr 990/2011 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte (ELT L 153, 5.6.2013, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 18. mai 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/776, millega laiendatakse nõukogu määrusega (EL) nr 502/2013 Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Kambodžast, Pakistanist ja Filipiinidelt lähetatud jalgrataste impordile, olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Kambodža, Pakistan või Filipiinid või mitte (ELT L 122, 19.5.2015, lk 4).

5

(6)  Komisjoni 4. mail 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/777, millega algatatakse nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 501/2013 (millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast, Malaisiast, Sri Lankalt ja Tuneesiast lähetatud jalgrataste impordile olenemata sellest, kas päritolumaana on deklareeritud Indoneesia, Malaisia, Sri Lanka või Tuneesia või mitte) läbivaatamine, et selgitada välja võimalus teha kõnealuste meetmete kohaldamise suhtes erand ühele Tuneesia eksportivale tootjale, tühistatakse dumpinguvastane tollimaks kõnealuse eksportiva tootja impordi suhtes ning kehtestatakse sellelt eksportivalt tootjalt pärit impordi registreerimise nõue (ELT L 116, 5.5.2017, lk 20).

6

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/35 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/50,

11. jaanuar 2018,

millega muudetakse 280. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 26. detsembril 2017 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada ühe kande ja muuta ühte kannet nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelus, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

26. detsembril 2017 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada ühe kande ja muuta ühte kannet nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelus, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse juhataja

---

(1)  
  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirja „Füüsilised isikud“ all asuv kanne „Zayn al-Abidin Muhammad Hussein (teiste nimedega a) Abu Zubaida, b) Abd Al-Hadi Al-Wahab, c) Zain Al-Abidin Muhammad Husain, d) Zayn Al-Abidin Muhammad Husayn, e) Zeinulabideen Muhammed Husein Abu Zubeidah, f) Abu Zubaydah, g) Tariq Hani). Sünniaeg: 12.3.1971. Sünnikoht: Rijad, Saudi Araabia. Kodakondsus: Palestiina. Muu teave: a) Usama bin Ladenile lähedane isik ja terroristide reiside korraldaja; b) viibib alates 2007. aasta juulist vangistuses Ameerika Ühendriikides. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.1.2001.“ jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Pealkirja „Füüsilised isikud“ all asuv kanne „Zayn al-Abidin Muhammad Hussein (teiste nimedega a) Abu Zubaida, b) Abd Al-Hadi Al-Wahab, c) Zain Al-Abidin Muhammad Husain, d) Zayn Al-Abidin Muhammad Husayn, e) Zeinulabideen Muhammed Husein Abu Zubeidah, f) Abu Zubaydah, g) Tariq Hani). Sünniaeg: 12.3.1971. Sünnikoht: Rijad, Saudi Araabia. Kodakondsus: Palestiina. Muu teave: a) Usama bin Ladenile lähedane isik ja terroristide reiside korraldaja; b) viibib alates 2007. aasta juulist vangistuses Ameerika Ühendriikides. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.1.2001.“ jäetakse välja.

| 2) | Pealkirja „Füüsilised isikud“ all asuv kanne „Seifallah Ben Hassine (teiste nimedega a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh). Sünniaeg: 8.11.1965. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 23.9.2014.“ asendatakse järgmisega:

  „Seifallah Ben Omar Ben Mohamed Ben Hassine (teiste nimedega a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh; j) Seifallah ben Amor ben Hassine). Aadress: a) 60 Rue de la Libye, Hammam Lif, Ben Arous, Tuneesia; b) Liibüa (võimalik viibimispaik 2017. aasta juulis). Sünniaeg: 8.11.1965. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: 16. novembril 1989 välja antud Tuneesia passi number G557170. Riiklik isikukood: 3. mail 2011 Hammam Lifis välja antud Tuneesia isikutunnistus 05054425. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 23.9.2014.“ |
| --- | --- |

2)

Pealkirja „Füüsilised isikud“ all asuv kanne „Seifallah Ben Hassine (teiste nimedega a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh). Sünniaeg: 8.11.1965. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 23.9.2014.“ asendatakse järgmisega:

„Seifallah Ben Omar Ben Mohamed Ben Hassine (teiste nimedega a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh; j) Seifallah ben Amor ben Hassine). Aadress: a) 60 Rue de la Libye, Hammam Lif, Ben Arous, Tuneesia; b) Liibüa (võimalik viibimispaik 2017. aasta juulis). Sünniaeg: 8.11.1965. Sünnikoht: Tunis, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: 16. novembril 1989 välja antud Tuneesia passi number G557170. Riiklik isikukood: 3. mail 2011 Hammam Lifis välja antud Tuneesia isikutunnistus 05054425. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 23.9.2014.“

---

OTSUSED

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/37 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/37

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/51,

25. oktoober 2017,

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta, et eraldada rahalisi vahendeid Euroopa Kestliku Arengu Fondile

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 12,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Paindlikkusinstrumendiga on võimalik rahastada selgelt kindlaks määratud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires. |
| --- | --- |

(1)

Paindlikkusinstrumendiga on võimalik rahastada selgelt kindlaks määratud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires.

| (2) | Paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär on 600 000 000 eurot (2011. aasta hindades), nagu on sätestatud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (2) artiklis 11. |
| --- | --- |

(2)

Paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär on 600 000 000 eurot (2011. aasta hindades), nagu on sätestatud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (2) artiklis 11.

| (3) | Praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks tuleb asjakohaste meetmete rahastamiseks vajalikud märkimisväärsed täiendavad summad kasutusele võtta kiiresti. |
| --- | --- |

(3)

Praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks tuleb asjakohaste meetmete rahastamiseks vajalikud märkimisväärsed täiendavad summad kasutusele võtta kiiresti.

| (4) | Olles läbi vaadanud kõik võimalused jaotada assigneeringud ümber rubriigi 4 „Globaalne Euroopa“ kulude ülemmäära raames, tuleb lisaks liidu 2017. aasta üldeelarves ette nähtud vahenditele võtta rubriigi 4 ülemmäära ületades kasutusele paindlikkusinstrument summas 275 000 000 eurot, et eraldada rahalisi vahendeid Euroopa Kestliku Arengu Fondile (EFSD). See summa hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelmiste aastate tühistatud summasid, mis tehakse paindlikkusinstrumendi kaudu kättesaadavaks kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 11 lõike 1 teise lõiguga. |
| --- | --- |

(4)

Olles läbi vaadanud kõik võimalused jaotada assigneeringud ümber rubriigi 4 „Globaalne Euroopa“ kulude ülemmäära raames, tuleb lisaks liidu 2017. aasta üldeelarves ette nähtud vahenditele võtta rubriigi 4 ülemmäära ületades kasutusele paindlikkusinstrument summas 275 000 000 eurot, et eraldada rahalisi vahendeid Euroopa Kestliku Arengu Fondile (EFSD). See summa hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eelmiste aastate tühistatud summasid, mis tehakse paindlikkusinstrumendi kaudu kättesaadavaks kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 11 lõike 1 teise lõiguga.

| (5) | Eeldatavat maksete ajakava arvesse võttes tuleks paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisele vastavad maksete assigneeringud teha ainult 2017. aastal, |
| --- | --- |

(5)

Eeldatavat maksete ajakava arvesse võttes tuleks paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisele vastavad maksete assigneeringud teha ainult 2017. aastal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liidu 2017. aasta üldeelarves võetakse paindlikkusinstrument kasutusele 275 000 000 euro ulatuses rubriigi 4 „Globaalne Euroopa“ kulukohustuste assigneeringutena.

Esimeses lõigus osutatud summat kasutatakse vahendite eraldamiseks Euroopa Kestliku Arengu Fondi tagatisfondile.

2.   Eeldatavat maksete ajakava arvesse võttes on paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmiseks vajalike maksete assigneeringute summa 2017. aastal 275 000 000 eurot. Kõnealune summa kinnitatakse vastavalt eelarvemenetlusele.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Strasbourg, 25. oktoober 2017

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

M. MAASIKAS

---

(1)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

2

---

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/39

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/52,

11. jaanuar 2018,

millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 430/2013 (2) kehtestati dumpinguvastased meetmed teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“) ja Taist pärinevate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 430/2013 (2) kehtestati dumpinguvastased meetmed teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“) ja Taist pärinevate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes.

2

| (2) | 23. mail 2017 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõike 3 kohaselt osalise vahepealse läbivaatamise Hiina RVst ja Taist pärinevate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

23. mail 2017 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõike 3 kohaselt osalise vahepealse läbivaatamise Hiina RVst ja Taist pärinevate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (3).

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (3) | Komisjon algatas Hiina RV suhtes läbivaatamise pärast taotlust, mille 25. juulil 2016 esitas Hebei Yulong Casting Co., Ltd (edaspidi „taotluse esitaja“), kes on teatavate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike Hiina eksportiv tootja. Taotluse esitaja taotles läbivaatamist, et tehtaks kindlaks, kas rakendusmäärusega (EL) nr 430/2013 reguleeritavate toodete hulgast tuleks jätta välja standardi DIN 28601 kohaste keermetega surveliitmike põhidetailid ja ristikujulised liitmikud, millel on keskel kaks keermestamata läbivat auku (edaspidi „tooted, mis võidakse välja jätta“). Kuna meetmed kehtivad ka Taist pärit impordi suhtes, otsustas komisjon omal algatusel läbi vaadata ka asjaomase Taist pärit impordi. Taotlus sisaldas piisavat tõendusmaterjali, mis õigustas läbivaatamise alustamist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon algatas Hiina RV suhtes läbivaatamise pärast taotlust, mille 25. juulil 2016 esitas Hebei Yulong Casting Co., Ltd (edaspidi „taotluse esitaja“), kes on teatavate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike Hiina eksportiv tootja. Taotluse esitaja taotles läbivaatamist, et tehtaks kindlaks, kas rakendusmäärusega (EL) nr 430/2013 reguleeritavate toodete hulgast tuleks jätta välja standardi DIN 28601 kohaste keermetega surveliitmike põhidetailid ja ristikujulised liitmikud, millel on keskel kaks keermestamata läbivat auku (edaspidi „tooted, mis võidakse välja jätta“). Kuna meetmed kehtivad ka Taist pärit impordi suhtes, otsustas komisjon omal algatusel läbi vaadata ka asjaomase Taist pärit impordi. Taotlus sisaldas piisavat tõendusmaterjali, mis õigustas läbivaatamise alustamist.

| (4) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid läbivaatamises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon läbivaatamise algatamisest spetsiaalselt taotluse esitajat, teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid Hiina RVs ja Tais ning Hiina RV ja Tai ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid ning üht ühendust ja kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(4)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid läbivaatamises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon läbivaatamise algatamisest spetsiaalselt taotluse esitajat, teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid Hiina RVs ja Tais ning Hiina RV ja Tai ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid ning üht ühendust ja kutsus neid selles osalema.

| (5) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

2.   LÄBIVAATAMISTAOTLUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

LÄBIVAATAMISTAOTLUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (6) | 8. septembril 2017 võttis taotluse esitaja läbivaatamistaotluse tagasi. |
| --- | --- |

(6)

8. septembril 2017 võttis taotluse esitaja läbivaatamistaotluse tagasi.

| (7) | Alusmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 11 lõike 5 kohaselt võib juhul, kui taotluse esitaja võtab oma taotluse tagasi, läbivaatamise lõpetada, kui see ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(7)

Alusmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 11 lõike 5 kohaselt võib juhul, kui taotluse esitaja võtab oma taotluse tagasi, läbivaatamise lõpetada, kui see ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (8) | Komisjon otsustas dumpinguvastase läbivaatamise Hiina RV suhtes lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon otsustas dumpinguvastase läbivaatamise Hiina RV suhtes lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega.

| (9) | Tai puhul ei andnud ükski teadaolevatest äriühingutest ega ametiasutustest, kellega ühendust võeti, võimaliku väljajätmisega seotud toote osas tehtud uurimise jaoks asjakohast teavet, mis oleks võimaldanud läbivaatamist teha. Ükski teadaolevatest importijatest, kellega ühendust võeti, ei teatanud, et impordib Taist toodet, mis võidakse välja jätta. Uurimisel ei ilmnenud mingit muud asjakohast teavet, mis võiks olla toote määratluse läbivaatamise aluseks. |
| --- | --- |

(9)

Tai puhul ei andnud ükski teadaolevatest äriühingutest ega ametiasutustest, kellega ühendust võeti, võimaliku väljajätmisega seotud toote osas tehtud uurimise jaoks asjakohast teavet, mis oleks võimaldanud läbivaatamist teha. Ükski teadaolevatest importijatest, kellega ühendust võeti, ei teatanud, et impordib Taist toodet, mis võidakse välja jätta. Uurimisel ei ilmnenud mingit muud asjakohast teavet, mis võiks olla toote määratluse läbivaatamise aluseks.

| (10) | Kuna taotluse esitaja võttis Hiina RV osas taotluse tagasi ja puudub muu asjakohane teave Tai osas, tuleb läbivaatamine Tai osas ex officio alusmääruse artikli 9 lõike 2 ja artikli 11 lõike 5 kohaselt lõpetada. |
| --- | --- |

(10)

Kuna taotluse esitaja võttis Hiina RV osas taotluse tagasi ja puudub muu asjakohane teave Tai osas, tuleb läbivaatamine Tai osas ex officio alusmääruse artikli 9 lõike 2 ja artikli 11 lõike 5 kohaselt lõpetada.

ex officio

| (11) | Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Tähtpäevaks ei esitatud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(11)

Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Tähtpäevaks ei esitatud ühtegi märkust.

| (12) | Seega otsustab komisjon, et teatavate Hiina RVst ja Taist pärinevate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine tuleb lõpetada. |
| --- | --- |

(12)

Seega otsustab komisjon, et teatavate Hiina RVst ja Taist pärinevate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine tuleb lõpetada.

| (13) | Käesolev otsus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesolev otsus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevate praegu CN-koodi ex 7307 19 10 (TARICi kood 7307191010) alla kuuluvate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (välja arvatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse standardi ISO DIN 13 kohast meeterkeeret, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid) impordiga seotud osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 11. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 13. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 430/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes, nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Indoneesia suhtes (ELT L 129, 14.5.2013, lk 1).

2

(3)  Teade Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 162, 23.5.2017, lk 12).

3

---

Parandused

| 12.1.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/41

---

Nõukogu 30. augusti 2017. aasta määruse (EL) 2017/1509 (mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 329/2007) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 224, 31. august 2017
  )

Leheküljel 96 XIII lisa b osa („Juriidilised isikud, üksused ja asutused“) kande 23 kolmandas veerus („Asukoht“)

asendatakse

„...; SWIFT: DCBK KKPY“

järgmisega:

„...; SWIFT: DCBK KPPY“.

---