# Úřední věstník L 299/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 299 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6016. listopadu 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 299

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6016. listopadu 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2093 ze dne 15. listopadu 2017 o ukončení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1331/2011 na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem zasílaným z Indie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie, a o ukončení celní evidence tohoto dovozu uložené prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/272 | 1 |
| | * | Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2017/2094 ze dne 3. listopadu 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 795/2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2017/32) | 11 |
| | * | Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2017/2095 ze dne 3. listopadu 2017, kterým se mění nařízení (ES) č. 2157/1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/2017/34) | 22 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Komise (EU) 2017/2096 ze dne 15. listopadu 2017, kterou se mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES o vozidlech s ukončenou životností (
  1
  ) | 24 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/2097 ze dne 3. listopadu 2017 o metodice pro výpočet sankcí za porušení požadavků v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2017/35) | 31 |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/2098 ze dne 3. listopadu 2017 o procesních aspektech ukládání nápravných opatření v případě neplnění nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2017/33) | 34 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2093 ze dne 15. listopadu 2017 o ukončení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1331/2011 na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem zasílaným z Indie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie, a o ukončení celní evidence tohoto dovozu uložené prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/272

1

*

Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2017/2094 ze dne 3. listopadu 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 795/2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2017/32)

(ECB/2017/32)

11

*

Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2017/2095 ze dne 3. listopadu 2017, kterým se mění nařízení (ES) č. 2157/1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/2017/34)

(ECB/2017/34)

22

SMĚRNICE

*

Směrnice Komise (EU) 2017/2096 ze dne 15. listopadu 2017, kterou se mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES o vozidlech s ukončenou životností (
  1
  )

1

24

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/2097 ze dne 3. listopadu 2017 o metodice pro výpočet sankcí za porušení požadavků v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2017/35)

31

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2017/2098 ze dne 3. listopadu 2017 o procesních aspektech ukládání nápravných opatření v případě neplnění nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2017/33)

34

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 35/17/KOL ze dne 9. února 2017, kterým se Norsku uděluje výjimka pro čistírnu městských odpadních vod Ladehammeren v aglomeraci Trondheim a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 725/07/KOL [2017/2099] | 38 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 35/17/KOL ze dne 9. února 2017, kterým se Norsku uděluje výjimka pro čistírnu městských odpadních vod Ladehammeren v aglomeraci Trondheim a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 725/07/KOL [2017/2099]

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 16.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2093

ze dne 15. listopadu 2017

o ukončení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1331/2011 na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem zasílaným z Indie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie, a o ukončení celní evidence tohoto dovozu uložené prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/272

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Stávající opatření

Stávající opatření

| (1) | Prováděcím nařízením (EU) č. 1331/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 71,9 % na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením (EU) č. 1331/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 71,9 % na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení.

2

| (2) | Na tato opatření se dále odkazuje jako na „platná opatření“ a na šetření, které vedlo k uložení opatření původním nařízením, jako na „původní šetření“. |
| --- | --- |

(2)

Na tato opatření se dále odkazuje jako na „platná opatření“ a na šetření, které vedlo k uložení opatření původním nařízením, jako na „původní šetření“.

1.2.   Zahájení řízení na základě žádosti

Zahájení řízení na základě žádosti

| (3) | Dne 3. ledna 2017 podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „žadatel“) Evropské komisi žádost o zahájení šetření ohledně obcházení platných opatření, ve které uvedl, že antidumpingová opatření na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR byla obcházena dovozem přes Indii. |
| --- | --- |

(3)

Dne 3. ledna 2017 podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „žadatel“) Evropské komisi žádost o zahájení šetření ohledně obcházení platných opatření, ve které uvedl, že antidumpingová opatření na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR byla obcházena dovozem přes Indii.

| (4) | V žádosti byly poskytnuty důkazy prima facie o tom, že po uložení platných opatření došlo k významné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR a Indie do Unie, přičemž se zdálo, že tato změna byla způsobena uložením platných opatření. Bylo vysloveno tvrzení, že vyjma uložení platných opatření pro tuto změnu neexistuje žádné jiné dostatečné opodstatnění ani důvod. |
| --- | --- |

(4)

V žádosti byly poskytnuty důkazy prima facie o tom, že po uložení platných opatření došlo k významné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR a Indie do Unie, přičemž se zdálo, že tato změna byla způsobena uložením platných opatření. Bylo vysloveno tvrzení, že vyjma uložení platných opatření pro tuto změnu neexistuje žádné jiné dostatečné opodstatnění ani důvod.

prima facie

| (5) | Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud jde o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Indie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření. |
| --- | --- |

(5)

Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud jde o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Indie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.

| (6) | A konečně, existovaly důkazy, že ceny bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jsou v porovnání s běžnou hodnotou stanovenou během původního šetření pro obdobný výrobek dumpingové. |
| --- | --- |

(6)

A konečně, existovaly důkazy, že ceny bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jsou v porovnání s běžnou hodnotou stanovenou během původního šetření pro obdobný výrobek dumpingové.

| (7) | Poté, co Evropská komise (dále jen „Komise“) po informování členských států shledala, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle článku 13 základního nařízení, zahájila šetření prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/272 (3) (dále jen „zahajovací nařízení“). |
| --- | --- |

(7)

Poté, co Evropská komise (dále jen „Komise“) po informování členských států shledala, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle článku 13 základního nařízení, zahájila šetření prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/272 (3) (dále jen „zahajovací nařízení“).

prima facie

3

| (8) | Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž uložila celním orgánům v Unii, aby evidovaly dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli zasílaných z Indie. |
| --- | --- |

(8)

Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž uložila celním orgánům v Unii, aby evidovaly dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli zasílaných z Indie.

1.3.   Šetření

Šetření

| (9) | Komise informovala orgány ČLR a Indie, vyvážející výrobce a obchodníky v těchto zemích, známé dotčené dovozce do Unie a výrobní odvětví Unie o zahájení šetření. Výrobcům/vývozcům v ČLR a Indii známým Komisi nebo těm, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v 15. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii. |
| --- | --- |

(9)

Komise informovala orgány ČLR a Indie, vyvážející výrobce a obchodníky v těchto zemích, známé dotčené dovozce do Unie a výrobní odvětví Unie o zahájení šetření. Výrobcům/vývozcům v ČLR a Indii známým Komisi nebo těm, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v 15. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii.

| (10) | Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Konalo se několik slyšení se žadatelem, včetně jednoho slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(10)

Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Konalo se několik slyšení se žadatelem, včetně jednoho slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (11) | Přihlásilo se 29 společností z Indie, jedna společnost z ČLR, devět dovozců, kteří nejsou ve spojení, dva dovozci ve spojení, jeden zástupce a pět výrobců z výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(11)

Přihlásilo se 29 společností z Indie, jedna společnost z ČLR, devět dovozců, kteří nejsou ve spojení, dva dovozci ve spojení, jeden zástupce a pět výrobců z výrobního odvětví Unie.

| (12) | Dvacet jedna indických společností odpovědělo na dotazník a požádalo v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření. |
| --- | --- |

(12)

Dvacet jedna indických společností odpovědělo na dotazník a požádalo v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření.

| (13) | Komise posoudila všechny žádosti o osvobození individuálně. U čtrnácti společností, které jsou buď významnými vývozci do Unie, nebo které na základě původního přezkumu jejich odpovědí splňují podmínky pro to, aby byly způsobilé k případnému osvobození podle čl. 13 odst. 2 základního nařízení, byly provedeny inspekce na místě. |
| --- | --- |

(13)

Komise posoudila všechny žádosti o osvobození individuálně. U čtrnácti společností, které jsou buď významnými vývozci do Unie, nebo které na základě původního přezkumu jejich odpovědí splňují podmínky pro to, aby byly způsobilé k případnému osvobození podle čl. 13 odst. 2 základního nařízení, byly provedeny inspekce na místě.

| (14) | Na dotazník dále odpověděli čtyři dovozci do Unie, kteří nejsou ve spojení, a jeden čínský vyvážející výrobce, který není ve spojení s žádným indickým výrobcem. |
| --- | --- |

(14)

Na dotazník dále odpověděli čtyři dovozci do Unie, kteří nejsou ve spojení, a jeden čínský vyvážející výrobce, který není ve spojení s žádným indickým výrobcem.

| (15) | Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností v Indii:






  — | Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited, |
| --- | --- | --- |

(15)

Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností v Indii:

—

Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited,

| — | ASR Mettech Private Limited, |
| --- | --- |

—

ASR Mettech Private Limited,

| — | Chandan Steel Limited, |
| --- | --- |

—

Chandan Steel Limited,

| — | Heavy Metal and Tubes Limited, |
| --- | --- |

—

Heavy Metal and Tubes Limited,

| — | Krystal Steel Manufacturing Private Limited, |
| --- | --- |

—

Krystal Steel Manufacturing Private Limited,

| — | Maxim Tubes Company Private Limited, |
| --- | --- |

—

Maxim Tubes Company Private Limited,

| — | MBM Tubes Private Limited, |
| --- | --- |

—

MBM Tubes Private Limited,

| — | Patels Airflow Limited, |
| --- | --- |

—

Patels Airflow Limited,

| — | Ratnamani Metals & Tubes Limited, |
| --- | --- |

—

Ratnamani Metals & Tubes Limited,

| — | Remi Edelstahl Tubulars Limited, |
| --- | --- |

—

Remi Edelstahl Tubulars Limited,

| — | Sandvik Asia Private Limited, |
| --- | --- |

—

Sandvik Asia Private Limited,

| — | Suraj Limited, |
| --- | --- |

—

Suraj Limited,

| — | Tubacex Prakash India Private Limited, |
| --- | --- |

—

Tubacex Prakash India Private Limited,

| — | Universal Stainless. |
| --- | --- |

—

Universal Stainless.

1.4.   Období šetření

Období šetření

| (16) | Období šetření odpovídalo období od 1. dubna 2009 do 30. září 2016 (dále jen „období šetření“). Za období od 1. října 2015 do 30. září 2016 (dále jen „vykazované období“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření nápravného účinku platných opatření a existenci dumpingu. |
| --- | --- |

(16)

Období šetření odpovídalo období od 1. dubna 2009 do 30. září 2016 (dále jen „období šetření“). Za období od 1. října 2015 do 30. září 2016 (dále jen „vykazované období“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření nápravného účinku platných opatření a existenci dumpingu.

2.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

2.1.   Obecné úvahy

Obecné úvahy

| (17) | V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena postupnou analýzou těchto skutečností:






  — | došlo ke změně obchodních toků mezi třetími stranami (Indií a ČLR) a Unií, |
| --- | --- | --- |

(17)

V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena postupnou analýzou těchto skutečností:

—

došlo ke změně obchodních toků mezi třetími stranami (Indií a ČLR) a Unií,

| — | tato změna byla způsobena praktikami, zpracovatelskými procesy nebo pracemi, pro něž neexistuje žádné dostatečné opodstatnění ani hospodářský důvod kromě uložení cla, |
| --- | --- |

—

tato změna byla způsobena praktikami, zpracovatelskými procesy nebo pracemi, pro něž neexistuje žádné dostatečné opodstatnění ani hospodářský důvod kromě uložení cla,

| — | existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství obdobného výrobku, a |
| --- | --- |

—

existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství obdobného výrobku, a

| — | existovaly důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro obdobný výrobek, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

—

existovaly důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro obdobný výrobek, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.

2.2.   Dotčený výrobek a obdobný výrobek

Dotčený výrobek a obdobný výrobek

| (18) | Výrobkem dotčeným případným obcházením jsou: některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli (jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“). Jde o výrobek v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00. Jde o výrobek, na který se vztahují stávající platná opatření. |
| --- | --- |

(18)

Výrobkem dotčeným případným obcházením jsou: některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli (jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“). Jde o výrobek v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00. Jde o výrobek, na který se vztahují stávající platná opatření.

| (19) | Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako „dotčený výrobek“ vymezený v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Indie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie, v současnosti stejných kódů KN jako dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(19)

Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako „dotčený výrobek“ vymezený v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Indie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie, v současnosti stejných kódů KN jako dotčený výrobek.

| (20) | Z šetření vyplynulo, že bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli vyvážené do Unie z ČLR a bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli zasílané do Unie z Indie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Z šetření vyplynulo, že bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli vyvážené do Unie z ČLR a bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli zasílané do Unie z Indie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   Míra spolupráce

Míra spolupráce

| (21) | Indičtí vyvážející výrobci do značné míry spolupracovali. Dvacet jedna spolupracujících výrobců uskutečnilo ve vykazovaném období 92 % celkového vývozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z Indie do Unie. |
| --- | --- |

(21)

Indičtí vyvážející výrobci do značné míry spolupracovali. Dvacet jedna spolupracujících výrobců uskutečnilo ve vykazovaném období 92 % celkového vývozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z Indie do Unie.

| (22) | Čtrnáct společností, ve kterých byla provedena inspekce na místě, uskutečnilo 91 % celkového vývozu spolupracujících společností a 84 % celkového vývozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z Indie do Unie. |
| --- | --- |

(22)

Čtrnáct společností, ve kterých byla provedena inspekce na místě, uskutečnilo 91 % celkového vývozu spolupracujících společností a 84 % celkového vývozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z Indie do Unie.

| (23) | V případě jednoho spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce byl uplatněn čl. 18 odst. 1 základního nařízení v rozsahu, v němž tento výrobce neposkytl informace potřebné ke smysluplnému posouzení činností společností, které jsou s ním ve spojení. Byly tak využity nejlepší dostupné údaje, které nahradily údaje poskytnuté touto společností, aby měla Komise k dispozici spolehlivé údaje potřebné k posouzení dovozu do Unie a vývozu z ní uskutečněného touto společností. |
| --- | --- |

(23)

V případě jednoho spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce byl uplatněn čl. 18 odst. 1 základního nařízení v rozsahu, v němž tento výrobce neposkytl informace potřebné ke smysluplnému posouzení činností společností, které jsou s ním ve spojení. Byly tak využity nejlepší dostupné údaje, které nahradily údaje poskytnuté touto společností, aby měla Komise k dispozici spolehlivé údaje potřebné k posouzení dovozu do Unie a vývozu z ní uskutečněného touto společností.

| (24) | Úroveň spolupráce výrobců/vývozců v ČLR byla nízká, odpověď na dotazník poskytl pouze jeden vyvážející výrobce. Zjištění ohledně vývozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z ČLR do Unie a z ČLR do Indie bylo proto třeba učinit na základě údajů Eurostatu a čínských obchodních statistik. |
| --- | --- |

(24)

Úroveň spolupráce výrobců/vývozců v ČLR byla nízká, odpověď na dotazník poskytl pouze jeden vyvážející výrobce. Zjištění ohledně vývozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z ČLR do Unie a z ČLR do Indie bylo proto třeba učinit na základě údajů Eurostatu a čínských obchodních statistik.

2.4.   Povaha údajných praktik, procesů nebo prací souvisejících s obcházením

Povaha údajných praktik, procesů nebo prací souvisejících s obcházením

| (25) | Údajné praktiky obcházení popsané v žádosti mají svůj počátek již ve fázi výroby. Výroba bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli probíhá ve dvou hlavních fázích: tváření za tepla a tváření za studena. |
| --- | --- |

(25)

Údajné praktiky obcházení popsané v žádosti mají svůj počátek již ve fázi výroby. Výroba bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli probíhá ve dvou hlavních fázích: tváření za tepla a tváření za studena.

| (26) | První fáze (tváření za tepla) probíhá obvykle jedním ze dvou způsobů: buď postupem protlačování (extruze) za tepla, nebo postupem ražení za tepla. |
| --- | --- |

(26)

První fáze (tváření za tepla) probíhá obvykle jedním ze dvou způsobů: buď postupem protlačování (extruze) za tepla, nebo postupem ražení za tepla.

| (27) | Výsledný dutý profil tvářený za tepla je meziproduktem, který je třeba před konečným užitím dále opracovat, s výjimkou některých dutých profilů tvářených za tepla, které se vyrábějí postupem protlačování za tepla. |
| --- | --- |

(27)

Výsledný dutý profil tvářený za tepla je meziproduktem, který je třeba před konečným užitím dále opracovat, s výjimkou některých dutých profilů tvářených za tepla, které se vyrábějí postupem protlačování za tepla.

| (28) | Žadatel tvrdil, že bezešvými trubkami a dutými profily z nerezavějící oceli vyváženými z ČLR do Indie byly duté profily tvářené již za studena. Toto tvrzení podpořily i čínské vývozní statistiky a skutečnost, že výrobci v ČLR využívají postupu ražení za tepla, po němž musí být duté profily neprodleně a nezbytně zpracovány za studena. |
| --- | --- |

(28)

Žadatel tvrdil, že bezešvými trubkami a dutými profily z nerezavějící oceli vyváženými z ČLR do Indie byly duté profily tvářené již za studena. Toto tvrzení podpořily i čínské vývozní statistiky a skutečnost, že výrobci v ČLR využívají postupu ražení za tepla, po němž musí být duté profily neprodleně a nezbytně zpracovány za studena.

| (29) | Zatímco čínské statistiky vývozu skutečně ukázaly, že téměř veškeré vyvážené bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli byly označeny za tvářené za studena, po dovozu do Indie byla za tvářené za studena označena pouhá 2 %. |
| --- | --- |

(29)

Zatímco čínské statistiky vývozu skutečně ukázaly, že téměř veškeré vyvážené bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli byly označeny za tvářené za studena, po dovozu do Indie byla za tvářené za studena označena pouhá 2 %.

| (30) | Tuto nesrovnalost lze vysvětlit režimem vracení DPH používaným v ČLR, podle nějž se u bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli tvářených za studena vrací 13 % DPH, zatímco u těch, které jsou tvářeny za tepla, je to 9 %. |
| --- | --- |

(30)

Tuto nesrovnalost lze vysvětlit režimem vracení DPH používaným v ČLR, podle nějž se u bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli tvářených za studena vrací 13 % DPH, zatímco u těch, které jsou tvářeny za tepla, je to 9 %.

| (31) | Při ověřování se ukázalo, že indičtí výrobci téměř výhradně nakupovali duté profily tvářené za tepla a tváření za studena prováděli v Indii. |
| --- | --- |

(31)

Při ověřování se ukázalo, že indičtí výrobci téměř výhradně nakupovali duté profily tvářené za tepla a tváření za studena prováděli v Indii.

| (32) | Šetření rovněž potvrdilo, že duté profily tvářené za tepla lze snadno transportovat předtím, než jsou tvářeny za studena. |
| --- | --- |

(32)

Šetření rovněž potvrdilo, že duté profily tvářené za tepla lze snadno transportovat předtím, než jsou tvářeny za studena.

| (33) | Šetření dále ukázalo, že tváření za studena prováděné v Indii podstatně pozměňuje výrobek a nevratně mění jeho základní vlastnosti. Při tomto postupu výrobek mění své rozměry a své fyzické, mechanické a metalurgické vlastnosti. |
| --- | --- |

(33)

Šetření dále ukázalo, že tváření za studena prováděné v Indii podstatně pozměňuje výrobek a nevratně mění jeho základní vlastnosti. Při tomto postupu výrobek mění své rozměry a své fyzické, mechanické a metalurgické vlastnosti.

2.5.   Změna obchodních toků

Změna obchodních toků

| (34) | Tabulka 1 ukazuje vývoj dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z ČLR a Indie do Unie a vývoj indického dovozu z ČLR v období šetření:

  Tabulka 1


  Dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (v metrických tunách) | Kalendářní rok |
| --- | --- | --- |
| 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Vykazované období |
| Dovoz z ČLR do Unie | 17 094 | 20 841 | 15 279 | 4 181 | 2 437 | 1 804 | 1 951 | 2 317 |
| Dovoz do Unie z Indie | 5 173 | 6 401 | 7 601 | 11 572 | 13 531 | 17 230 | 18 911 | 19 845 |
| Vývoz z Číny do Indie | 23 555 | 35 454 | 37 824 | 41 505 | 40 146 | 49 039 | 43 364 | 44 129 |
| Zdroj: Eurostat (Comext), čínské obchodní statistiky. |

(34)

Tabulka 1 ukazuje vývoj dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z ČLR a Indie do Unie a vývoj indického dovozu z ČLR v období šetření:

Tabulka 1

Tabulka 1

Dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (v metrických tunách)

Dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (v metrických tunách)

Kalendářní rok

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Vykazované období

Dovoz z ČLR do Unie

17 094

20 841

15 279

4 181

2 437

1 804

1 951

2 317

Dovoz do Unie z Indie

5 173

6 401

7 601

11 572

13 531

17 230

18 911

19 845

Vývoz z Číny do Indie

23 555

35 454

37 824

41 505

40 146

49 039

43 364

44 129

Zdroj: Eurostat (Comext), čínské obchodní statistiky.

Zdroj:

| (35) | Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie se podstatně snížil během období šetření a prudce poklesl po uložení platných opatření v roce 2011. |
| --- | --- |

(35)

Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie se podstatně snížil během období šetření a prudce poklesl po uložení platných opatření v roce 2011.

| (36) | Tento pokles dovozu z ČLR po uložení opatření byl trvale vyrovnáván zvyšováním dovozu z Indie v následujících letech. |
| --- | --- |

(36)

Tento pokles dovozu z ČLR po uložení opatření byl trvale vyrovnáván zvyšováním dovozu z Indie v následujících letech.

| (37) | Uvedené změny obchodních toků představují změnu obchodních toků obchodování mezi výše uvedenými zeměmi a Unií. Vývoj indického dovozu z ČLR během sledovaného období soustavně stoupal, přičemž velká část tohoto nárůstu proběhla již před uložením uvedených opatření. |
| --- | --- |

(37)

Uvedené změny obchodních toků představují změnu obchodních toků obchodování mezi výše uvedenými zeměmi a Unií. Vývoj indického dovozu z ČLR během sledovaného období soustavně stoupal, přičemž velká část tohoto nárůstu proběhla již před uložením uvedených opatření.

| (38) | Výše zmíněné údaje ukazují, že po zahájení původního šetření v roce 2010 a uložení platných opatření v prosinci 2011 byl dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie do značné míry nahrazen dovozem bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z Indie. |
| --- | --- |

(38)

Výše zmíněné údaje ukazují, že po zahájení původního šetření v roce 2010 a uložení platných opatření v prosinci 2011 byl dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie do značné míry nahrazen dovozem bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z Indie.

2.6.   Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla

Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla

| (39) | Komise zkoumala tvrzení, že byla výše uvedená změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými procesy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění ani hospodářský důvod. |
| --- | --- |

(39)

Komise zkoumala tvrzení, že byla výše uvedená změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými procesy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění ani hospodářský důvod.

2.6.1.   Analýza dovozu z ČLR do Indie

Analýza dovozu z ČLR do Indie

| (40) | Následující tabulka porovnává dovoz indických spolupracujících společností z ČLR s jejich celkovým prodejem a vývozem do Unie. Komise k tomu podotýká, že tyto údaje se týkají společností, které uskutečnily převážnou většinu indického dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli do Unie, jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(40)

Následující tabulka porovnává dovoz indických spolupracujících společností z ČLR s jejich celkovým prodejem a vývozem do Unie. Komise k tomu podotýká, že tyto údaje se týkají společností, které uskutečnily převážnou většinu indického dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli do Unie, jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění výše.

| (41) | Komise se tudíž domnívala, že uvedené údaje dostatečně reprezentují relevantní indické průmyslové odvětví, pokud jde o vývoz do Unie.

  Tabulka 2


  Indický dovoz z ČLR (spolupracující společnosti) a celkový indický prodej (v metrických tunách) | Indický finanční rok |
| --- | --- | --- |
| 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Vykazované období |
| Celkový indický prodej (A) | 19 367 | 27 431 | 32 684 | 32 547 | 36 881 | 42 217 | 36 245 | 39 061 |
| Indický dovoz z ČLR (B) | 7 852 | 15 146 | 14 284 | 17 465 | 18 246 | 21 914 | 17 313 | 19 640 |
| Poměr indického dovozu z ČLR a celkového indického prodeje (C = B/A) | 41 % | 55 % | 44 % | 54 % | 49 % | 52 % | 48 % | 50 % |
| Indický vývoz do Unie | 4 252 | 6 631 | 9 697 | 12 759 | 14 715 | 19 090 | 16 825 | 18 581 |
| Zdroj: Odpovědi spolupracujících společností na dotazníky. |

(41)

Komise se tudíž domnívala, že uvedené údaje dostatečně reprezentují relevantní indické průmyslové odvětví, pokud jde o vývoz do Unie.

Tabulka 2

Tabulka 2

Indický dovoz z ČLR (spolupracující společnosti) a celkový indický prodej (v metrických tunách)

Indický dovoz z ČLR (spolupracující společnosti) a celkový indický prodej (v metrických tunách)

Indický finanční rok

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Vykazované období

Celkový indický prodej (A)

19 367

27 431

32 684

32 547

36 881

42 217

36 245

39 061

Indický dovoz z ČLR (B)

7 852

15 146

14 284

17 465

18 246

21 914

17 313

19 640

Poměr indického dovozu z ČLR a celkového indického prodeje (C = B/A)

41 %

55 %

44 %

54 %

49 %

52 %

48 %

50 %

Indický vývoz do Unie

4 252

6 631

9 697

12 759

14 715

19 090

16 825

18 581

Zdroj: Odpovědi spolupracujících společností na dotazníky.

Zdroj:

| (42) | Nárůst indického dovozu z ČLR byl podstatně nižší než nárůst dovozu z Indie do Unie. Mezi rokem 2010, kdy bylo zahájeno původní šetření, a vykazovaným obdobím zvýšili spolupracující indičtí vyvážející výrobci svůj dovoz z ČLR z 15,1 na 19,6 tisíc tun (+ 29 %) a svůj vývoz do Unie z 6,6 na 18,6 tisíc tun (+ 180 %). |
| --- | --- |

(42)

Nárůst indického dovozu z ČLR byl podstatně nižší než nárůst dovozu z Indie do Unie. Mezi rokem 2010, kdy bylo zahájeno původní šetření, a vykazovaným obdobím zvýšili spolupracující indičtí vyvážející výrobci svůj dovoz z ČLR z 15,1 na 19,6 tisíc tun (+ 29 %) a svůj vývoz do Unie z 6,6 na 18,6 tisíc tun (+ 180 %).

| (43) | Při šetření vyšlo najevo, že vývoj dovozu z ČLR závisel více na vývoji celkového prodeje než na vývoji indického vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(43)

Při šetření vyšlo najevo, že vývoj dovozu z ČLR závisel více na vývoji celkového prodeje než na vývoji indického vývozu do Unie.

| (44) | V momentě, kdy se indický vývoz do Unie stane klíčovým faktorem prodeje, souvisí logicky s nárůstem čínského dovozu. A stejně by tomu bylo, kdyby došlo k vývoji prodeje na domácím nebo jiném vývozním trhu. |
| --- | --- |

(44)

V momentě, kdy se indický vývoz do Unie stane klíčovým faktorem prodeje, souvisí logicky s nárůstem čínského dovozu. A stejně by tomu bylo, kdyby došlo k vývoji prodeje na domácím nebo jiném vývozním trhu.

| (45) | Přestože se podíl vývozu do Unie na celkovém prodeji zvýšil z 25 % v letech 2009–10 na 51 % ve vykazovaném období, podíl čínského dovozu na celkovém indickém prodeji zůstal nezměněn kolem 50 %. |
| --- | --- |

(45)

Přestože se podíl vývozu do Unie na celkovém prodeji zvýšil z 25 % v letech 2009–10 na 51 % ve vykazovaném období, podíl čínského dovozu na celkovém indickém prodeji zůstal nezměněn kolem 50 %.

| (46) | To jasně ukazuje, že indičtí výrobci soustavně využívali kombinace vstupního materiálu z ČLR a z jiných zdrojů a uložení původního cla na to nemělo žádný znatelný dopad. |
| --- | --- |

(46)

To jasně ukazuje, že indičtí výrobci soustavně využívali kombinace vstupního materiálu z ČLR a z jiných zdrojů a uložení původního cla na to nemělo žádný znatelný dopad.

2.6.2.   Analýza obchodního modelu

Analýza obchodního modelu

| (47) | Obchodní model společností, které uskutečnily velkou většinu dovozu do Unie, se po uložení cla nezměnil. Započali s dotčenou praktikou před zahájením původního šetření proti ČLR v září 2010. |
| --- | --- |

(47)

Obchodní model společností, které uskutečnily velkou většinu dovozu do Unie, se po uložení cla nezměnil. Započali s dotčenou praktikou před zahájením původního šetření proti ČLR v září 2010.

| (48) | Během období šetření byl pro tuto praktiku dostatečný hospodářský důvod, což dokazuje skutečnost, že byly uvedené společnosti ziskové již před zahájením původního šetření a zůstaly ziskové až do vykazovaného období včetně. |
| --- | --- |

(48)

Během období šetření byl pro tuto praktiku dostatečný hospodářský důvod, což dokazuje skutečnost, že byly uvedené společnosti ziskové již před zahájením původního šetření a zůstaly ziskové až do vykazovaného období včetně.

| (49) | Je důležité poznamenat, že schopnost vyrábět za studena tvářené duté profily vyžaduje značné investice do stálých aktiv, které se odepisují po několik let. Většina společností měla potřebná stálá aktiva již před zahájením původního šetření. |
| --- | --- |

(49)

Je důležité poznamenat, že schopnost vyrábět za studena tvářené duté profily vyžaduje značné investice do stálých aktiv, které se odepisují po několik let. Většina společností měla potřebná stálá aktiva již před zahájením původního šetření.

2.6.3.   Účinek opatření platných pro čínský vývoz na indický vývoz do Unie

Účinek opatření platných pro čínský vývoz na indický vývoz do Unie

| (50) | Průměrná cena indických bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli dovážených do Unie před zahájením původního šetření byla o 10 % nižší než cena bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli dovážených z ČLR. Po uložení cla v důsledku původního šetření zůstal indický dovoz nejlevnějším zdrojem dovozu na trh Unie. Komise k tomu poznamenává, že s ohledem na možné rozdíly ve struktuře sortimentu výrobků nejsou průměrné ceny přímo srovnatelné. Poskytují však dobrou představu o cenových úrovních. |
| --- | --- |

(50)

Průměrná cena indických bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli dovážených do Unie před zahájením původního šetření byla o 10 % nižší než cena bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli dovážených z ČLR. Po uložení cla v důsledku původního šetření zůstal indický dovoz nejlevnějším zdrojem dovozu na trh Unie. Komise k tomu poznamenává, že s ohledem na možné rozdíly ve struktuře sortimentu výrobků nejsou průměrné ceny přímo srovnatelné. Poskytují však dobrou představu o cenových úrovních.

| (51) | Po uložení opatření a značném zvýšení cen čínského dovozu otevřela poptávka v Unii pochopitelně příležitost ostatním vyvážejícím zemím, kterou mohly indické podniky díky výrobkům za konkurenceschopné ceny dobře využít. |
| --- | --- |

(51)

Po uložení opatření a značném zvýšení cen čínského dovozu otevřela poptávka v Unii pochopitelně příležitost ostatním vyvážejícím zemím, kterou mohly indické podniky díky výrobkům za konkurenceschopné ceny dobře využít.

| (52) | Podíl vývozu do Unie se sice během období šetření zvyšoval, ale již před zahájením původního šetření byl trh Unie pro indické výrobce významnou vývozní destinací. |
| --- | --- |

(52)

Podíl vývozu do Unie se sice během období šetření zvyšoval, ale již před zahájením původního šetření byl trh Unie pro indické výrobce významnou vývozní destinací.

| (53) | Byl proto učiněn závěr, že pro změnu obchodních toků zmíněnou v bodě 2.3.3 výše byly rozumné ekonomické důvody, jiné než uložení cel na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR. |
| --- | --- |

(53)

Byl proto učiněn závěr, že pro změnu obchodních toků zmíněnou v bodě 2.3.3 výše byly rozumné ekonomické důvody, jiné než uložení cel na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR.

3.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (54) | Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, které vedly k výše uvedeným závěrům, a byly vyzvány k předložení připomínek. Žadatel předložil doplňující informace ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací. |
| --- | --- |

(54)

Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, které vedly k výše uvedeným závěrům, a byly vyzvány k předložení připomínek. Žadatel předložil doplňující informace ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací.

| (55) | Žadatel zpochybnil rozhodnutí Komise neověřovat data jediného spolupracujícího čínského výrobce. Komise neověřila údaje, které poskytl spolupracující čínský výrobce, neboť jeho vývoz do Indie představoval zanedbatelný podíl čínského vývozu do Indie a nevnesl by do šetření žádnou přidanou hodnotu. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(55)

Žadatel zpochybnil rozhodnutí Komise neověřovat data jediného spolupracujícího čínského výrobce. Komise neověřila údaje, které poskytl spolupracující čínský výrobce, neboť jeho vývoz do Indie představoval zanedbatelný podíl čínského vývozu do Indie a nevnesl by do šetření žádnou přidanou hodnotu. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.

| (56) | Žadatel tvrdil, že Komise pominula skutečnost, že většina čínského vývozu do USA je deklarována jako tvářená za studena. Komise potvrdila, že čínský vývoz do USA nebyl předmětem jejího šetření, a nevidí žádný relevantní vztah mezi čínským vývozem do USA a předmětným případem. Komise proto toto tvrzení odmítla. |
| --- | --- |

(56)

Žadatel tvrdil, že Komise pominula skutečnost, že většina čínského vývozu do USA je deklarována jako tvářená za studena. Komise potvrdila, že čínský vývoz do USA nebyl předmětem jejího šetření, a nevidí žádný relevantní vztah mezi čínským vývozem do USA a předmětným případem. Komise proto toto tvrzení odmítla.

| (57) | Žadatel dále tvrdil, že výrobní zařízení používaná některými indickými výrobci jim umožňují vyrábět výrobek, který je předmětem šetření, pouze z dutých profilů tvářených za studena. Ověření výrobních zařízení indických vyvážejících výrobců prokázalo, že tato zařízení jsou schopna vyrábět bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli, které tito výrobci vyváželi do Unie, z dutých profilů tvářených za tepla. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(57)

Žadatel dále tvrdil, že výrobní zařízení používaná některými indickými výrobci jim umožňují vyrábět výrobek, který je předmětem šetření, pouze z dutých profilů tvářených za studena. Ověření výrobních zařízení indických vyvážejících výrobců prokázalo, že tato zařízení jsou schopna vyrábět bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli, které tito výrobci vyváželi do Unie, z dutých profilů tvářených za tepla. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.

| (58) | Žadatel také zpochybnil závěr Komise týkající se nezměněného obchodního modelu vyvážejících výrobců, kteří uskutečnili převážnou část vývozu do Unie. Toto tvrzení Komise odmítla, neboť všechny ověřené společnosti, které vyvážely do Unie během vykazovaného období (s výjimkou jednoho výrobce, který prodal do Unie nevýznamné množství), začaly s touto praxí, to znamená dovážet duté profily z ČLR a vyrábět a prodávat bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli na domácím trhu i na vývoz, před zahájením původního šetření. |
| --- | --- |

(58)

Žadatel také zpochybnil závěr Komise týkající se nezměněného obchodního modelu vyvážejících výrobců, kteří uskutečnili převážnou část vývozu do Unie. Toto tvrzení Komise odmítla, neboť všechny ověřené společnosti, které vyvážely do Unie během vykazovaného období (s výjimkou jednoho výrobce, který prodal do Unie nevýznamné množství), začaly s touto praxí, to znamená dovážet duté profily z ČLR a vyrábět a prodávat bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli na domácím trhu i na vývoz, před zahájením původního šetření.

| (59) | Žadatel také tvrdil, že Komise založila svá zjištění na klasifikaci dovozu z ČLR do Indie vykázané v indických údajích o dovozu, místo aby zohlednila klasifikaci vykázanou v čínských statistických údajích. Jak je uvedeno výše, čínské statistické údaje uvádějí vývoz dutých profilů tvářených za studena, zatímco indické statistické údaje uvádějí dovoz dutých profilů tvářených za tepla. Žadatel dále tvrdil, že pokud chtěla Komise založit své závěry na indických dovozních statistikách, měla konstatovat obcházení platných opatření, neboť 45 % obdobných výrobků dovážených z ČLR do Indie v roce 2015 bylo deklarováno jako potrubní trubky. Podle žadatele by žádné zpracování, ke kterému by došlo v Indii, nezměnilo původ těchto trubek z čínského na jiný. Konečně žadatel podotkl, že nebyl proveden žádný další průzkum ani nebyly učiněny žádné závěry, pokud jde o přesnost indických statistických údajů o dovozu. |
| --- | --- |

(59)

Žadatel také tvrdil, že Komise založila svá zjištění na klasifikaci dovozu z ČLR do Indie vykázané v indických údajích o dovozu, místo aby zohlednila klasifikaci vykázanou v čínských statistických údajích. Jak je uvedeno výše, čínské statistické údaje uvádějí vývoz dutých profilů tvářených za studena, zatímco indické statistické údaje uvádějí dovoz dutých profilů tvářených za tepla. Žadatel dále tvrdil, že pokud chtěla Komise založit své závěry na indických dovozních statistikách, měla konstatovat obcházení platných opatření, neboť 45 % obdobných výrobků dovážených z ČLR do Indie v roce 2015 bylo deklarováno jako potrubní trubky. Podle žadatele by žádné zpracování, ke kterému by došlo v Indii, nezměnilo původ těchto trubek z čínského na jiný. Konečně žadatel podotkl, že nebyl proveden žádný další průzkum ani nebyly učiněny žádné závěry, pokud jde o přesnost indických statistických údajů o dovozu.

| (60) | Vzhledem k protichůdnosti údajů jak o čínském vývozu, tak o indickém dovozu Komise nezaložila svá zjištění na těchto statistických údajích. Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce založila Komise své závěry ve skutečnosti na ověřených informacích, které jí poskytli spolupracující indičtí výrobci. Šetření se zaměřilo na skutečné údaje konkrétních podniků za účelem potvrzení povahy polotovarů, které vstupují do indických podniků, stupně jejich zpracování v těchto podnicích a hospodářského důvodu pro tuto činnost. |
| --- | --- |

(60)

Vzhledem k protichůdnosti údajů jak o čínském vývozu, tak o indickém dovozu Komise nezaložila svá zjištění na těchto statistických údajích. Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce založila Komise své závěry ve skutečnosti na ověřených informacích, které jí poskytli spolupracující indičtí výrobci. Šetření se zaměřilo na skutečné údaje konkrétních podniků za účelem potvrzení povahy polotovarů, které vstupují do indických podniků, stupně jejich zpracování v těchto podnicích a hospodářského důvodu pro tuto činnost.

| (61) | Pokud jde o celní předpisy vztahující se na pravidla původu, Komise uvedla, že v rámci šetření týkajícího se obcházení platných opatření se při zjišťování, zda k obcházení dochází, či nikoli, celní předpisy zohledňují, ale nevychází se výhradně jen z nich. Žadatel kromě toho odkazuje pouze na dovoz potrubních trubek z ČLR do Indie. Ve skutečnosti je objem vývozu potrubních trubek z Indie do Unie téměř o 90 % nižší než dovoz potrubních trubek z ČLR do Indie, na nějž žadatel odkazuje. Při šetření se však neobjevily žádné důkazy o tom, že by tento omezený vývoz potrubních trubek z Indie do Unie byl obcházen ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Tyto námitky byly proto zamítnuty. |
| --- | --- |

(61)

Pokud jde o celní předpisy vztahující se na pravidla původu, Komise uvedla, že v rámci šetření týkajícího se obcházení platných opatření se při zjišťování, zda k obcházení dochází, či nikoli, celní předpisy zohledňují, ale nevychází se výhradně jen z nich. Žadatel kromě toho odkazuje pouze na dovoz potrubních trubek z ČLR do Indie. Ve skutečnosti je objem vývozu potrubních trubek z Indie do Unie téměř o 90 % nižší než dovoz potrubních trubek z ČLR do Indie, na nějž žadatel odkazuje. Při šetření se však neobjevily žádné důkazy o tom, že by tento omezený vývoz potrubních trubek z Indie do Unie byl obcházen ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Tyto námitky byly proto zamítnuty.

| (62) | Žadatel tvrdil, že závěr Komise, podle něhož indičtí výrobci kupovali téměř výhradně duté profily tvářené za tepla, byl založen výhradně na základě jejich objednávek. Toto tvrzení Komise odmítla, neboť ke svým závěrům dospěla na základě všech informací, které měla k dispozici, a nikoliv pouze na základě objednávek. Během ověřování v Indii Komise prověřila polotovary vstupního materiálu, jakož i výrobní proces a hotový výrobek každého ověřovaného indického výrobce. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(62)

Žadatel tvrdil, že závěr Komise, podle něhož indičtí výrobci kupovali téměř výhradně duté profily tvářené za tepla, byl založen výhradně na základě jejich objednávek. Toto tvrzení Komise odmítla, neboť ke svým závěrům dospěla na základě všech informací, které měla k dispozici, a nikoliv pouze na základě objednávek. Během ověřování v Indii Komise prověřila polotovary vstupního materiálu, jakož i výrobní proces a hotový výrobek každého ověřovaného indického výrobce. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.

| (63) | Žadatel dále tvrdil, že Komise nenašla žádné důkazy o tom, že čínští výrobci nedodávali za tepla ražené trubky, které prošly první fází tváření za studena v ČLR, a žadatel trval na tom, že následné zpracování v Indii by pak bylo nedostačující pro určení původu. Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci téměř nespolupracovali, vyvodila Komise své závěry ohledně fáze dokončení polotovarů, které indičtí výrobci nakupovali v ČLR, na základě ověřených informací od indických výrobců. Komise neobjevila žádné důkazy o tom, že by tyto polotovary byly zpracovány za studena již v ČLR. Kromě toho povaha ověřeného indického výrobního procesu (včetně možností tváření za studena) a ochota čínských výrobců dodávat polotovary dutých profilů tvářených za tepla do Indie tvrzení žadatele odporují. |
| --- | --- |

(63)

Žadatel dále tvrdil, že Komise nenašla žádné důkazy o tom, že čínští výrobci nedodávali za tepla ražené trubky, které prošly první fází tváření za studena v ČLR, a žadatel trval na tom, že následné zpracování v Indii by pak bylo nedostačující pro určení původu. Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci téměř nespolupracovali, vyvodila Komise své závěry ohledně fáze dokončení polotovarů, které indičtí výrobci nakupovali v ČLR, na základě ověřených informací od indických výrobců. Komise neobjevila žádné důkazy o tom, že by tyto polotovary byly zpracovány za studena již v ČLR. Kromě toho povaha ověřeného indického výrobního procesu (včetně možností tváření za studena) a ochota čínských výrobců dodávat polotovary dutých profilů tvářených za tepla do Indie tvrzení žadatele odporují.

| (64) | Mimoto, i kdyby tvrzení žadatele, že některé polotovary dutých profilů dodávané do Indie byly částečně zpracovány za studena v ČLR, bylo opodstatněné, takové zpracování by na práce prováděné v Indii mělo jen omezený dopad. Jak bylo uvedeno výše, Komise zjistila, že všichni ověření vyvážející výrobci v Indii prováděli zásadní změny v Indii, a shledala pro tuto činnost hospodářský důvod. Komise proto tato tvrzení odmítla. |
| --- | --- |

(64)

Mimoto, i kdyby tvrzení žadatele, že některé polotovary dutých profilů dodávané do Indie byly částečně zpracovány za studena v ČLR, bylo opodstatněné, takové zpracování by na práce prováděné v Indii mělo jen omezený dopad. Jak bylo uvedeno výše, Komise zjistila, že všichni ověření vyvážející výrobci v Indii prováděli zásadní změny v Indii, a shledala pro tuto činnost hospodářský důvod. Komise proto tato tvrzení odmítla.

| (65) | Kromě toho předložil žadatel zprávu o jednom indickém výrobci, kde uvedl, že některé trubky dovezené tímto výrobcem z ČLR jako tvářené za tepla musely být dále tvářeny za studena, neboť je nelze vyrobit válcováním za tepla v závodě na křížové válcování a ražení. Tato zpráva je založena na podrobné zprávě o dovozu z ČLR uskutečněném tímto jediným indickým výrobcem. |
| --- | --- |

(65)

Kromě toho předložil žadatel zprávu o jednom indickém výrobci, kde uvedl, že některé trubky dovezené tímto výrobcem z ČLR jako tvářené za tepla musely být dále tvářeny za studena, neboť je nelze vyrobit válcováním za tepla v závodě na křížové válcování a ražení. Tato zpráva je založena na podrobné zprávě o dovozu z ČLR uskutečněném tímto jediným indickým výrobcem.

| (66) | Komise uvedla, že toto tvrzení se omezuje na duté profily získané ražením za tepla. Nicméně čínští výrobci využívají jak ražení za tepla, tak protlačování (extruzi) za tepla. Kromě toho bylo v rámci šetření zjištěno, že indičtí vyvážející výrobci dovážejí jak protlačované, tak ražené duté profily. Toto tvrzení tedy neřeší možnost, že duté profily dovážené tímto konkrétním indickým závodem byly protlačovány za tepla. Mimoto byly statistiky dovozu tohoto konkrétního výrobce Komisi předloženy až po poskytnutí konečných informací, a nebylo je proto možné ověřit. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(66)

Komise uvedla, že toto tvrzení se omezuje na duté profily získané ražením za tepla. Nicméně čínští výrobci využívají jak ražení za tepla, tak protlačování (extruzi) za tepla. Kromě toho bylo v rámci šetření zjištěno, že indičtí vyvážející výrobci dovážejí jak protlačované, tak ražené duté profily. Toto tvrzení tedy neřeší možnost, že duté profily dovážené tímto konkrétním indickým závodem byly protlačovány za tepla. Mimoto byly statistiky dovozu tohoto konkrétního výrobce Komisi předloženy až po poskytnutí konečných informací, a nebylo je proto možné ověřit. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

| (67) | Žadatel poskytl e-mailové potvrzení od dvou vybraných vyvážejících výrobců v ČLR, kteří odmítli dodat duté profily ražené za tepla a byli schopni dodat pouze trubky tvářené za studena. |
| --- | --- |

(67)

Žadatel poskytl e-mailové potvrzení od dvou vybraných vyvážejících výrobců v ČLR, kteří odmítli dodat duté profily ražené za tepla a byli schopni dodat pouze trubky tvářené za studena.

| (68) | Zaprvé, s ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR (v původním šetření spolupracovalo 31 skupin vyvážejících výrobců) není možné vyvodit závěry z informací poskytnutých dvěma z nich. Zadruhé Komise poznamenala, že tento bod neřeší otázku, zda jsou indičtí vyvážející výrobci schopni vyrobit výrobek, který vyvážejí do Unie, ale pouze odhaluje prodejní politiku těchto dvou čínských vyvážejících výrobců. Komise proto toto tvrzení odmítla. |
| --- | --- |

(68)

Zaprvé, s ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR (v původním šetření spolupracovalo 31 skupin vyvážejících výrobců) není možné vyvodit závěry z informací poskytnutých dvěma z nich. Zadruhé Komise poznamenala, že tento bod neřeší otázku, zda jsou indičtí vyvážející výrobci schopni vyrobit výrobek, který vyvážejí do Unie, ale pouze odhaluje prodejní politiku těchto dvou čínských vyvážejících výrobců. Komise proto toto tvrzení odmítla.

| (69) | Žadatel tvrdil, že v Indii není závod na ražení, kde by bylo možné vyrobit za tepla ražené duté profily s průměrem vyšším než 4 palce, a konstatoval, že tuto skutečnost Komise neanalyzovala. |
| --- | --- |

(69)

Žadatel tvrdil, že v Indii není závod na ražení, kde by bylo možné vyrobit za tepla ražené duté profily s průměrem vyšším než 4 palce, a konstatoval, že tuto skutečnost Komise neanalyzovala.

| (70) | Komise poznamenala, že bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli vyvážené indickými vyvážejícími výrobci do Unie lze vyrábět z trubek tvářených za tepla pocházejících z Indie i ČLR. Zařízení, které mají k dispozici indičtí vyvážející výrobci, jim umožňuje za studena zpracovávat čínské trubky s průměrem nad 4 palce tvářené za tepla. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(70)

Komise poznamenala, že bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli vyvážené indickými vyvážejícími výrobci do Unie lze vyrábět z trubek tvářených za tepla pocházejících z Indie i ČLR. Zařízení, které mají k dispozici indičtí vyvážející výrobci, jim umožňuje za studena zpracovávat čínské trubky s průměrem nad 4 palce tvářené za tepla. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

| (71) | Žadatel zpochybnil závěr Komise týkající se podstatné změny uvedené v 33. bodě odůvodnění výše, v němž Komise uvedla, že tváření za studena nevratně mění základní vlastnosti výrobku, a tvrdil, že náklady na změnu nejsou podstatné. |
| --- | --- |

(71)

Žadatel zpochybnil závěr Komise týkající se podstatné změny uvedené v 33. bodě odůvodnění výše, v němž Komise uvedla, že tváření za studena nevratně mění základní vlastnosti výrobku, a tvrdil, že náklady na změnu nejsou podstatné.

| (72) | Komise především uvedla, že žadatel nezpochybňuje, že během procesu tváření za studena výrobky mění své rozměry a své fyzikální, mechanické a metalurgické vlastnosti. Ve svém posouzení Komise poznamenala, že zjištění o neobcházení podle čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla v tomto případě založena na dostatečném opodstatnění a hospodářském důvodu pro zpracovatelské činnosti prováděné v Indii. Nebylo tedy nutné provést kvantitativní posouzení nákladů na změnu. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(72)

Komise především uvedla, že žadatel nezpochybňuje, že během procesu tváření za studena výrobky mění své rozměry a své fyzikální, mechanické a metalurgické vlastnosti. Ve svém posouzení Komise poznamenala, že zjištění o neobcházení podle čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla v tomto případě založena na dostatečném opodstatnění a hospodářském důvodu pro zpracovatelské činnosti prováděné v Indii. Nebylo tedy nutné provést kvantitativní posouzení nákladů na změnu. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (73) | Žadatel poukázal na to, že Komise neuvážila, že podstatnou část dovozu z Indie do Unie před uložením opatření vůči ČLR uskutečnila dceřiná společnost jednoho výrobce v Unii, a navrhl, aby Komise upravila tabulku 1 odečtením tohoto dovozu, což způsobí prudší nárůst dovozu z Indie po uložení opatření. Žadatel také tvrdil, že pokud by Komise vyloučila tento vývoz, nebylo by možné považovat Unii za významný vývozní trh pro indické vyvážející výrobce před zahájením původního šetření. |
| --- | --- |

(73)

Žadatel poukázal na to, že Komise neuvážila, že podstatnou část dovozu z Indie do Unie před uložením opatření vůči ČLR uskutečnila dceřiná společnost jednoho výrobce v Unii, a navrhl, aby Komise upravila tabulku 1 odečtením tohoto dovozu, což způsobí prudší nárůst dovozu z Indie po uložení opatření. Žadatel také tvrdil, že pokud by Komise vyloučila tento vývoz, nebylo by možné považovat Unii za významný vývozní trh pro indické vyvážející výrobce před zahájením původního šetření.

| (74) | I kdyby byl vývoz výše uvedenou dceřinou společností unijního výrobce v Indii do Unie, který byl během období šetření relativně stabilní, vyloučen, nezměnilo by to posouzení nárůstu indického vývozu do Unie. Ve skutečnosti byl indický vývoz do Unie i nadále významný, což mělo za následek změnu obchodních toků popsanou v 36. a 37. bodě odůvodnění výše. Pokud jde o atraktivitu trhu Unie, Komise odkazuje na analýzu, která byla provedena v průběhu původního šetření. |
| --- | --- |

(74)

I kdyby byl vývoz výše uvedenou dceřinou společností unijního výrobce v Indii do Unie, který byl během období šetření relativně stabilní, vyloučen, nezměnilo by to posouzení nárůstu indického vývozu do Unie. Ve skutečnosti byl indický vývoz do Unie i nadále významný, což mělo za následek změnu obchodních toků popsanou v 36. a 37. bodě odůvodnění výše. Pokud jde o atraktivitu trhu Unie, Komise odkazuje na analýzu, která byla provedena v průběhu původního šetření.

| (75) | Žadatel dále tvrdil, že na rozdíl od zjištění Komise se převážná část nárůstu indického dovozu z ČLR uskutečnila před uložením opatření, přičemž nárůst indického dovozu z ČLR se časově shoduje se zahájením šetření. |
| --- | --- |

(75)

Žadatel dále tvrdil, že na rozdíl od zjištění Komise se převážná část nárůstu indického dovozu z ČLR uskutečnila před uložením opatření, přičemž nárůst indického dovozu z ČLR se časově shoduje se zahájením šetření.

| (76) | Původní šetření bylo zahájeno dne 30. září 2010. Jelikož se bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli obvykle vyrábějí na objednávku a neprodávají se ze skladu, je s přihlédnutím k době potřebné k přepravě zboží z ČLR do Indie po moři nepravděpodobné, že by k nárůstu čínského vývozu do Indie v letech 2009 a 2010 došlo po zahájení řízení. V každém případě to nic nemění na závěru Komise, že k nárůstu indického dovozu z Číny došlo dávno před uložením opatření, ani na jejím závěru uvedeném v 37. a 38. bodě odůvodnění, a sice že došlo ke změně obchodních toků, v čemž se Komise s žadatelem shoduje. |
| --- | --- |

(76)

Původní šetření bylo zahájeno dne 30. září 2010. Jelikož se bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli obvykle vyrábějí na objednávku a neprodávají se ze skladu, je s přihlédnutím k době potřebné k přepravě zboží z ČLR do Indie po moři nepravděpodobné, že by k nárůstu čínského vývozu do Indie v letech 2009 a 2010 došlo po zahájení řízení. V každém případě to nic nemění na závěru Komise, že k nárůstu indického dovozu z Číny došlo dávno před uložením opatření, ani na jejím závěru uvedeném v 37. a 38. bodě odůvodnění, a sice že došlo ke změně obchodních toků, v čemž se Komise s žadatelem shoduje.

| (77) | Žadatel také argumentoval tím, že poměr indického vývozu do Unie ve srovnání s indickým dovozem z ČLR během období šetření vzrůstal. Podle údajů v tabulce 2 výše tento poměr (D/B) skutečně vzrostl z 54 % na 95 %. Nicméně na rozdíl od tvrzení žadatele to neznamená změnu obchodního modelu indických výrobců, ale pouze to ukazuje na rostoucí význam trhu Unie pro indické výrobce. |
| --- | --- |

(77)

Žadatel také argumentoval tím, že poměr indického vývozu do Unie ve srovnání s indickým dovozem z ČLR během období šetření vzrůstal. Podle údajů v tabulce 2 výše tento poměr (D/B) skutečně vzrostl z 54 % na 95 %. Nicméně na rozdíl od tvrzení žadatele to neznamená změnu obchodního modelu indických výrobců, ale pouze to ukazuje na rostoucí význam trhu Unie pro indické výrobce.

| (78) | K určení toho, zda se obchodní model indických výrobců změnil, bylo nutné analyzovat jejich činnosti jako celek a neomezovat analýzu na jejich prodej do Unie. Při této analýze Komise vycházela ze srovnání indického dovozu z ČLR a celkového prodeje spolupracujících indických společností. Komise proto toto tvrzení odmítla. |
| --- | --- |

(78)

K určení toho, zda se obchodní model indických výrobců změnil, bylo nutné analyzovat jejich činnosti jako celek a neomezovat analýzu na jejich prodej do Unie. Při této analýze Komise vycházela ze srovnání indického dovozu z ČLR a celkového prodeje spolupracujících indických společností. Komise proto toto tvrzení odmítla.

| (79) | Žadatel také tvrdil, že tažení za studena není proces, který by vyžadoval značné investice do stálých aktiv, a otázal se Komise, zda prověřila využívání kapacity před zahájením období šetření a až do vykazovaného období. |
| --- | --- |

(79)

Žadatel také tvrdil, že tažení za studena není proces, který by vyžadoval značné investice do stálých aktiv, a otázal se Komise, zda prověřila využívání kapacity před zahájením období šetření a až do vykazovaného období.

| (80) | Komise skutečně prověřila využití kapacity spolupracujících indických vyvážejících výrobců a zjistila, že výrobní kapacita během období šetření obvykle překračovala skutečný objem výroby. To dokládá zjištění, že většina společností měla potřebná stálá aktiva již před zahájením původního šetření, jak je uvedeno v (49). bodě odůvodnění výše. Komise dále dospěla ke zjištění, že všichni ověření vyvážející výrobci, kteří vyváželi do Unie ve vykazovaném období, měli k dispozici a využívali válcovny s poutnickou stolicí. Komise proto tvrzení odmítla a trvá na svém zjištění týkajícím se potřeby značných investic, které je uvedeno v (49). bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(80)

Komise skutečně prověřila využití kapacity spolupracujících indických vyvážejících výrobců a zjistila, že výrobní kapacita během období šetření obvykle překračovala skutečný objem výroby. To dokládá zjištění, že většina společností měla potřebná stálá aktiva již před zahájením původního šetření, jak je uvedeno v (49). bodě odůvodnění výše. Komise dále dospěla ke zjištění, že všichni ověření vyvážející výrobci, kteří vyváželi do Unie ve vykazovaném období, měli k dispozici a využívali válcovny s poutnickou stolicí. Komise proto tvrzení odmítla a trvá na svém zjištění týkajícím se potřeby značných investic, které je uvedeno v (49). bodě odůvodnění výše.

| (81) | Ve svých připomínkách k zjištěním uvedeným v 50. bodě odůvodnění žadatel porovnal údaje Eurostatu a zjistil, že průměrná indická cena dovozu z Indie byla až do roku 2014 vyšší než cena dovozu z ČLR. |
| --- | --- |

(81)

Ve svých připomínkách k zjištěním uvedeným v 50. bodě odůvodnění žadatel porovnal údaje Eurostatu a zjistil, že průměrná indická cena dovozu z Indie byla až do roku 2014 vyšší než cena dovozu z ČLR.

| (82) | V 50. bodě odůvodnění Komise porovnala průměrné ceny v roce 2009 založené na příslušných statistických údajích zveřejněných v tabulkách 4 a 17 nařízení Komise (EU) č. 627/2011 (4), které ukázaly v případě Indie ceny nižší. V každém případě žadatel nezpochybňuje, že indický dovoz se po uložení antidumpingového cla vůči ČLR stal nejlevnějším zdrojem dovozu na trh Unie. Proto bylo toto tvrzení také odmítnuto. |
| --- | --- |

(82)

V 50. bodě odůvodnění Komise porovnala průměrné ceny v roce 2009 založené na příslušných statistických údajích zveřejněných v tabulkách 4 a 17 nařízení Komise (EU) č. 627/2011 (4), které ukázaly v případě Indie ceny nižší. V každém případě žadatel nezpochybňuje, že indický dovoz se po uložení antidumpingového cla vůči ČLR stal nejlevnějším zdrojem dovozu na trh Unie. Proto bylo toto tvrzení také odmítnuto.

4

4.   UKONČENÍ ŠETŘENÍ

UKONČENÍ ŠETŘENÍ

| (83) | S ohledem na výše uvedená zjištění by současné šetření týkající se obcházení mělo být ukončeno. |
| --- | --- |

(83)

S ohledem na výše uvedená zjištění by současné šetření týkající se obcházení mělo být ukončeno.

| (84) | Šetření ukázalo, že zpracování za studena představuje zásadní změnu výrobku a že existují opodstatnění a hospodářské důvody, jiné než vyhýbání se clu, pro jakoukoli změnu obchodních toků mezi ČLR, Indií a Unií. |
| --- | --- |

(84)

Šetření ukázalo, že zpracování za studena představuje zásadní změnu výrobku a že existují opodstatnění a hospodářské důvody, jiné než vyhýbání se clu, pro jakoukoli změnu obchodních toků mezi ČLR, Indií a Unií.

| (85) | Podmínky uvedené v čl. 13 odst. 1, za nichž je třeba se domnívat, že dochází k obcházení, tedy nejsou splněny a platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR by neměla být rozšířena na dovoz téhož výrobku zasílaného z Indie, ať už je u něj deklarován původ z Indie, či nikoli. |
| --- | --- |

(85)

Podmínky uvedené v čl. 13 odst. 1, za nichž je třeba se domnívat, že dochází k obcházení, tedy nejsou splněny a platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR by neměla být rozšířena na dovoz téhož výrobku zasílaného z Indie, ať už je u něj deklarován původ z Indie, či nikoli.

| (86) | Celní evidence dovozu výrobku, který je předmětem šetření, zasílaného z Indie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie, či nikoli, zavedená prováděcím nařízením (EU) 2017/272 by měla být zrušena. |
| --- | --- |

(86)

Celní evidence dovozu výrobku, který je předmětem šetření, zasílaného z Indie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie, či nikoli, zavedená prováděcím nařízením (EU) 2017/272 by měla být zrušena.

| (87) | Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 stanovisko nepředložil, |
| --- | --- |

(87)

Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 stanovisko nepředložil,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Šetření, zahájené prováděcím nařízením (EU) 2017/272, možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1331/2011 na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódů TARIC: 7304110011, 7304110019, 7304220021, 7304220029, 7304240021, 7304240029, 7304410091, 7304491091, 7304499391, 7304499591, 7304499991 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem zasílaným z Indie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie, a celní evidence tohoto dovozu se ukončují.

Článek 2

Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/272.

Článek 3

Prováděcí nařízení (EU) 2017/272 se zrušuje.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. listopadu 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  Úř. věst. L 336, 20.12.2011, s. 6.

2

(3)  
  Úř. věst. L 40, 17.2.2017, s. 64.

3

(4)  
  Úř. věst. L 169, 29.6.2011, s. 1.

4

---

| 16.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/11

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2017/2094

ze dne 3. listopadu 2017,

kterým se mění nařízení (EU) č. 795/2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2017/32)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 3.1, článek 22 a čl. 34.1 první odrážku tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Výbor pro platební a vypořádací systémy (CPSS) Banky pro mezinárodní platby a technický výbor Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) zveřejnily v dubnu 2012 zásady pro infrastruktury finančních trhů (1). Výbor pro platební styk a tržní infrastrukturu (CPMI), jenž je nástupcem CPSS, a IOSCO následně vydaly pokyny k těmto zásadám. Evropská centrální banka (ECB) se rozhodla provést zásady CPMI-IOSCO a následné pokyny v rozsahu, v jakém se vztahují na systémově významné platební systémy (systemically important payment systems – „SIPS“ nebo „systémy SIPS“), formou nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) (2). |
| --- | --- |

(1)

Výbor pro platební a vypořádací systémy (CPSS) Banky pro mezinárodní platby a technický výbor Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) zveřejnily v dubnu 2012 zásady pro infrastruktury finančních trhů (1). Výbor pro platební styk a tržní infrastrukturu (CPMI), jenž je nástupcem CPSS, a IOSCO následně vydaly pokyny k těmto zásadám. Evropská centrální banka (ECB) se rozhodla provést zásady CPMI-IOSCO a následné pokyny v rozsahu, v jakém se vztahují na systémově významné platební systémy (systemically important payment systems – „SIPS“ nebo „systémy SIPS“), formou nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) (2).

| (2) | Rada guvernérů v souladu s článkem 24 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) přezkoumala obecné použití uvedeného nařízení. V rámci tohoto přezkumu byly zohledněny závěry prvního komplexního hodnocení SIPS. Při tomto hodnocení bylo zjištěno, že některé prvky je třeba vylepšit nebo upřesnit a že v některých případech je nutné provést podstatnější změny s cílem zajistit uplatňování nejvyšších standardů dozoru. |
| --- | --- |

(2)

Rada guvernérů v souladu s článkem 24 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) přezkoumala obecné použití uvedeného nařízení. V rámci tohoto přezkumu byly zohledněny závěry prvního komplexního hodnocení SIPS. Při tomto hodnocení bylo zjištěno, že některé prvky je třeba vylepšit nebo upřesnit a že v některých případech je nutné provést podstatnější změny s cílem zajistit uplatňování nejvyšších standardů dozoru.

| (3) | Pro účely tohoto nařízení by platební instituce a instituce elektronických peněz, které mají přístup k SIPS prostřednictvím přímých účastníků v souladu s čl. 35 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 (3), měly být považovány za nepřímé účastníky. |
| --- | --- |

(3)

Pro účely tohoto nařízení by platební instituce a instituce elektronických peněz, které mají přístup k SIPS prostřednictvím přímých účastníků v souladu s čl. 35 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 (3), měly být považovány za nepřímé účastníky.

| (4) | V zájmu účinného snížení rizik je důležité zachovat jasné oddělení funkcí provozu, řízení rizik a interního auditu, a to i tak, že se výkon těchto funkcí svěří jiným osobám. V případě provozovatelů systémů SIPS mimo Eurosystém je navíc třeba zajistit, aby v jejich radě v zájmu zvýšení účinnosti zasedal nezávislý člen, umožňují-li to vnitrostátní právní předpisy. Vzhledem k tomu, že Eurosystém má cíle a úkoly veřejné politiky a institucionální uspořádání vymezené ve Smlouvě a statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, měly by být provozovatelé systémů SIPS Eurosystému z tohoto požadavku vyňaty. |
| --- | --- |

(4)

V zájmu účinného snížení rizik je důležité zachovat jasné oddělení funkcí provozu, řízení rizik a interního auditu, a to i tak, že se výkon těchto funkcí svěří jiným osobám. V případě provozovatelů systémů SIPS mimo Eurosystém je navíc třeba zajistit, aby v jejich radě v zájmu zvýšení účinnosti zasedal nezávislý člen, umožňují-li to vnitrostátní právní předpisy. Vzhledem k tomu, že Eurosystém má cíle a úkoly veřejné politiky a institucionální uspořádání vymezené ve Smlouvě a statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, měly by být provozovatelé systémů SIPS Eurosystému z tohoto požadavku vyňaty.

| (5) | Rada guvernérů kromě toho zjistila, že je zapotřebí dále vyjasnit odpovědnost rady provozovatele SIPS, jež zahrnuje schvalování rozhodnutí, která mají významný vliv na rizikový profil systému SIPS nebo provozovatele SIPS, a klíčových dokumentů týkajících se rizika, jimiž se provoz systému SIPS řídí. |
| --- | --- |

(5)

Rada guvernérů kromě toho zjistila, že je zapotřebí dále vyjasnit odpovědnost rady provozovatele SIPS, jež zahrnuje schvalování rozhodnutí, která mají významný vliv na rizikový profil systému SIPS nebo provozovatele SIPS, a klíčových dokumentů týkajících se rizika, jimiž se provoz systému SIPS řídí.

| (6) | Rada guvernérů se obecně shodla na tom, že je nutné podstatně zlepšit snižování rizika likvidity, které vzniká v rámci systémů s odloženým netto vypořádáním, a to zajištěním účinného snižování rizika likvidity pro všechny cykly od okamžiku, kdy je převodní příkaz zahrnut do výpočtu čistých zúčtovacích pozic a pozice je pro účastníka viditelná. |
| --- | --- |

(6)

Rada guvernérů se obecně shodla na tom, že je nutné podstatně zlepšit snižování rizika likvidity, které vzniká v rámci systémů s odloženým netto vypořádáním, a to zajištěním účinného snižování rizika likvidity pro všechny cykly od okamžiku, kdy je převodní příkaz zahrnut do výpočtu čistých zúčtovacích pozic a pozice je pro účastníka viditelná.

| (7) | Hladké fungování systému SIPS vyžaduje, aby účastníci měli vhodné nástroje k účinnému řízení své likvidity. Provozovatel SIPS je povinen sledovat a usnadňovat plynulý tok likvidity na úrovni systému, přičemž zohledňuje likviditní expozici každého účastníka. |
| --- | --- |

(7)

Hladké fungování systému SIPS vyžaduje, aby účastníci měli vhodné nástroje k účinnému řízení své likvidity. Provozovatel SIPS je povinen sledovat a usnadňovat plynulý tok likvidity na úrovni systému, přičemž zohledňuje likviditní expozici každého účastníka.

| (8) | Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, je povinen zajistit, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky. Jelikož tento požadavek platí i tehdy, kdy se SIPS, který nabízí zúčtování v penězích centrální banky, nachází v nouzové situaci, měli by provozovatelé SIPS, kteří provádějí zúčtování plateb pro jiné systémy SIPS, usilovat o umožnění konečného zúčtování i v takové situaci. |
| --- | --- |

(8)

Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, je povinen zajistit, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky. Jelikož tento požadavek platí i tehdy, kdy se SIPS, který nabízí zúčtování v penězích centrální banky, nachází v nouzové situaci, měli by provozovatelé SIPS, kteří provádějí zúčtování plateb pro jiné systémy SIPS, usilovat o umožnění konečného zúčtování i v takové situaci.

| (9) | S cílem zajistit ochranu prostředků SIPS před možnými ztrátami z podnikání by měla být aktiva, která provozovatel SIPS drží za účelem krytí obecného podnikatelského rizika, oddělena od aktiv držených pro každodenní obchodní operace. Kromě toho je třeba rozlišovat mezi plánem ozdravných postupů a plánem na řádné ukončení činnosti systému SIPS na straně jedné a kapitálovým plánem na straně druhé. Zatímco kapitálový plán musí odrážet možnost získání kapitálu, měl by plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti zajišťovat, že objem finančních prostředků, který je k dispozici pro účely ozdravných postupů a řádného ukončení činnosti, v rámci běžného provozu neklesne pod úroveň potřebnou k realizaci takových postupů. |
| --- | --- |

(9)

S cílem zajistit ochranu prostředků SIPS před možnými ztrátami z podnikání by měla být aktiva, která provozovatel SIPS drží za účelem krytí obecného podnikatelského rizika, oddělena od aktiv držených pro každodenní obchodní operace. Kromě toho je třeba rozlišovat mezi plánem ozdravných postupů a plánem na řádné ukončení činnosti systému SIPS na straně jedné a kapitálovým plánem na straně druhé. Zatímco kapitálový plán musí odrážet možnost získání kapitálu, měl by plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti zajišťovat, že objem finančních prostředků, který je k dispozici pro účely ozdravných postupů a řádného ukončení činnosti, v rámci běžného provozu neklesne pod úroveň potřebnou k realizaci takových postupů.

| (10) | Zajišťování účinného řízení operačního rizika je nepřetržitý proces, jenž vyžaduje, aby provozní zásady a postupy byly pravidelně a kdykoli v případě potřeby testovány a přezkoumávány, zejména dojde-li k podstatným změnám systému. To platí především v případě řízení kybernetického rizika, jehož význam od zveřejnění nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) vzrostl. Toto nařízení stanoví zvláštní požadavky, které jsou důležité pro zmírnění kybernetického rizika. |
| --- | --- |

(10)

Zajišťování účinného řízení operačního rizika je nepřetržitý proces, jenž vyžaduje, aby provozní zásady a postupy byly pravidelně a kdykoli v případě potřeby testovány a přezkoumávány, zejména dojde-li k podstatným změnám systému. To platí především v případě řízení kybernetického rizika, jehož význam od zveřejnění nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) vzrostl. Toto nařízení stanoví zvláštní požadavky, které jsou důležité pro zmírnění kybernetického rizika.

| (11) | V zájmu účinného výkonu pravomocí v oblasti dozoru ze strany příslušného orgánu by měly být pravomoci tohoto orgánu rozšířeny o dva dodatečné nástroje. Zaprvé by měl být příslušný orgán oprávněn požadovat, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka za účelem prověření nebo nezávislého přezkoumání fungování systému SIPS. Příslušný orgán by kromě toho měl být oprávněn stanovit požadavky týkající se odborníka, který má být jmenován, obsahu a rozsahu zprávy, která má být vypracována, nakládání se zprávou, včetně jejího zpřístupnění a zveřejnění, a časového rámce pro její vypracování. Zadruhé, v souladu s povinností B uvedenou ve výše uvedených zásadách pro infrastruktury finančních trhů by příslušný orgán měl mít možnost provádět kontroly na místě nebo tímto úkolem pověřit jiné osoby. |
| --- | --- |

(11)

V zájmu účinného výkonu pravomocí v oblasti dozoru ze strany příslušného orgánu by měly být pravomoci tohoto orgánu rozšířeny o dva dodatečné nástroje. Zaprvé by měl být příslušný orgán oprávněn požadovat, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka za účelem prověření nebo nezávislého přezkoumání fungování systému SIPS. Příslušný orgán by kromě toho měl být oprávněn stanovit požadavky týkající se odborníka, který má být jmenován, obsahu a rozsahu zprávy, která má být vypracována, nakládání se zprávou, včetně jejího zpřístupnění a zveřejnění, a časového rámce pro její vypracování. Zadruhé, v souladu s povinností B uvedenou ve výše uvedených zásadách pro infrastruktury finančních trhů by příslušný orgán měl mít možnost provádět kontroly na místě nebo tímto úkolem pověřit jiné osoby.

| (12) | I když nápravná opatření lze ukládat jen v případě porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), mohou se vyskytnout situace, kdy je na místě zahájit řízení o uložení těchto opatření na základě podezření z neplnění požadavků s tím, že se provozovateli SIPS umožní, aby se vyjádřil a poskytl vysvětlení před tím, než se porušení prokáže. Postupy pro ukládání nápravných opatření by měly být stanoveny v rozhodnutí. Příslušný orgán (jiný než ECB) by měl o záměru uložit nápravná opatření neprodleně informovat ECB. |
| --- | --- |

(12)

I když nápravná opatření lze ukládat jen v případě porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), mohou se vyskytnout situace, kdy je na místě zahájit řízení o uložení těchto opatření na základě podezření z neplnění požadavků s tím, že se provozovateli SIPS umožní, aby se vyjádřil a poskytl vysvětlení před tím, než se porušení prokáže. Postupy pro ukládání nápravných opatření by měly být stanoveny v rozhodnutí. Příslušný orgán (jiný než ECB) by měl o záměru uložit nápravná opatření neprodleně informovat ECB.

| (13) | S ohledem na závěry přezkumu provedeného Radou guvernérů a s cílem provést pokyny CPMI-IOSCO v rozsahu, v jakém se vztahují na systémy SIPS, je třeba nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) odpovídajícím způsobem změnit, |
| --- | --- |

(13)

S ohledem na závěry přezkumu provedeného Radou guvernérů a s cílem provést pokyny CPMI-IOSCO v rozsahu, v jakém se vztahují na systémy SIPS, je třeba nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) odpovídajícím způsobem změnit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny

Nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) se mění takto:

| 1) | Článek 1 se mění takto:






  a) | v odstavci 3 se bod ii) nahrazuje tímto:






  „ii) | celkový objem zpracovaných plateb v eurech představuje alespoň jeden z těchto podílů:






  — | 15 % celkového objemu plateb v eurech v Unii; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Článek 1 se mění takto:

a)

v odstavci 3 se bod ii) nahrazuje tímto:

„ii)

celkový objem zpracovaných plateb v eurech představuje alespoň jeden z těchto podílů:

—

15 % celkového objemu plateb v eurech v Unii;

| — | 5 % celkového objemu přeshraničních plateb v eurech v Unii; |
| --- | --- |

—

5 % celkového objemu přeshraničních plateb v eurech v Unii;

| — | tržní podíl ve výši 75 % celkového objemu plateb v eurech na úrovni členského státu, jehož měnou je euro;“; |
| --- | --- |

—

tržní podíl ve výši 75 % celkového objemu plateb v eurech na úrovni členského státu, jehož měnou je euro;“;

| b) | v odstavci 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Proces určování platebních systémů se uskuteční jednou ročně.“; |
| --- | --- |

b)

v odstavci 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Proces určování platebních systémů se uskuteční jednou ročně.“;

| c) | vkládá se nový odstavec 3a, který zní:

  „3a.   Rozhodnutí přijaté v souladu s odstavcem 2 zůstává v platnosti až do svého zrušení. Přezkoumání platebních systémů, které byly určeny jako SIPS, se provádí jednou ročně s cílem přezkoumat, že tyto systémy i nadále splňují kritéria, na jejichž základě byly jako SIPS určeny.“; |
| --- | --- |

c)

vkládá se nový odstavec 3a, který zní:

„3a.   Rozhodnutí přijaté v souladu s odstavcem 2 zůstává v platnosti až do svého zrušení. Přezkoumání platebních systémů, které byly určeny jako SIPS, se provádí jednou ročně s cílem přezkoumat, že tyto systémy i nadále splňují kritéria, na jejichž základě byly jako SIPS určeny.“;

| d) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Provozovatelé SIPS průběžně spolupracují s příslušným orgánem a zajišťují soulad systému SIPS, který provozují, s požadavky vymezenými v článcích 3 až 21, a to i z hlediska celkové účinnosti jejich pravidel, řízení, postupů a rámců. Provozovatelé SIPS s příslušným orgánem rovněž spolupracují, aby podpořili širší cíl spočívající v podpoře plynulého fungování platebních systémů na systémové úrovni.“ |
| --- | --- |

d)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Provozovatelé SIPS průběžně spolupracují s příslušným orgánem a zajišťují soulad systému SIPS, který provozují, s požadavky vymezenými v článcích 3 až 21, a to i z hlediska celkové účinnosti jejich pravidel, řízení, postupů a rámců. Provozovatelé SIPS s příslušným orgánem rovněž spolupracují, aby podpořili širší cíl spočívající v podpoře plynulého fungování platebních systémů na systémové úrovni.“

| 2) | Článek 2 se mění takto:






  a) | bod 14 se nahrazuje tímto:






  „(14) | „systémem s odloženým netto vypořádáním“ se rozumí systém, u něhož se vypořádání v penězích centrální banky provádí v čisté výši na konci předem vymezeného cyklu vypořádání, např. na konci nebo v průběhu obchodního dne;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Článek 2 se mění takto:

a)

bod 14 se nahrazuje tímto:

„(14)

„systémem s odloženým netto vypořádáním“ se rozumí systém, u něhož se vypořádání v penězích centrální banky provádí v čisté výši na konci předem vymezeného cyklu vypořádání, např. na konci nebo v průběhu obchodního dne;“;

| b) | bod 18 se nahrazuje tímto:






  „(18) | „přímým účastníkem“ se rozumí právní subjekt, který má smluvní vztah s provozovatelem SIPS, je vázán pravidly příslušného SIPS, je oprávněn do tohoto systému posílat převodní příkazy a je schopen z něj takové příkazy přijímat;“; |
| --- | --- | --- |

b)

bod 18 se nahrazuje tímto:

„(18)

„přímým účastníkem“ se rozumí právní subjekt, který má smluvní vztah s provozovatelem SIPS, je vázán pravidly příslušného SIPS, je oprávněn do tohoto systému posílat převodní příkazy a je schopen z něj takové příkazy přijímat;“;

| c) | vkládá se nový bod 18a, který zní:






  „(18a) | „nepřímým účastníkem“ se rozumí právní subjekt, který nemá přímý přístup ke službám SIPS, obvykle není přímo vázán pravidly příslušného SIPS a jehož převodní příkazy systém SIPS zúčtovává, vypořádává a zaznamenává prostřednictvím přímého účastníka. Nepřímý účastník má smluvní vztah s přímým účastníkem. Příslušnými právními subjekty mohou být pouze:






  i) | úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (*1), |
| --- | --- | --- | --- |

c)

vkládá se nový bod 18a, který zní:

„(18a)

„nepřímým účastníkem“ se rozumí právní subjekt, který nemá přímý přístup ke službám SIPS, obvykle není přímo vázán pravidly příslušného SIPS a jehož převodní příkazy systém SIPS zúčtovává, vypořádává a zaznamenává prostřednictvím přímého účastníka. Nepřímý účastník má smluvní vztah s přímým účastníkem. Příslušnými právními subjekty mohou být pouze:

i)

úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (*1),

*1

| ii) | investiční podniky ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (*2), |
| --- | --- |

ii)

investiční podniky ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (*2),

*2

| iii) | jakýkoli podnik, jehož ústředí se nachází mimo Unii a jehož funkce odpovídají funkcím úvěrové instituce nebo investičního podniku Unie ve smyslu bodu i) a ii), |
| --- | --- |

iii)

jakýkoli podnik, jehož ústředí se nachází mimo Unii a jehož funkce odpovídají funkcím úvěrové instituce nebo investičního podniku Unie ve smyslu bodu i) a ii),

| iv) | veřejné orgány a podniky s veřejnou zárukou, jakož i ústřední protistrany, zúčtovatelé, clearingové instituce a provozovatelé systému ve smyslu čl. 2 písm. c), d), e) a p) směrnice 98/26/ES, |
| --- | --- |

iv)

veřejné orgány a podniky s veřejnou zárukou, jakož i ústřední protistrany, zúčtovatelé, clearingové instituce a provozovatelé systému ve smyslu čl. 2 písm. c), d), e) a p) směrnice 98/26/ES,

| v) | platební instituce ve smyslu čl. 4 bodu 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 (*3) a instituce elektronických peněz ve smyslu čl. 2 bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (*4); |
| --- | --- |

v)

platební instituce ve smyslu čl. 4 bodu 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 (*3) a instituce elektronických peněz ve smyslu čl. 2 bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (*4);

*3

*4

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1)."

*1

(*2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1)."

*2

(*3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a zrušuje směrnice 2007/64/ES (Úř. věst. L 337, 23.12.2015, s. 35)."

*3

(*4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (Úř. věst. L 267, 10.10.2009, s. 7).“;"

*4

| d) | doplňují se nové body 40 až 44, které znějí:






  „(40) | „nezávislým členem rady“ se rozumí nevýkonný člen rady, který nemá se systémem SIPS nebo provozovatelem SIPS, jejich ovládajícími akcionáři, jejich vedením ani jejich účastníky žádný obchodní, příbuzenský ani jiný vztah, jenž zakládá střet zájmů, a který k nim neměl žádný takový vztah v období dvou let před svým členstvím v radě; |
| --- | --- | --- |

d)

doplňují se nové body 40 až 44, které znějí:

„(40)

„nezávislým členem rady“ se rozumí nevýkonný člen rady, který nemá se systémem SIPS nebo provozovatelem SIPS, jejich ovládajícími akcionáři, jejich vedením ani jejich účastníky žádný obchodní, příbuzenský ani jiný vztah, jenž zakládá střet zájmů, a který k nim neměl žádný takový vztah v období dvou let před svým členstvím v radě;

| (41) | „přidruženou společností“ se rozumí společnost, která ovládá účastníka nebo je jím ovládána nebo která je spolu s účastníkem ovládána jinou osobou. Ovládání společnosti je definováno jako a) vlastnictví, kontrola nebo držba nejméně 20 % cenných papírů společnosti, s nimiž je spojeno hlasovací právo; nebo b) konsolidace společnosti pro účely finančního výkaznictví; |
| --- | --- |

(41)

„přidruženou společností“ se rozumí společnost, která ovládá účastníka nebo je jím ovládána nebo která je spolu s účastníkem ovládána jinou osobou. Ovládání společnosti je definováno jako a) vlastnictví, kontrola nebo držba nejméně 20 % cenných papírů společnosti, s nimiž je spojeno hlasovací právo; nebo b) konsolidace společnosti pro účely finančního výkaznictví;

| (42) | „nouzovou situací“ rozumí událost, případ nebo okolnost, která může mít za následek ztrátu nebo narušení operací, služeb nebo funkcí systému SIPS, včetně narušení nebo znemožnění konečného zúčtování; |
| --- | --- |

(42)

„nouzovou situací“ rozumí událost, případ nebo okolnost, která může mít za následek ztrátu nebo narušení operací, služeb nebo funkcí systému SIPS, včetně narušení nebo znemožnění konečného zúčtování;

| (43) | „finančními závazky“ se rozumí právní závazky, které v rámci systému SIPS vznikají mezi účastníky nebo mezi účastníky a provozovatelem SIPS v důsledku zadání převodních příkazů do tohoto systému; |
| --- | --- |

(43)

„finančními závazky“ se rozumí právní závazky, které v rámci systému SIPS vznikají mezi účastníky nebo mezi účastníky a provozovatelem SIPS v důsledku zadání převodních příkazů do tohoto systému;

| (44) | „nápravným opatřením“ se rozumí konkrétní opatření, bez ohledu na jeho formu, trvání nebo závažnost, které příslušný orgán uloží provozovateli SIPS za účelem nápravy neplnění požadavků článků 3 až 21 nebo za účelem zamezení opakování neplnění těchto požadavků.“ |
| --- | --- |

(44)

„nápravným opatřením“ se rozumí konkrétní opatření, bez ohledu na jeho formu, trvání nebo závažnost, které příslušný orgán uloží provozovateli SIPS za účelem nápravy neplnění požadavků článků 3 až 21 nebo za účelem zamezení opakování neplnění těchto požadavků.“

| 3) | Článek 4 se mění takto:






  a) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:

  „2.   Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne účinná ujednání v oblasti správy a řízení, která jednoznačně a přímo rozdělují úkoly a odpovědnost. Tato ujednání zpřístupní příslušnému orgánu, vlastníkům a účastníkům. Provozovatel SIPS zpřístupní zkrácenou verzi těchto ujednání veřejnosti.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 4 se mění takto:

a)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne účinná ujednání v oblasti správy a řízení, která jednoznačně a přímo rozdělují úkoly a odpovědnost. Tato ujednání zpřístupní příslušnému orgánu, vlastníkům a účastníkům. Provozovatel SIPS zpřístupní zkrácenou verzi těchto ujednání veřejnosti.“;

| b) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:

  „5.   Složení rady je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a – s výjimkou systému SIPS Eurosystému – vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností týkajících se systému SIPS a finančního trhu obecně, což radě umožní, aby plnila své úkoly a povinnosti. Složení též zohledňuje rozdělení působnosti na základě vnitrostátních právních předpisů. S výjimkou systému SIPS Eurosystému a umožňují-li to vnitrostátní právní předpisy, zahrnuje rada i členy dozorčí rady/nevýkonné členy správní rady včetně alespoň jednoho nezávislého člena rady.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Složení rady je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a – s výjimkou systému SIPS Eurosystému – vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností týkajících se systému SIPS a finančního trhu obecně, což radě umožní, aby plnila své úkoly a povinnosti. Složení též zohledňuje rozdělení působnosti na základě vnitrostátních právních předpisů. S výjimkou systému SIPS Eurosystému a umožňují-li to vnitrostátní právní předpisy, zahrnuje rada i členy dozorčí rady/nevýkonné členy správní rady včetně alespoň jednoho nezávislého člena rady.“;

| c) | v odstavci 7 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Rada zajistí, aby existovaly tři jasné a účinné linie ochrany (operace, řízení rizik a interní audit), které jsou vzájemně odděleny a mají dostatečnou pravomoc, nezávislost, zdroje a přístup k radě.“ |
| --- | --- |

c)

v odstavci 7 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Rada zajistí, aby existovaly tři jasné a účinné linie ochrany (operace, řízení rizik a interní audit), které jsou vzájemně odděleny a mají dostatečnou pravomoc, nezávislost, zdroje a přístup k radě.“

| d) | vkládá se nový odstavec 7a, který zní:

  „7a.   Rada schvaluje rozhodnutí, která mají významný vliv na rizikový profil systému SIPS, a klíčové dokumenty týkající se rizika, jimiž se řídí operace systému SIPS. Rada minimálně schvaluje a každoročně přezkoumává rámec pro komplexní řízení rizik uvedený v čl. 5 odst. 1, rámec operačního rizika a související plán zachování provozu uvedené v čl. 15 odst. 1 a čl. 15 odst. 5, plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti uvedené v čl. 5 odst. 4 a kapitálový plán uvedený v čl. 13 odst. 6, rámce týkající se úvěrového rizika a rizika likvidity uvedené v čl. 6 odst. 1 a čl. 8 odst. 1, rámec pro zajištění, kterým se řídí řízení rizik podle článku 7, investiční strategii systému SIPS uvedenou v čl. 14 odst. 4 a rámec pro kybernetickou odolnost uvedený v čl. 15 odst. 4a).“ |
| --- | --- |

d)

vkládá se nový odstavec 7a, který zní:

„7a.   Rada schvaluje rozhodnutí, která mají významný vliv na rizikový profil systému SIPS, a klíčové dokumenty týkající se rizika, jimiž se řídí operace systému SIPS. Rada minimálně schvaluje a každoročně přezkoumává rámec pro komplexní řízení rizik uvedený v čl. 5 odst. 1, rámec operačního rizika a související plán zachování provozu uvedené v čl. 15 odst. 1 a čl. 15 odst. 5, plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti uvedené v čl. 5 odst. 4 a kapitálový plán uvedený v čl. 13 odst. 6, rámce týkající se úvěrového rizika a rizika likvidity uvedené v čl. 6 odst. 1 a čl. 8 odst. 1, rámec pro zajištění, kterým se řídí řízení rizik podle článku 7, investiční strategii systému SIPS uvedenou v čl. 14 odst. 4 a rámec pro kybernetickou odolnost uvedený v čl. 15 odst. 4a).“

| 4) | V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

  „4.   Provozovatel SIPS vymezí kritické operace a služby systému SIPS. Provozovatel SIPS identifikuje konkrétní scénáře, které mu mohou znemožnit poskytovat tyto kritické operace a služby jako trvajícímu podniku, a posoudí účinnost všech možností ozdravení a – s výjimkou systému SIPS Eurosystému – řádného ukončení činnosti. Provozovatel SIPS kritické operace a služby systému SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá. Na základě tohotoposouzení připraví provozovatel SIPS funkční plán na ozdravení a – s výjimkou systému SIPS Eurosystému – řádné ukončení činnosti systému SIPS. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti obsahují mimo jiné podstatné shrnutí klíčových strategií ozdravných postupů a řádného ukončení činnosti, opětovné vymezení kritických operací a služeb systému SIPS a popis opatření, která jsou zapotřebí k provedení klíčových strategií. Provozovatel SIPS případně poskytne příslušným orgánům informace nezbytné pro účely plánování řešení krize.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.   Provozovatel SIPS vymezí kritické operace a služby systému SIPS. Provozovatel SIPS identifikuje konkrétní scénáře, které mu mohou znemožnit poskytovat tyto kritické operace a služby jako trvajícímu podniku, a posoudí účinnost všech možností ozdravení a – s výjimkou systému SIPS Eurosystému – řádného ukončení činnosti. Provozovatel SIPS kritické operace a služby systému SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá. Na základě tohotoposouzení připraví provozovatel SIPS funkční plán na ozdravení a – s výjimkou systému SIPS Eurosystému – řádné ukončení činnosti systému SIPS. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti obsahují mimo jiné podstatné shrnutí klíčových strategií ozdravných postupů a řádného ukončení činnosti, opětovné vymezení kritických operací a služeb systému SIPS a popis opatření, která jsou zapotřebí k provedení klíčových strategií. Provozovatel SIPS případně poskytne příslušným orgánům informace nezbytné pro účely plánování řešení krize.“

| 5) | Článek 6 se nahrazuje tímto:

  „Článek 6
  Úvěrové riziko

  1.   Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec pro měření, sledování a řízení svých úvěrových expozic vůči účastníkům a úvěrových expozic mezi účastníky, které vznikají z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS.


  2.   Provozovatel SIPS identifikuje veškeré zdroje úvěrového rizika. Měření a sledování úvěrových expozic se provádí v průběhu dne za použití včasných informací a vhodných nástrojů pro řízení rizik.


  2a.   Provozovatel SIPS, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním, zajistí, aby






  a) | finanční závazky vznikly nejpozději v okamžiku, kdy je převodní příkaz zahrnut do výpočtu čistých zúčtovacích pozic, k nimž má přístup každý účastník, a |
| --- | --- | --- |

5)

Článek 6 se nahrazuje tímto:

„Článek 6

Úvěrové riziko

1.   Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec pro měření, sledování a řízení svých úvěrových expozic vůči účastníkům a úvěrových expozic mezi účastníky, které vznikají z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS.

2.   Provozovatel SIPS identifikuje veškeré zdroje úvěrového rizika. Měření a sledování úvěrových expozic se provádí v průběhu dne za použití včasných informací a vhodných nástrojů pro řízení rizik.

2a.   Provozovatel SIPS, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním, zajistí, aby

a)

finanční závazky vznikly nejpozději v okamžiku, kdy je převodní příkaz zahrnut do výpočtu čistých zúčtovacích pozic, k nimž má přístup každý účastník, a

| b) | nejpozději v okamžiku podle písmene a) byly k dispozici dostatečné zdroje ke krytí výsledných úvěrových expozic v souladu s odstavci 3 a 4. |
| --- | --- |

b)

nejpozději v okamžiku podle písmene a) byly k dispozici dostatečné zdroje ke krytí výsledných úvěrových expozic v souladu s odstavci 3 a 4.

3.   Provozovatel SIPS (včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním se zárukou vypořádání), kterému během operací systému SIPS vznikne úvěrová expozice vůči jeho účastníkům, pokryje své úvěrové expozice vůči jednotlivým účastníkům pomocí zajištění, záručních fondů, kapitálu (po odečtení částky určené k pokrytí obecného podnikatelského rizika) nebo jiných srovnatelných finančních zdrojů.

4.   Provozovatel SIPS, včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním bez záruky vypořádání, jehož účastníci mají úvěrové expozice z důvodu důsledku platebních, zúčtovacích nebo vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, zavede pravidla či smluvní ujednání s těmito účastníky. Pravidla či smluvní ujednání zajistí, aby účastníci poskytli dostatečné zdroje ve smyslu odstavce 3 k pokrytí úvěrových expozic, které vznikly z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, ve vztahu k dvěma účastníkům, kteří spolu se svými přidruženými společnostmi mají největší celkovou úvěrovou expozici.

5.   Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy k řešení ztrát, které přímo vznikly z důvodu selhání jednoho či více účastníků, pokud se týká plnění jejich povinností vůči systému SIPS. Tato pravidla a postupy řeší rozdělení případných nekrytých ztrát včetně splacení peněžních prostředků, které si provozovatel SIPS případně půjčí od poskytovatelů likvidity. Zahrnují pravidla a postupy provozovatele SIPS týkající se doplnění finančních zdrojů, které systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavcích 3 a 4.“

| 6) | Článek 8 se nahrazuje tímto:

  „Článek 8
  Riziko likvidity

  1.   Provozovatel SIPS zavede komplexní rámec pro řízení rizik likvidity, jež představují účastníci systému SIPS, zúčtovací banky, nostro agenti, uschovatelské banky, poskytovatelé likvidity a jiné příslušné subjekty. Provozovatel SIPS poskytne účastníkům vhodné nástroje pro účinné řízení jejich likvidity a sleduje a usnadňuje plynulý tok likvidity v rámci systému.


  2.   Provozovatel SIPS zavede provozní a analytické nástroje, které umožňují průběžně a včas identifikovat, měřit a sledovat zúčtovací a peněžní toky včetně používání vnitrodenní likvidity.


  2a.   Provozovatel SIPS, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním, zajistí, aby






  a) | finanční závazky vznikly nejpozději v okamžiku, kdy je převodní příkaz zahrnut do výpočtu čistých zúčtovacích pozic, k nimž má přístup každý účastník, a |
| --- | --- | --- |

6)

Článek 8 se nahrazuje tímto:

„Článek 8

Riziko likvidity

1.   Provozovatel SIPS zavede komplexní rámec pro řízení rizik likvidity, jež představují účastníci systému SIPS, zúčtovací banky, nostro agenti, uschovatelské banky, poskytovatelé likvidity a jiné příslušné subjekty. Provozovatel SIPS poskytne účastníkům vhodné nástroje pro účinné řízení jejich likvidity a sleduje a usnadňuje plynulý tok likvidity v rámci systému.

2.   Provozovatel SIPS zavede provozní a analytické nástroje, které umožňují průběžně a včas identifikovat, měřit a sledovat zúčtovací a peněžní toky včetně používání vnitrodenní likvidity.

2a.   Provozovatel SIPS, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním, zajistí, aby

a)

finanční závazky vznikly nejpozději v okamžiku, kdy je převodní příkaz zahrnut do výpočtu čistých zúčtovacích pozic, k nimž má přístup každý účastník, a

| b) | nejpozději v okamžiku podle písmene a) byly k dispozici dostatečné likvidní zdroje v souladu s odstavci 3 až 6. |
| --- | --- |

b)

nejpozději v okamžiku podle písmene a) byly k dispozici dostatečné likvidní zdroje v souladu s odstavci 3 až 6.

3.   Provozovatel SIPS od okamžiku vzniku finančních závazků vždy má nebo zajistí, aby účastníci od tohoto okamžiku vždy měli dostatečné likvidní zdroje ve všech měnách, s nimiž pracuje, aby bylo možné provést zúčtování platebních závazků ve stejný den v celé řadě možných stresových scénářů. Je-li to vhodné, zahrnuje takové zúčtování vnitrodenní či vícedenní zúčtování. Stresové scénáře zahrnují: a) selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými společnostmi největší souhrnný finanční závazek, za mimořádných, ale možných tržních podmínek; a b) jiné scénáře podle odstavce 11.

4.   Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli dostatečné likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, s cílem umožnit včasné zúčtování finančních závazků v případě selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými společnostmi největší souhrnný finanční závazek ve smyslu odst. 3 písm. a), a to jedním z těchto způsobů:

| a) | v hotovosti u Eurosystému, nebo |
| --- | --- |

a)

v hotovosti u Eurosystému, nebo

| b) | ve formě způsobilého zajištění ve smyslu rámce Eurosystému pro zajištění, který je vymezen v obecných zásadách Evropské centrální banky (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (*5) a obecných zásadách Evropské centrální banky ECB/2014/31 (*6), za předpokladu, že provozovatel SIPS je schopen prokázat, že toto zajištění je ihned k dispozici a převoditelné na hotovost tentýž den na základě předem sjednaných a vysoce spolehlivých ujednání o financování, a to i za obtížných podmínek na trhu. |
| --- | --- |

b)

ve formě způsobilého zajištění ve smyslu rámce Eurosystému pro zajištění, který je vymezen v obecných zásadách Evropské centrální banky (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (*5) a obecných zásadách Evropské centrální banky ECB/2014/31 (*6), za předpokladu, že provozovatel SIPS je schopen prokázat, že toto zajištění je ihned k dispozici a převoditelné na hotovost tentýž den na základě předem sjednaných a vysoce spolehlivých ujednání o financování, a to i za obtížných podmínek na trhu.

5.   Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli dodatečné likvidní zdroje v souladu s odst. 3 písm. b), a to některým ze způsobů uvedených v odstavci 4, nebo u důvěryhodné obchodní banky ve formě jednoho či více těchto nástrojů:

| a) | závazné úvěrové linky; |
| --- | --- |

a)

závazné úvěrové linky;

| b) | závazné devizové swapy; |
| --- | --- |

b)

závazné devizové swapy;

| c) | závazné repo obchody; |
| --- | --- |

c)

závazné repo obchody;

| d) | aktiva v souladu s požadavky čl. 7 odst. 1, která jsou v držení uschovatele; |
| --- | --- |

d)

aktiva v souladu s požadavky čl. 7 odst. 1, která jsou v držení uschovatele;

| e) | investice. |
| --- | --- |

e)

investice.

Všechny tyto nástroje musí umožnit, aby hotovost byla k dispozici v čase, který umožní dokončit zúčtování ve stejný den. Provozovatel SIPS musí být zejména schopen prokázat, že nepeněžní nástroje jsou ihned k dispozici a směnitelné na hotovost tentýž den na základě předem sjednaných a vysoce spolehlivých ujednání o financování, a to i za obtížných podmínek na trhu.

Provozovatel SIPS bude připraven na to, aby příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázal, že daná obchodní banka je důvěryhodná.

6.   Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování dvoustranných plateb nebo jednostranných plateb v měnách jiných než euro, má nebo zajistí, aby účastníci měli dostatečné likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, a to některým ze způsobů uvedených v odstavci 5.

7.   Pokud provozovatel SIPS doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, jsou tato aktiva po selhání pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění (např. pro úvěrové linky, swapy nebo repo operace) v jednotlivém případě, i když to nelze spolehlivě předem sjednat či zaručit za mimořádných, ale možných tržních podmínek. Pokud účastník doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, provozovatel SIPS zajistí, aby tato jiná aktiva splňovala požadavky uvedené v první větě tohoto odstavce. Předpokládá se, že aktiva jsou pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění, pokud provozovatel SIPS zohlednil pravidla a postupy příslušné centrální banky týkající se způsobilosti zajištění.

8.   Provozovatel SIPS nepředpokládá, že bude k dispozici nouzový úvěr od centrální banky.

9.   Provozovatel SIPS provede hloubkovou kontrolu s cílem ověřit, že každý poskytovatel likvidních zdrojů systému SIPS ve smyslu odstavce 3: a) má dostatečné a aktuální informace k pochopení a řízení svých rizik likvidity spojených s poskytováním hotovosti nebo aktiv a b) je schopen poskytnout požadovanou hotovost nebo aktiva. Provozovatel SIPS nejméně jednou ročně přezkoumá, jak plní svou povinnost provádět hloubkovou kontrolu. Jako poskytovatele likvidity lze akceptovat pouze subjekty, které mají přístup k úvěru od emisní centrální banky. Provozovatel SIPS pravidelně testuje postupy pro přístup k likvidním zdrojům systému SIPS.

10.   Je-li to možné, provozovatel SIPS, který má přístup k účtům, platebním službám nebo službám v oblasti cenných papírů, jež jsou poskytovány centrální bankou, těchto služeb využívá.

11.   Provozovatel SIPS pomocí důkladných zátěžových testů určuje objem likvidních zdrojů potřebný ke splnění požadavků podle odstavců 3 a 4 a pravidelně prověřuje, zda jsou tyto zdroje dostatečné. Při provádění zátěžových testů vezme provozovatel SIPS v úvahu různé relevantní scénáře, včetně selhání jednoho či více účastníků v tentýž den a během dvou či více po sobě jdoucích dnů.

U těchto scénářů se zohlední koncepce a provoz systému SIPS a prověří se všechny subjekty, které by mohly představovat podstatné riziko likvidity pro systém SIPS, a to včetně zúčtovacích bank, nostro agentů, uschovatelských bank, poskytovatelů likvidity a propojených infrastruktur finančního trhu. Je-li to vhodné, pokryjí tyto scénáře období více dnů.

12.   Provozovatel SIPS ve formě dokumentu uvede důvody pro držbu hotovosti a jiných aktiv držených provozovatelem SIPS nebo účastníky a zavede vhodná opatření pro jejich správu a řízení. Zavede jednoznačné postupy pro ohlašování výsledků svých zátěžových testů radě a tyto výsledky použije k hodnocení vhodnosti svého rámce pro řízení rizika likvidity a k provedení úprav tohoto rámce.

13.   Provozovatel SIPS zavede jednoznačná pravidla a postupy, jež umožní, aby systém SIPS po selhání jednoho či více účastníků tohoto systému SIPS prováděl zúčtování finančních závazků ve stejný den, popřípadě jejich včasné vnitrodenní a vícedenní zúčtování. Tato pravidla a postupy:

| a) | řeší nepředvídaný a případně nekrytý nedostatek likvidity; |
| --- | --- |

a)

řeší nepředvídaný a případně nekrytý nedostatek likvidity;

| b) | mají za cíl zamezit zrušení, odvolání či zpoždění zúčtování finančních závazků ve stejný den; |
| --- | --- |

b)

mají za cíl zamezit zrušení, odvolání či zpoždění zúčtování finančních závazků ve stejný den;

| c) | uvádějí, jak doplnit hotovost a ostatní aktiva, která systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavcích 3 až 5. |
| --- | --- |

c)

uvádějí, jak doplnit hotovost a ostatní aktiva, která systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavcích 3 až 5.

(*5)  Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/510 ze dne 19. prosince 2014 o provádění rámce měnové politiky Eurosystému (ECB/2014/60) (Úř. věst. L 91, 2.4.2015, s. 3)."

*5

(*6)  Obecné zásady Evropské centrální banky ECB/2014/31 ze dne 9. července 2014 o dodatečných dočasných opatřeních týkajících se refinančních operací Eurosystému a způsobilosti zajištění a o změně obecných zásad ECB/2007/9 (Úř. věst. L 240, 13.8.2014, s. 28).“
  "

*6

| 7) | V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování plateb pro jiné systémy SIPS, vynakládá úsilí, aby těmto jiným systémům SIPS umožnil zúčtování i v nouzových situacích.“ |
| --- | --- |

7)

V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování plateb pro jiné systémy SIPS, vynakládá úsilí, aby těmto jiným systémům SIPS umožnil zúčtování i v nouzových situacích.“

| 8) | Článek 13 se nahrazuje tímto:

  „Článek 13
  Obecné podnikatelské riziko

  1.   Provozovatel SIPS zavede spolehlivé systémy řízení a kontroly s cílem identifikovat, sledovat a řídit obecné riziko podnikání včetně ztrát v důsledku špatného provádění obchodní strategie, záporných hotovostních toků nebo nečekaných a nadměrně vysokých provozních výdajů.


  2.   Provozovatel SIPS udržuje funkční plán ozdravných postupů a – s výjimkou systému SIPS Eurosystému – plán na řádné ukončení činnosti, jak požaduje čl. 5 odst. 4.


  3.   Provozovatel SIPS určí na základě svého profilu obecného podnikatelského rizika a času, který je třeba k ozdravení nebo řádnému ukončení jeho kritických operací a služeb, objem aktiv potřebný k provedení plánů uvedených v odstavci 2. Hodnota těchto aktiv nesmí být nižší než hodnota, kterou představují běžné provozní výdaje za šest měsíců.


  4.   Ke krytí objemu uvedeného v odstavci 3 drží provozovatel SIPS likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, např. kmenových akcií, zveřejněných fondů nebo jiného nerozděleného zisku, aby mohl i nadále pokračovat v provozu a poskytování služeb jako trvající podnik. Tato aktiva doplňují zdroje držené za účelem pokrytí selhání účastníka nebo jiných rizik uvedených v článcích 6 a 8. Lze zahrnout i kapitál držený podle mezinárodních kapitálových standardů založených na riziku s cílem zamezit zdvojení kapitálových požadavků.


  5.   Aktiva uvedená v odstavci 4, která jsou držena za účelem pokrytí obecného podnikatelského rizika, musí být dostatečně likvidní a kvalitní, aby byla včas k dispozici, a musí být oddělena od aktiv provozovatele SIPS používaných pro každodenní operace. Provozovatel SIPS musí být schopen aktiva držená za účelem pokrytí obecného podnikatelského rizika realizovat s malým nepříznivým dopadem na cenu (případně bez tohoto dopadu), aby mohl pokračovat v provozu a poskytování služeb jako trvající podnik v případě, že u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání.


  6.   Provozovatel SIPS zavede funkční kapitálový plán pro získání dodatečného kapitálu, pokud se jeho kapitál sníží na úroveň blízkou hodnotě uvedené v odstavci 3 nebo pod tuto hodnotu.


  7.   Odstavce 3 až 6 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.“ |
| --- | --- |

8)

Článek 13 se nahrazuje tímto:

„Článek 13

Obecné podnikatelské riziko

1.   Provozovatel SIPS zavede spolehlivé systémy řízení a kontroly s cílem identifikovat, sledovat a řídit obecné riziko podnikání včetně ztrát v důsledku špatného provádění obchodní strategie, záporných hotovostních toků nebo nečekaných a nadměrně vysokých provozních výdajů.

2.   Provozovatel SIPS udržuje funkční plán ozdravných postupů a – s výjimkou systému SIPS Eurosystému – plán na řádné ukončení činnosti, jak požaduje čl. 5 odst. 4.

3.   Provozovatel SIPS určí na základě svého profilu obecného podnikatelského rizika a času, který je třeba k ozdravení nebo řádnému ukončení jeho kritických operací a služeb, objem aktiv potřebný k provedení plánů uvedených v odstavci 2. Hodnota těchto aktiv nesmí být nižší než hodnota, kterou představují běžné provozní výdaje za šest měsíců.

4.   Ke krytí objemu uvedeného v odstavci 3 drží provozovatel SIPS likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, např. kmenových akcií, zveřejněných fondů nebo jiného nerozděleného zisku, aby mohl i nadále pokračovat v provozu a poskytování služeb jako trvající podnik. Tato aktiva doplňují zdroje držené za účelem pokrytí selhání účastníka nebo jiných rizik uvedených v článcích 6 a 8. Lze zahrnout i kapitál držený podle mezinárodních kapitálových standardů založených na riziku s cílem zamezit zdvojení kapitálových požadavků.

5.   Aktiva uvedená v odstavci 4, která jsou držena za účelem pokrytí obecného podnikatelského rizika, musí být dostatečně likvidní a kvalitní, aby byla včas k dispozici, a musí být oddělena od aktiv provozovatele SIPS používaných pro každodenní operace. Provozovatel SIPS musí být schopen aktiva držená za účelem pokrytí obecného podnikatelského rizika realizovat s malým nepříznivým dopadem na cenu (případně bez tohoto dopadu), aby mohl pokračovat v provozu a poskytování služeb jako trvající podnik v případě, že u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání.

6.   Provozovatel SIPS zavede funkční kapitálový plán pro získání dodatečného kapitálu, pokud se jeho kapitál sníží na úroveň blízkou hodnotě uvedené v odstavci 3 nebo pod tuto hodnotu.

7.   Odstavce 3 až 6 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.“

| 9) | Článek 15 se mění takto:






  a) | vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

  „1a.   Provozovatel SIPS pravidelně a po významných změnách přezkoumává, reviduje a testuje systémy, provozní zásady, postupy a kontrolní mechanismy.“; |
| --- | --- | --- |

9)

Článek 15 se mění takto:

a)

vkládá se nový odstavec 1a, který zní:

„1a.   Provozovatel SIPS pravidelně a po významných změnách přezkoumává, reviduje a testuje systémy, provozní zásady, postupy a kontrolní mechanismy.“;

| b) | vkládá se nový odstavec 4a, který zní:

  „4a.   Provozovatel SIPS zavede účinný rámec pro kybernetickou odolnost, jenž zahrnuje vhodná opatření v oblasti řízení kybernetického rizika. Provozovatel SIPS určí své kritické operace a podpůrná aktiva a má k dispozici vhodná opatření, jejichž cílem je chránit tyto operace a tato aktiva před kybernetickými útoky, odhalovat takové útoky, reagovat na ně a překonat následky těchto útoků. Tato opatření jsou pravidelně testována. Provozovatel SIPS zajistí, aby jeho informovanost o situaci v oblasti kybernetických hrozeb byla na náležité úrovni. Provozovatel SIPS zajistí, aby existoval proces trvalého vzdělávání a rozvoje, který mu umožní v případě potřeby včas přizpůsobit rámec pro kybernetickou odolnost dynamické povaze kybernetických rizik.“ |
| --- | --- |

b)

vkládá se nový odstavec 4a, který zní:

„4a.   Provozovatel SIPS zavede účinný rámec pro kybernetickou odolnost, jenž zahrnuje vhodná opatření v oblasti řízení kybernetického rizika. Provozovatel SIPS určí své kritické operace a podpůrná aktiva a má k dispozici vhodná opatření, jejichž cílem je chránit tyto operace a tato aktiva před kybernetickými útoky, odhalovat takové útoky, reagovat na ně a překonat následky těchto útoků. Tato opatření jsou pravidelně testována. Provozovatel SIPS zajistí, aby jeho informovanost o situaci v oblasti kybernetických hrozeb byla na náležité úrovni. Provozovatel SIPS zajistí, aby existoval proces trvalého vzdělávání a rozvoje, který mu umožní v případě potřeby včas přizpůsobit rámec pro kybernetickou odolnost dynamické povaze kybernetických rizik.“

| 10) | Článek 16 se nahrazuje tímto:

  „Článek 16
  Kritéria pro přístup a účast

  1.   Provozovatel SIPS zavede a zveřejní nediskriminační kritéria pro přístup ke službám systému SIPS a účast na těchto službách pro přímé, případně nepřímé účastníky a pro jiné infrastruktury finančního trhu. Tato kritéria alespoň jednou ročně přezkoumá.


  2.   Kritéria pro přístup a účast uvedená v odstavci 1 musí být odůvodněna z hlediska bezpečnosti a účinnosti systému SIPS a trhů, kterým slouží, a přizpůsobena a nastavena přiměřeně specifickým rizikům systému SIPS. V souladu se zásadou proporcionality stanoví provozovatel SIPS požadavky, které omezují přístup v co nejmenším možném rozsahu. Pokud provozovatel SIPS odepře žádajícímu subjektu přístup, písemně tento postup na základě komplexní analýzy rizik odůvodní.


  3.   Provozovatel SIPS průběžně monitoruje to, jak účastníci splňují kritéria pro přístup a účast v systému SIPS. Zavede nediskriminační postupy k řešení pozastavení nebo řádného ukončení práva účastníka na účast v případech, kdy účastník tato kritéria nesplňuje, a zveřejní klíčové aspekty těchto postupů. Tyto postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.“ |
| --- | --- |

10)

Článek 16 se nahrazuje tímto:

„Článek 16

Kritéria pro přístup a účast

1.   Provozovatel SIPS zavede a zveřejní nediskriminační kritéria pro přístup ke službám systému SIPS a účast na těchto službách pro přímé, případně nepřímé účastníky a pro jiné infrastruktury finančního trhu. Tato kritéria alespoň jednou ročně přezkoumá.

2.   Kritéria pro přístup a účast uvedená v odstavci 1 musí být odůvodněna z hlediska bezpečnosti a účinnosti systému SIPS a trhů, kterým slouží, a přizpůsobena a nastavena přiměřeně specifickým rizikům systému SIPS. V souladu se zásadou proporcionality stanoví provozovatel SIPS požadavky, které omezují přístup v co nejmenším možném rozsahu. Pokud provozovatel SIPS odepře žádajícímu subjektu přístup, písemně tento postup na základě komplexní analýzy rizik odůvodní.

3.   Provozovatel SIPS průběžně monitoruje to, jak účastníci splňují kritéria pro přístup a účast v systému SIPS. Zavede nediskriminační postupy k řešení pozastavení nebo řádného ukončení práva účastníka na účast v případech, kdy účastník tato kritéria nesplňuje, a zveřejní klíčové aspekty těchto postupů. Tyto postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.“

| 11) | V článku 17 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

  „1.   Pro účely řízení rizik provozovatel SIPS zajistí, aby mu pravidla, postupy a smluvní ujednání systému SIPS umožňovala shromažďovat informace o nepřímé účasti s cílem identifikovat, sledovat a řídit všechna podstatná rizika, která pro systém SIPS z účasti vyplývají. Tyto informace zahrnují přinejmenším tyto skutečnosti:






  a) | činnost, kterou přímí účastníci provádějí svým jménem a jménem nepřímých účastníků v poměru k činnosti na úrovni systému; |
| --- | --- | --- |

11)

V článku 17 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   Pro účely řízení rizik provozovatel SIPS zajistí, aby mu pravidla, postupy a smluvní ujednání systému SIPS umožňovala shromažďovat informace o nepřímé účasti s cílem identifikovat, sledovat a řídit všechna podstatná rizika, která pro systém SIPS z účasti vyplývají. Tyto informace zahrnují přinejmenším tyto skutečnosti:

a)

činnost, kterou přímí účastníci provádějí svým jménem a jménem nepřímých účastníků v poměru k činnosti na úrovni systému;

| b) | počet nepřímých účastníků, kteří provádějí zúčtování prostřednictvím jednotlivých přímých účastníků; |
| --- | --- |

b)

počet nepřímých účastníků, kteří provádějí zúčtování prostřednictvím jednotlivých přímých účastníků;

| c) | objem a hodnotu plateb v systému SIPS, které pocházejí od jednotlivých nepřímých účastníků; |
| --- | --- |

c)

objem a hodnotu plateb v systému SIPS, které pocházejí od jednotlivých nepřímých účastníků;

| d) | objem a hodnotu plateb uvedených v písmeni c) v poměru k objemu či hodnotě plateb přímého účastníka, jehož prostřednictvím má nepřímý účastník přístup do systému SIPS. |
| --- | --- |

d)

objem a hodnotu plateb uvedených v písmeni c) v poměru k objemu či hodnotě plateb přímého účastníka, jehož prostřednictvím má nepřímý účastník přístup do systému SIPS.

2.   Provozovatel SIPS identifikuje podstatnou závislost mezi přímými a nepřímými účastníky, která může mít vliv na systém SIPS, přičemž zohlední informace uvedené v odstavci 1.“

| 12) | Článek 21 se nahrazuje tímto:

  „Článek 21
  Pravomoci příslušného orgánu

  1.   Příslušný orgán je oprávněn:






  a) | kdykoli obdržet od provozovatele SIPS veškeré informace a dokumenty nezbytné k posouzení souladu s požadavky podle tohoto nařízení nebo k podpoře plynulého fungování platebních systémů na systémové úrovni. Provozovatel SIPS příslušné informace příslušnému orgánu sdělí bez zbytečného odkladu; |
| --- | --- | --- |

12)

Článek 21 se nahrazuje tímto:

„Článek 21

Pravomoci příslušného orgánu

1.   Příslušný orgán je oprávněn:

a)

kdykoli obdržet od provozovatele SIPS veškeré informace a dokumenty nezbytné k posouzení souladu s požadavky podle tohoto nařízení nebo k podpoře plynulého fungování platebních systémů na systémové úrovni. Provozovatel SIPS příslušné informace příslušnému orgánu sdělí bez zbytečného odkladu;

| b) | požadovat, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka za účelem prověření nebo nezávislého přezkoumání fungování systému SIPS. Příslušný orgán může stanovit požadavky týkající se odborníka, který má být jmenován, obsahu a rozsahu zprávy, která má být vypracována, nakládání se zprávou, včetně zpřístupnění a zveřejnění určitých prvků, a časového rámce pro její vypracování. Provozovatel SIPS informuje příslušný orgán o tom, jak byly stanovené požadavky splněny; |
| --- | --- |

b)

požadovat, aby provozovatel SIPS jmenoval nezávislého odborníka za účelem prověření nebo nezávislého přezkoumání fungování systému SIPS. Příslušný orgán může stanovit požadavky týkající se odborníka, který má být jmenován, obsahu a rozsahu zprávy, která má být vypracována, nakládání se zprávou, včetně zpřístupnění a zveřejnění určitých prvků, a časového rámce pro její vypracování. Provozovatel SIPS informuje příslušný orgán o tom, jak byly stanovené požadavky splněny;

| c) | provádět kontroly na místě nebo provedením těchto kontrol pověřit třetí osoby. Vyžaduje-li to řádné provedení a účinnost kontroly, může ji příslušný orgán provést bez předchozího ohlášení. |
| --- | --- |

c)

provádět kontroly na místě nebo provedením těchto kontrol pověřit třetí osoby. Vyžaduje-li to řádné provedení a účinnost kontroly, může ji příslušný orgán provést bez předchozího ohlášení.

2.   ECB přijme rozhodnutí o postupech a podmínkách pro výkon pravomocí uvedených v odstavci 1.“

| 13) | Vkládají se nové články 21a a 21b, které znějí:

  „Článek 21a
  Organizace činností dozoru
  Příslušný orgán může činnosti dozoru vykonávat průběžně a/nebo ad hoc s cílem posoudit, jak provozovatel SIPS plní požadavky vymezené v článcích 3 až 21, nebo v zájmu podpory plynulého fungování platebních systémů na systémové úrovni.


  Článek 21b
  Důvěrnost
  Informace, které provozovatel SIPS důvěrně sdílí s příslušným orgánem, mohou být sdíleny s Evropským systémem centrálních bank (ESCB). Členové ESCB s takovými informacemi nakládají jako s důvěrnými v souladu s povinností zachovávat služební tajemství podle článku 37.1 statutu ESCB.“ |
| --- | --- |

13)

Vkládají se nové články 21a a 21b, které znějí:

„Článek 21a

Organizace činností dozoru

Příslušný orgán může činnosti dozoru vykonávat průběžně a/nebo ad hoc s cílem posoudit, jak provozovatel SIPS plní požadavky vymezené v článcích 3 až 21, nebo v zájmu podpory plynulého fungování platebních systémů na systémové úrovni.

Článek 21b

Důvěrnost

Informace, které provozovatel SIPS důvěrně sdílí s příslušným orgánem, mohou být sdíleny s Evropským systémem centrálních bank (ESCB). Členové ESCB s takovými informacemi nakládají jako s důvěrnými v souladu s povinností zachovávat služební tajemství podle článku 37.1 statutu ESCB.“

| 14) | Článek 22 se nahrazuje tímto:

  „Článek 22
  Nápravná opatření

  1.   Pokud provozovatel SIPS neplní požadavky tohoto nařízení nebo pokud existuje důvodné podezření, že provozovatel neplní požadavky tohoto nařízení, příslušný orgán:






  a) | provozovatele písemně uvědomí o povaze neplnění nebo podezření z neplnění požadavků a |
| --- | --- | --- |

14)

Článek 22 se nahrazuje tímto:

„Článek 22

Nápravná opatření

1.   Pokud provozovatel SIPS neplní požadavky tohoto nařízení nebo pokud existuje důvodné podezření, že provozovatel neplní požadavky tohoto nařízení, příslušný orgán:

a)

provozovatele písemně uvědomí o povaze neplnění nebo podezření z neplnění požadavků a

| b) | dá provozovateli SIPS možnost se vyjádřit a poskytnout vysvětlení. |
| --- | --- |

b)

dá provozovateli SIPS možnost se vyjádřit a poskytnout vysvětlení.

2.   S přihlédnutím k informacím poskytnutým provozovatelem SIPS může příslušný orgán uložit provozovateli SIPS nápravná opatření s cílem napravit dané neplnění a/nebo zamezit jeho opakování.

3.   Příslušný orgán může uložit nápravná opatření ihned, pokud zjistí, že neplnění požadavků je natolik závažné, že vyžaduje okamžitý zásah. Své rozhodnutí odůvodní.

4.   Příslušný orgán (jiný než ECB) o svém záměru uložit nápravné opatření provozovateli SIPS neprodleně informuje ECB.

5.   Nápravná opatření mohou být uložena nezávisle na sankcích uložených podle nařízení Rady (ES) č. 2532/98 (*7) nebo souběžně s nimi.

6.   ECB přijme rozhodnutí, kterým stanoví postup při ukládání nápravných opatření.

(*7)  Nařízení Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 4).“
  "

*7

| 15) | Článek 23 se nahrazuje tímto:

  „Článek 23
  Sankce
  V případě porušení tohoto nařízení může ECB ukládat sankce. Tyto sankce musí být v souladu s nařízením (ES) č. 2532/98 a nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 2157/99 (ECB/1999/4) (*8). ECB přijme rozhodnutí o metodice pro výpočet výše sankcí.


  (*8)  Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2157/99 ze dne 23. září 1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (Úř. věst. L 264, 12.10.1999, s. 21).“
  " |
| --- | --- |

15)

Článek 23 se nahrazuje tímto:

„Článek 23

Sankce

V případě porušení tohoto nařízení může ECB ukládat sankce. Tyto sankce musí být v souladu s nařízením (ES) č. 2532/98 a nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 2157/99 (ECB/1999/4) (*8). ECB přijme rozhodnutí o metodice pro výpočet výše sankcí.

(*8)  Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2157/99 ze dne 23. září 1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (Úř. věst. L 264, 12.10.1999, s. 21).“
  "

*8

| 16) | Článek 24 se nahrazuje tímto:

  „Článek 24
  Přezkum
  Rada guvernérů přezkoumá obecné použití tohoto nařízení nejpozději do dvou let od jeho vstupu v platnost a poté každé tři roky, a posoudí, zda je třeba jej změnit.“ |
| --- | --- |

16)

Článek 24 se nahrazuje tímto:

„Článek 24

Přezkum

Rada guvernérů přezkoumá obecné použití tohoto nařízení nejpozději do dvou let od jeho vstupu v platnost a poté každé tři roky, a posoudí, zda je třeba jej změnit.“

Článek 2

Závěrečná ustanovení

1.   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

2.   Provozovatelé SIPS, kterým bylo rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) oznámeno před vstupem tohoto nařízení v platnost, mají jeden rok ode dne vstupu v platnost na to, aby splnili požadavky stanovené tímto nařízením s výjimkou požadavků uvedených v čl. 1 bodech 5 a 6, na jejichž splnění mají 18 měsíců.

3.   Provozovatelé SIPS, kterým bylo rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) oznámeno po vstupu tohoto nařízení v platnost, mají jeden rok ode dne tohoto oznámení na to, aby splnili požadavky stanovené tímto nařízením s výjimkou požadavků uvedených v čl. 1 bodech 5 a 6, na jejichž splnění mají 18 měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. listopadu 2017.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  K dispozici na internetových stránkách Banky pro mezinárodní platby www.bis.org.

1

(2)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 ze dne 3. července 2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28) (Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 16).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a zrušuje směrnice 2007/64/ES (Úř. věst. L 337, 23.12.2015, s. 35).

3

---

| 16.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/22

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2017/2095

ze dne 3. listopadu 2017,

kterým se mění nařízení (ES) č. 2157/1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/2017/34)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 132 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na články 34.3 a 19.1 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (1), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská centrální banka (ECB) uplatňuje nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 (ECB/1999/4) (2) při ukládání sankcí v různých oblastech své působnosti, a to zejména v oblasti provádění měnové politiky Unie, provozování platebních systémů a shromažďování statistických informací. |
| --- | --- |

(1)

Evropská centrální banka (ECB) uplatňuje nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 (ECB/1999/4) (2) při ukládání sankcí v různých oblastech své působnosti, a to zejména v oblasti provádění měnové politiky Unie, provozování platebních systémů a shromažďování statistických informací.

| (2) | Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) (3) opravňuje ECB ukládat sankce provozovatelům systémově významných platebních systémů (systemically important payment systems – „SIPS“ nebo „systémy SIPS“) v případě porušení uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) (3) opravňuje ECB ukládat sankce provozovatelům systémově významných platebních systémů (systemically important payment systems – „SIPS“ nebo „systémy SIPS“) v případě porušení uvedeného nařízení.

| (3) | Zkušenosti získané při provádění prvního komplexního hodnocení na základě nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) ukazují, že je třeba provést určité změny nařízení (ES) č. 2157/1999 (ECB/1999/4), aby bylo možné účinně ukládat sankce za protiprávní jednání v oblasti dozoru nad systémy SIPS. |
| --- | --- |

(3)

Zkušenosti získané při provádění prvního komplexního hodnocení na základě nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) ukazují, že je třeba provést určité změny nařízení (ES) č. 2157/1999 (ECB/1999/4), aby bylo možné účinně ukládat sankce za protiprávní jednání v oblasti dozoru nad systémy SIPS.

| (4) | Zejména je třeba upřesnit definici příslušné národní centrální banky, aby byl zajištěn soulad s definicí příslušného orgánu uvedenou v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28). Kromě toho je třeba upřesnit složení vnitřní nezávislé vyšetřovací jednotky, aby mohla nezávisle vykonávat své vyšetřovací funkce v oblasti dozoru nad platebními systémy. |
| --- | --- |

(4)

Zejména je třeba upřesnit definici příslušné národní centrální banky, aby byl zajištěn soulad s definicí příslušného orgánu uvedenou v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28). Kromě toho je třeba upřesnit složení vnitřní nezávislé vyšetřovací jednotky, aby mohla nezávisle vykonávat své vyšetřovací funkce v oblasti dozoru nad platebními systémy.

| (5) | Nařízení (ES) č. 2157/1999 (ECB/1999/4) je proto třeba příslušným způsobem změnit, |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 2157/1999 (ECB/1999/4) je proto třeba příslušným způsobem změnit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny

Nařízení (ES) č. 2157/1999 (ECB/1999/4) se mění takto:

| 1) | Článek 1 se nahrazuje tímto:

  „Článek 1
  Definice
  Pro účely tohoto nařízení se „příslušnou národní centrální bankou“ rozumí národní centrální banka členského státu, v jehož soudní pravomoci došlo k údajnému protiprávnímu jednání, nebo pokud jde o protiprávní jednání v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy, centrální banka Eurosystému, která byla určena jako příslušný orgán ve smyslu čl. 2 odst. 5 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) (*1). Ostatní použité výrazy mají stejný význam, jaký definuje článek 1 nařízení (ES) č. 2532/98.


  (*1)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 ze dne 3. července 2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28) (Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 16).“
  " |
| --- | --- |

1)

Článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Definice

Pro účely tohoto nařízení se „příslušnou národní centrální bankou“ rozumí národní centrální banka členského státu, v jehož soudní pravomoci došlo k údajnému protiprávnímu jednání, nebo pokud jde o protiprávní jednání v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy, centrální banka Eurosystému, která byla určena jako příslušný orgán ve smyslu čl. 2 odst. 5 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) (*1). Ostatní použité výrazy mají stejný význam, jaký definuje článek 1 nařízení (ES) č. 2532/98.

(*1)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 ze dne 3. července 2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28) (Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 16).“
  "

*1

| 2) | V článku 1b se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Pro účely rozhodování, zda má být zahájeno řízení o sankcích podle článku 2 a uplatněny pravomoci vymezené v článku 3, zřídí ECB vnitřní nezávislou vyšetřovací jednotku (dále jen „vyšetřovací jednotka“) složenou z vyšetřujících úředníků, kteří své vyšetřovací funkce vykonávají nezávisle na Výkonné radě a Radě guvernérů a neúčastní se jednání Výkonné rady a Rady guvernérů. Vyšetřovací jednotka se skládá z vyšetřujících úředníků, kteří disponují odpovídajícím rozsahem relevantních znalostí, dovedností a zkušeností.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 1b se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Pro účely rozhodování, zda má být zahájeno řízení o sankcích podle článku 2 a uplatněny pravomoci vymezené v článku 3, zřídí ECB vnitřní nezávislou vyšetřovací jednotku (dále jen „vyšetřovací jednotka“) složenou z vyšetřujících úředníků, kteří své vyšetřovací funkce vykonávají nezávisle na Výkonné radě a Radě guvernérů a neúčastní se jednání Výkonné rady a Rady guvernérů. Vyšetřovací jednotka se skládá z vyšetřujících úředníků, kteří disponují odpovídajícím rozsahem relevantních znalostí, dovedností a zkušeností.“

| 3) | V článku 1b se vkládá nový odstavec 1a, který zní:

  „1a.   Pokud jde o vyšetřování porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), může ECB vyšetřovacími úředníky jmenovat: i) zaměstnance ECB nebo národní centrální banky členského státu, pokud příslušná národní centrální banka toto jmenování přijme, nebo ii) externí odborníky, kteří jednají na základě odpovídajícího mandátu. ECB nesmí vyšetřovacími úředníky jmenovat členy Výboru pro platební styk a tržní infrastrukturu ani zaměstnance ECB nebo národní centrální banky členského státu, kteří byli přímo zapojeni do činnosti hodnotící skupiny, jež provedla úvodní hodnocení, v rámci kterého bylo zjištěno protiprávní jednání nebo shledány důvody k podezření, že došlo k protiprávnímu jednání.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 1b se vkládá nový odstavec 1a, který zní:

„1a.   Pokud jde o vyšetřování porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), může ECB vyšetřovacími úředníky jmenovat: i) zaměstnance ECB nebo národní centrální banky členského státu, pokud příslušná národní centrální banka toto jmenování přijme, nebo ii) externí odborníky, kteří jednají na základě odpovídajícího mandátu. ECB nesmí vyšetřovacími úředníky jmenovat členy Výboru pro platební styk a tržní infrastrukturu ani zaměstnance ECB nebo národní centrální banky členského státu, kteří byli přímo zapojeni do činnosti hodnotící skupiny, jež provedla úvodní hodnocení, v rámci kterého bylo zjištěno protiprávní jednání nebo shledány důvody k podezření, že došlo k protiprávnímu jednání.“

| 4) | V článku 8 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:

  „3.   V rámci přezkumu může Rada guvernérů:






  a) | potvrdit rozhodnutí Výkonné rady; |
| --- | --- | --- |

4)

V článku 8 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:

„3.   V rámci přezkumu může Rada guvernérů:

a)

potvrdit rozhodnutí Výkonné rady;

| b) | pozměnit rozhodnutí Výkonné rady, co se týče výše sankce, která má být uložena, a/nebo důvodů protiprávního jednání; |
| --- | --- |

b)

pozměnit rozhodnutí Výkonné rady, co se týče výše sankce, která má být uložena, a/nebo důvodů protiprávního jednání;

| c) | zrušit rozhodnutí Výkonné rady.“ |
| --- | --- |

c)

zrušit rozhodnutí Výkonné rady.“

| 5) | V článku 10 se doplňuje nový odstavec 4, který zní:

  „4.   Tento článek se neuplatňuje na sankce za porušení nařízení a rozhodnutí ECB v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 10 se doplňuje nový odstavec 4, který zní:

„4.   Tento článek se neuplatňuje na sankce za porušení nařízení a rozhodnutí ECB v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy.“

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. listopadu 2017.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 4.

1

(2)  Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 ze dne 23. září 1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (Úř. věst. L 264, 12.10.1999, s. 21).

2

(3)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 ze dne 3. července 2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28) (Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 16).

3

---

SMĚRNICE

| 16.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/24

---

SMĚRNICE KOMISE (EU) 2017/2096

ze dne 15. listopadu 2017,

kterou se mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES o vozidlech s ukončenou životností

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES ze dne 18. září 2000 o vozidlech s ukončenou životností (1), a zejména na čl. 4 odst. 2 písm. b) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 4 odst. 2 písm. a) směrnice 2000/53/ES zakazuje používání olova, rtuti, kadmia nebo šestimocného chromu pro materiály a součásti vozidel uvedené na trh po 1. červenci 2003. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 4 odst. 2 písm. a) směrnice 2000/53/ES zakazuje používání olova, rtuti, kadmia nebo šestimocného chromu pro materiály a součásti vozidel uvedené na trh po 1. červenci 2003.

| (2) | V příloze II směrnice 2000/53/ES jsou uvedeny materiály a součásti vozidel vyňaté ze zákazu stanoveného v čl. 4 odst. 2 písm. a) uvedené směrnice. Příloha se musí pravidelně upravovat podle technického a vědeckého pokroku a výjimky uvedené v odst. 2 písm. c) a v odst. 3 a 5, které se týkají používání olova, se musí přezkoumávat. |
| --- | --- |

(2)

V příloze II směrnice 2000/53/ES jsou uvedeny materiály a součásti vozidel vyňaté ze zákazu stanoveného v čl. 4 odst. 2 písm. a) uvedené směrnice. Příloha se musí pravidelně upravovat podle technického a vědeckého pokroku a výjimky uvedené v odst. 2 písm. c) a v odst. 3 a 5, které se týkají používání olova, se musí přezkoumávat.

| (3) | Posouzení technického a vědeckého pokroku ukázalo, že používání olova je i nadále nevyhnutelné v materiálech a součástech, na které se vztahuje výjimka v odst. 2 písm. c). Nicméně aktuální informace svědčí o tom, že v blízké budoucnosti možná budou pro tyto materiály a součásti dostupné náhražky olova. Pro některé materiály a součásti se očekává dostupnost náhražek olova dříve než pro jiné, proto je na místě výjimku v odst. 2 písm. c) rozdělit na dvě dílčí položky s odlišnými termíny přezkumu v závislosti na pokroku ve vývoji těchto náhražek. |
| --- | --- |

(3)

Posouzení technického a vědeckého pokroku ukázalo, že používání olova je i nadále nevyhnutelné v materiálech a součástech, na které se vztahuje výjimka v odst. 2 písm. c). Nicméně aktuální informace svědčí o tom, že v blízké budoucnosti možná budou pro tyto materiály a součásti dostupné náhražky olova. Pro některé materiály a součásti se očekává dostupnost náhražek olova dříve než pro jiné, proto je na místě výjimku v odst. 2 písm. c) rozdělit na dvě dílčí položky s odlišnými termíny přezkumu v závislosti na pokroku ve vývoji těchto náhražek.

| (4) | Posouzení technického a vědeckého pokroku také ukázalo, že používání olova je i nadále nevyhnutelné v materiálech a součástech, na které se vztahuje výjimka v odstavci 3. Možné náhražky existují, ale musí být dále rozvíjeny. Z tohoto důvodu by měl být pro tuto výjimku stanoven nový termín přezkumu, který zohlední pokrok ve vývoji náhražek. |
| --- | --- |

(4)

Posouzení technického a vědeckého pokroku také ukázalo, že používání olova je i nadále nevyhnutelné v materiálech a součástech, na které se vztahuje výjimka v odstavci 3. Možné náhražky existují, ale musí být dále rozvíjeny. Z tohoto důvodu by měl být pro tuto výjimku stanoven nový termín přezkumu, který zohlední pokrok ve vývoji náhražek.

| (5) | Konečně posouzení technického a vědeckého pokroku ukázalo, že pro některé materiály a součásti, na které se vztahuje výjimka stanovená v odstavci 5, již náhražky olova existují, ale nejsou použitelné ve všech vozidlech, jichž se výjimka týká. U dalších materiálů a součástí, na které se výjimka v odstavci 5 vztahuje, je používání olova i nadále nevyhnutelné. Proto by se výjimka měla rozdělit na dvě dílčí položky. Pro materiály a součásti, u kterých existují alternativy, by měla být stanovena lhůta použitelnosti výjimky, která poskytne potřebný čas na to, aby se zajistilo, že je možné se používání olova vyhnout u všech dotčených vozidel. Pro výjimku, která se vztahuje na materiály a součásti, u kterých je použití olova stále nevyhnutelné, by měl být stanoven nový termín přezkumu, který zohlední pokrok ve vývoji náhražek. |
| --- | --- |

(5)

Konečně posouzení technického a vědeckého pokroku ukázalo, že pro některé materiály a součásti, na které se vztahuje výjimka stanovená v odstavci 5, již náhražky olova existují, ale nejsou použitelné ve všech vozidlech, jichž se výjimka týká. U dalších materiálů a součástí, na které se výjimka v odstavci 5 vztahuje, je používání olova i nadále nevyhnutelné. Proto by se výjimka měla rozdělit na dvě dílčí položky. Pro materiály a součásti, u kterých existují alternativy, by měla být stanovena lhůta použitelnosti výjimky, která poskytne potřebný čas na to, aby se zajistilo, že je možné se používání olova vyhnout u všech dotčených vozidel. Pro výjimku, která se vztahuje na materiály a součásti, u kterých je použití olova stále nevyhnutelné, by měl být stanoven nový termín přezkumu, který zohlední pokrok ve vývoji náhražek.

| (6) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 39 směrnice 2008/98/ES Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (2), |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 39 směrnice 2008/98/ES Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (2),

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha II směrnice 2000/53/ES se nahrazuje zněním uvedeným v příloze této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 6. června 2018. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 15. listopadu 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 269, 21.10.2000, s. 34.

1

(2)  
  Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3.

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA II

Materiály a součásti vyňaté z opatření uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a)

Připouští se maximální hodnota koncentrace olova, šestimocného chromu a rtuti do 0,1 % hmotnostních v homogenním materiálu a kadmia do 0,01 % hmotnostních v homogenním materiálu.

Náhradní díly uvedené na trh po 1. červenci 2003, které se používají pro vozidla uvedená na trh před 1. červencem 2003, vyjma závaží pro vyvažování kol, uhlíkových kartáčků pro elektrické motory a brzdových obložení, se vyjímají z ustanovení čl. 4 odst. 2 písm. a) směrnice 2000/53/ES.

| Materiály a součásti | Rozsah a ukončení platnosti výjimky | Má být označeno nebo umožňovat identifikaci podle čl. 4 odst. 2 písm. b) bodu iv) |
| --- | --- | --- |
| Olovo jako legující prvek |
| 1a. | Ocel pro účely strojního obrábění a součásti z oceli kusově žárově pozinkované o obsahu olova do 0,35 % hmotnostních |

Materiály a součásti

Rozsah a ukončení platnosti výjimky

Má být označeno nebo umožňovat identifikaci podle čl. 4 odst. 2 písm. b) bodu iv)

Olovo jako legující prvek

1a.

Ocel pro účely strojního obrábění a součásti z oceli kusově žárově pozinkované o obsahu olova do 0,35 % hmotnostních

| 1b. | Souvisle pozinkované ocelové plechy obsahující olovo do 0,35 % hmotnostních |
| --- | --- |

1b.

Souvisle pozinkované ocelové plechy obsahující olovo do 0,35 % hmotnostních

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2016 a náhradní díly pro tato vozidla

| 2a. | Hliník pro účely strojního obrábění obsahující olovo do 2 % hmotnostních |
| --- | --- |

2a.

Hliník pro účely strojního obrábění obsahující olovo do 2 % hmotnostních

Jako náhradní díly pro vozidla uvedená na trh před 1. červencem 2005

| 2b. | Hliník s obsahem olova do 1,5 % hmotnostních |
| --- | --- |

2b.

Hliník s obsahem olova do 1,5 % hmotnostních

Jako náhradní díly pro vozidla uvedená na trh před 1. červencem 2008

| 2c i). | Hliníkové slitiny pro účely strojního obrábění obsahující olovo do 0,4 % hmotnostních |
| --- | --- |

2c i).

Hliníkové slitiny pro účely strojního obrábění obsahující olovo do 0,4 % hmotnostních

(1)

| 2c ii). | Hliníkové slitiny nezahrnuté pod 2(c)(i) obsahující olovo do 0,4 % hmotnostních (1) |
| --- | --- |

2c ii).

Hliníkové slitiny nezahrnuté pod 2(c)(i) obsahující olovo do 0,4 % hmotnostních (1)

(2)

| 3. | Slitina mědi obsahující až 4 % hmotnostní olova |
| --- | --- |

3.

Slitina mědi obsahující až 4 % hmotnostní olova

(1)

| 4a. | Ložiskové pánve a pouzdra |
| --- | --- |

4a.

Ložiskové pánve a pouzdra

Jako náhradní díly pro vozidla uvedená na trh před 1. červencem 2008

| 4b. | Ložiskové pánve a pouzdra v motorech, převodových systémech a kompresorech klimatizačních systémů |
| --- | --- |

4b.

Ložiskové pánve a pouzdra v motorech, převodových systémech a kompresorech klimatizačních systémů

Jako náhradní díly pro vozidla uvedená na trh před 1. červencem 2011

Olovo a sloučeniny olova v součástech

| 5a. | Olovo obsažené v bateriích vysokonapěťových systémů (2), které se používají pouze k pohonu vozidel kategorií M1 a N1 |
| --- | --- |

5a.

Olovo obsažené v bateriích vysokonapěťových systémů (2), které se používají pouze k pohonu vozidel kategorií M1 a N1

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2019 a náhradní díly pro tato vozidla

X

| 5b. | Olovo obsažené v bateriích pro další použití nezahrnutá pod 5a |
| --- | --- |

5b.

Olovo obsažené v bateriích pro další použití nezahrnutá pod 5a

(1)

X

| 6. | Tlumiče kmitů |
| --- | --- |

6.

Tlumiče kmitů

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2016 a náhradní díly pro tato vozidla

X

| 7a. | Vulkanizační činidla a stabilizátory pro elastomery v brzdových hadicích, palivových hadicích, ventilačních hadicích, elastomerových/kovových částech karosérií a uložení motoru |
| --- | --- |

7a.

Vulkanizační činidla a stabilizátory pro elastomery v brzdových hadicích, palivových hadicích, ventilačních hadicích, elastomerových/kovových částech karosérií a uložení motoru

Jako náhradní díly pro vozidla uvedená na trh před 1. červencem 2005

| 7b. | Vulkanizační činidla a stabilizátory pro elastomery v brzdových hadicích, palivových hadicích, ventilačních hadicích, elastomerových/kovových částech karosérií a uložení motoru s obsahem olova do 0,5 % hmotnostních |
| --- | --- |

7b.

Vulkanizační činidla a stabilizátory pro elastomery v brzdových hadicích, palivových hadicích, ventilačních hadicích, elastomerových/kovových částech karosérií a uložení motoru s obsahem olova do 0,5 % hmotnostních

Jako náhradní díly pro vozidla uvedená na trh před 1. červencem 2006

| 7c. | Pojiva pro elastomery v pohonech s obsahem olova do 0,5 % hmotnostních |
| --- | --- |

7c.

Pojiva pro elastomery v pohonech s obsahem olova do 0,5 % hmotnostních

Jako náhradní díly pro vozidla uvedená na trh před 1. červencem 2009

| 8a. | Olovo v pájkách k upevnění elektrických a elektronických součástí do elektronické desky s plošnými spoji a olovo v povrchových úpravách na koncovkách součástí jiných než elektrolytické hliníkové kondenzátory, na kontaktních kolících a na elektronických deskách s plošnými spoji |
| --- | --- |

8a.

Olovo v pájkách k upevnění elektrických a elektronických součástí do elektronické desky s plošnými spoji a olovo v povrchových úpravách na koncovkách součástí jiných než elektrolytické hliníkové kondenzátory, na kontaktních kolících a na elektronických deskách s plošnými spoji

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2016 a náhradní díly pro tato vozidla

X (4)

| 8b. | Olovo v pájkách při elektrických aplikacích jiných než je pájení na elektronické desce s plošnými spoji nebo na skle |
| --- | --- |

8b.

Olovo v pájkách při elektrických aplikacích jiných než je pájení na elektronické desce s plošnými spoji nebo na skle

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2011 a náhradní díly pro tato vozidla

X (4)

| 8c. | Olovo v povrchových úpravách na koncovkách elektrolytických hliníkových kondenzátorů |
| --- | --- |

8c.

Olovo v povrchových úpravách na koncovkách elektrolytických hliníkových kondenzátorů

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2013 a náhradní díly pro tato vozidla

X (4)

| 8d. | Olovo použité při pájení na skle ve snímačích množství proudícího vzduchu |
| --- | --- |

8d.

Olovo použité při pájení na skle ve snímačích množství proudícího vzduchu

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2015 a náhradní díly pro tato vozidla

X (4)

| 8e. | Olovo v pájkách s vysokým bodem tání (např. slitiny olova obsahující 85 % hmotnostních olova nebo více) |
| --- | --- |

8e.

Olovo v pájkách s vysokým bodem tání (např. slitiny olova obsahující 85 % hmotnostních olova nebo více)

(3)

X (4)

| 8f a). | Olovo používané ve vyhovujících systémech kolíkových konektorů |
| --- | --- |

8f a).

Olovo používané ve vyhovujících systémech kolíkových konektorů

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2017 a náhradní díly pro tato vozidla

X (4)

| 8f b). | Olovo ve vyhovujících systémech kolíkových konektorů jiných, než je spojovací část kabelových svazků vozidel |
| --- | --- |

8f b).

Olovo ve vyhovujících systémech kolíkových konektorů jiných, než je spojovací část kabelových svazků vozidel

(3)

X (4)

| 8 g. | Olovo v pájkách pro sestavení stabilního elektrického spojení mezi polovodičovým materiálem a nosičem v sadách integrovaných obvodů využívajících technologii „Flip Chip“ |
| --- | --- |

8 g.

Olovo v pájkách pro sestavení stabilního elektrického spojení mezi polovodičovým materiálem a nosičem v sadách integrovaných obvodů využívajících technologii „Flip Chip“

(3)

X (4)

| 8h. | Olovo v pájkách k připevnění výměníků tepla na tepelnou jímku v soustavách polovodičů vysoké vodivosti s velikostí čipu alespoň 1 cm2 plochy projekce a s jmenovitou hustotou proudu nejméně 1 A/mm2 plochy silikonového čipu |
| --- | --- |

8h.

Olovo v pájkách k připevnění výměníků tepla na tepelnou jímku v soustavách polovodičů vysoké vodivosti s velikostí čipu alespoň 1 cm2 plochy projekce a s jmenovitou hustotou proudu nejméně 1 A/mm2 plochy silikonového čipu

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2016 a po tomto datu jako náhradní díly pro tato vozidla

X (4)

| 8i. | Olovo v pájkách v elektrických aplikacích na skle kromě pájení na vrstveném skle |
| --- | --- |

8i.

Olovo v pájkách v elektrických aplikacích na skle kromě pájení na vrstveném skle

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2016 a po tomto datu jako náhradní díly pro tato vozidla

X (4)

| 8j. | Olovo v pájkách k pájení na vrstveném skle |
| --- | --- |

8j.

Olovo v pájkách k pájení na vrstveném skle

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2020 a po tomto datu jako náhradní díly pro tato vozidla

X (4)

| 9. | Ventilová sedla |
| --- | --- |

9.

Ventilová sedla

Jako náhradní díly pro typy motorů vyvinuté před 1. červencem 2003

| 10a. | Elektrické a elektronické součásti obsahující olovo ve skle nebo v keramice, ve skleněné nebo keramické pojivové směsi, ve sklokeramickém materiálu nebo ve sklokeramické pojivové směsi.
  Tato výjimka se netýká používání olova:






  — | ve skle v žárovkách a glazuře zapalovacích svíček a |
| --- | --- | --- |

10a.

Elektrické a elektronické součásti obsahující olovo ve skle nebo v keramice, ve skleněné nebo keramické pojivové směsi, ve sklokeramickém materiálu nebo ve sklokeramické pojivové směsi.

Tato výjimka se netýká používání olova:

—

ve skle v žárovkách a glazuře zapalovacích svíček a

| — | v dielektrických keramických materiálech součástí uvedených v bodech 10b, 10c a 10d. |
| --- | --- |

—

v dielektrických keramických materiálech součástí uvedených v bodech 10b, 10c a 10d.

X (5) (pro součásti jiné než piezoelektrické součásti v motorech)

| 10b. | Olovo v dielektrických keramických materiálech na bázi PZT (tuhých roztoků oxidu olova, zirkonu a titanu) v kondenzátorech, které jsou součástí integrovaných obvodů nebo diskrétních polovodičů |
| --- | --- |

10b.

Olovo v dielektrických keramických materiálech na bázi PZT (tuhých roztoků oxidu olova, zirkonu a titanu) v kondenzátorech, které jsou součástí integrovaných obvodů nebo diskrétních polovodičů

| 10c. | Olovo v dielektrických keramických materiálech v kondenzátorech se jmenovitým střídavým napětím menším než 125 V nebo stejnosměrným napětím menším než 250 V |
| --- | --- |

10c.

Olovo v dielektrických keramických materiálech v kondenzátorech se jmenovitým střídavým napětím menším než 125 V nebo stejnosměrným napětím menším než 250 V

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2016 a náhradní díly pro tato vozidla

| 10d. | Olovo v dielektrických keramických materiálech v kondenzátorech kompenzujících odchylky snímačů ultrazvukových sonarových systémů související s teplotou |
| --- | --- |

10d.

Olovo v dielektrických keramických materiálech v kondenzátorech kompenzujících odchylky snímačů ultrazvukových sonarových systémů související s teplotou

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2017 a po tomto datu jako náhradní díly pro tato vozidla

| 11. | Pyrotechnické iniciátory |
| --- | --- |

11.

Pyrotechnické iniciátory

Vozidla typu schváleného před 1. červencem 2006 a náhradní díly pro tato vozidla

| 12. | Termoelektrické materiály obsahující olovo použité v elektrických zařízeních motorových vozidel za účelem snížení emisí CO2 rekuperací tepla z výfukových plynů |
| --- | --- |

12.

Termoelektrické materiály obsahující olovo použité v elektrických zařízeních motorových vozidel za účelem snížení emisí CO2 rekuperací tepla z výfukových plynů

Vozidla typu schváleného před 1. lednem 2019 a náhradní díly pro tato vozidla

X

Šestimocný chrom

| 13a. | Protikorozní ochranné vrstvy |
| --- | --- |

13a.

Protikorozní ochranné vrstvy

Jako náhradní díly pro vozidla uvedená na trh před 1. červencem 2007

| 13b. | Protikorozní ochranné vrstvy u šroubových a maticových spojů pro podvozky |
| --- | --- |

13b.

Protikorozní ochranné vrstvy u šroubových a maticových spojů pro podvozky

Jako náhradní díly pro vozidla uvedená na trh před 1. červencem 2008

| 14. | Jako antikorozní činidlo v chladicích systémech z uhlíkové oceli v absorpčních ledničkách v obytných přívěsech do 0,75 % hmotnostních v chladicí kapalině s výjimkou případů, kdy je možné použít jiné chladicí technologie (tzn. že jsou k dispozici na trhu pro použití v obytných přívěsech), aniž by to vedlo k negativním dopadům na životní prostředí, zdraví nebo bezpečnost spotřebitelů |
| --- | --- |

14.

Jako antikorozní činidlo v chladicích systémech z uhlíkové oceli v absorpčních ledničkách v obytných přívěsech do 0,75 % hmotnostních v chladicí kapalině s výjimkou případů, kdy je možné použít jiné chladicí technologie (tzn. že jsou k dispozici na trhu pro použití v obytných přívěsech), aniž by to vedlo k negativním dopadům na životní prostředí, zdraví nebo bezpečnost spotřebitelů

X

Rtuť

| 15a. | Výbojky pro aplikace světlometů |
| --- | --- |

15a.

Výbojky pro aplikace světlometů

Vozidla typu schváleného před 1. červencem 2012 a náhradní díly pro tato vozidla

X

| 15b. | Zářivky používané v displejích na přístrojové desce |
| --- | --- |

15b.

Zářivky používané v displejích na přístrojové desce

Vozidla typu schváleného před 1. červencem 2012 a náhradní díly pro tato vozidla

X

Kadmium

| 16. | Baterie pro elektrická vozidla |
| --- | --- |

16.

Baterie pro elektrická vozidla

Jako náhradní díly pro vozidla uvedená na trh před 31. prosincem 2008

---

(1)  Tuto výjimku je třeba přezkoumat v roce 2021.

1

(1)

1

| (1a) | Vztahuje se hliníkové slitiny, ve kterých není olovo použité záměrně, ale které ho obsahují z důvodu použití recyklovaného hliníku. |
| --- | --- |

(1a)

1a

Vztahuje se hliníkové slitiny, ve kterých není olovo použité záměrně, ale které ho obsahují z důvodu použití recyklovaného hliníku.

(2)  Tuto výjimku je třeba přezkoumat v roce 2024.

2

(2)

2

| (2a) | Systémy s napětím > 75VDC definované směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/95/ES ze dne 12. prosince 2006 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se elektrických zařízení určených pro používání v určitých mezích napětí (Úř. věst. L 374, 27.12.2006, s. 10). |
| --- | --- |

(2a)

2a

Systémy s napětím > 75VDC definované směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/95/ES ze dne 12. prosince 2006 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se elektrických zařízení určených pro používání v určitých mezích napětí (Úř. věst. L 374, 27.12.2006, s. 10).

(3)  Tuto výjimku je třeba přezkoumat v roce 2019.

3

(4)  Demontáž, je-li ve vztahu k položce 10a překročen průměrný práh 60 g na vozidlo. Pro účely této doložky se neberou v úvahu elektronická zařízení neinstalovaná výrobcem na výrobní lince.

4

(5)  Demontáž, je-li ve vztahu k položkám 8a až 8j překročen průměrný práh 60 g na vozidlo. Pro účely této doložky se neberou v úvahu elektronická zařízení neinstalovaná výrobcem na výrobní lince.

5

---

ROZHODNUTÍ

| 16.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/31

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2017/2097

ze dne 3. listopadu 2017

o metodice pro výpočet sankcí za porušení požadavků v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2017/35)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 čtvrtou odrážku této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na čl. 3.1 čtvrtou odrážku a článek 34 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (1), a zejména na článek 2 tohoto nařízení,

s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 ze dne 23. září 1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (2),

s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 ze dne 3. července 2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28) (3), a zejména na článek 23 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Eurosystém podporuje plynulé fungování platebních systémů mimo jiné tím, že vykonává dozor. Dozor nad systémově významnými platebními systémy (systemically important payment systems – „SIPS“ nebo „systémy SIPS“) je vykonáván v souladu s požadavky nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28). |
| --- | --- |

(1)

Eurosystém podporuje plynulé fungování platebních systémů mimo jiné tím, že vykonává dozor. Dozor nad systémově významnými platebními systémy (systemically important payment systems – „SIPS“ nebo „systémy SIPS“) je vykonáván v souladu s požadavky nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

| (2) | Článek 23 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) opravňuje Evropskou centrální banku (ECB) ukládat sankce za porušení uvedeného nařízení. Za účelem zvýšení transparentnosti zásad a postupů, které bude ECB při ukládání sankcí uplatňovat, uvedené ustanovení vyžaduje, aby ECB přijala rozhodnutí o metodice pro výpočet výše sankcí. |
| --- | --- |

(2)

Článek 23 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) opravňuje Evropskou centrální banku (ECB) ukládat sankce za porušení uvedeného nařízení. Za účelem zvýšení transparentnosti zásad a postupů, které bude ECB při ukládání sankcí uplatňovat, uvedené ustanovení vyžaduje, aby ECB přijala rozhodnutí o metodice pro výpočet výše sankcí.

| (3) | Přijetím tohoto rozhodnutí ECB ukazuje, jakým způsobem uplatňuje zásadu proporcionality při určování přiměřené sankce, |
| --- | --- |

(3)

Přijetím tohoto rozhodnutí ECB ukazuje, jakým způsobem uplatňuje zásadu proporcionality při určování přiměřené sankce,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí:

| 1. | „provozovatelem SIPS“ se rozumí provozovatel SIPS vymezený v čl. 2 bodě 4 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28); |
| --- | --- |

1.

„provozovatelem SIPS“ se rozumí provozovatel SIPS vymezený v čl. 2 bodě 4 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28);

| 2. | „účetním rokem“ se rozumí období, za které se sestavuje auditorem ověřená nebo povinná účetní závěrka provozovatele SIPS; |
| --- | --- |

2.

„účetním rokem“ se rozumí období, za které se sestavuje auditorem ověřená nebo povinná účetní závěrka provozovatele SIPS;

| 3. | „pokutou“ se rozumí samostatná peněžní částka, kterou je provozovatel SIPS povinen zaplatit jako sankci; |
| --- | --- |

3.

„pokutou“ se rozumí samostatná peněžní částka, kterou je provozovatel SIPS povinen zaplatit jako sankci;

| 4. | „protiprávním jednáním“ se rozumí jakýkoli případ nesplnění povinnosti vyplývající z nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) provozovatelem SIPS; |
| --- | --- |

4.

„protiprávním jednáním“ se rozumí jakýkoli případ nesplnění povinnosti vyplývající z nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) provozovatelem SIPS;

| 5. | „penále“ se rozumí peněžní částky, které musí platit provozovatel SIPS v případě trvajícího protiprávního jednání jako trest nebo které mají přinutit dotčeného provozovatele SIPS k tomu, aby plnil své povinnosti podle nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28). Tyto částky se počítají za každý celý den trvání protiprávního jednání od okamžiku, kdy byl provozovatel SIPS postupem podle čl. 3 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 2532/98 vyrozuměn o rozhodnutí, jímž se nařizuje ukončení protiprávního jednání; |
| --- | --- |

5.

„penále“ se rozumí peněžní částky, které musí platit provozovatel SIPS v případě trvajícího protiprávního jednání jako trest nebo které mají přinutit dotčeného provozovatele SIPS k tomu, aby plnil své povinnosti podle nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28). Tyto částky se počítají za každý celý den trvání protiprávního jednání od okamžiku, kdy byl provozovatel SIPS postupem podle čl. 3 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 2532/98 vyrozuměn o rozhodnutí, jímž se nařizuje ukončení protiprávního jednání;

| 6. | „sankcí“ se rozumí pokuta nebo penále, které jsou ukládány v důsledku protiprávního jednání; |
| --- | --- |

6.

„sankcí“ se rozumí pokuta nebo penále, které jsou ukládány v důsledku protiprávního jednání;

| 7. | „obratem“ se rozumí příjmy, jichž dotčený provozovatel SIPS dosáhl během účetního roku předcházejícího roku, v němž došlo k protiprávnímu jednání; |
| --- | --- |

7.

„obratem“ se rozumí příjmy, jichž dotčený provozovatel SIPS dosáhl během účetního roku předcházejícího roku, v němž došlo k protiprávnímu jednání;

| 8. | „hodnotou zpracovaných plateb“ se rozumí celková denní průměrná hodnota plateb v eurech, které příslušný provozovatel SIPS zpracoval během účetního roku předcházejícího roku, v němž došlo k protiprávnímu jednání. |
| --- | --- |

8.

„hodnotou zpracovaných plateb“ se rozumí celková denní průměrná hodnota plateb v eurech, které příslušný provozovatel SIPS zpracoval během účetního roku předcházejícího roku, v němž došlo k protiprávnímu jednání.

Článek 2

Obecné zásady

1.   Toto rozhodnutí stanoví metodiku, kterou ECB používá při výpočtu výše sankcí ukládaných ECB provozovateli SIPS za porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

2.   ECB může jako sankci za porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) uložit pokutu nebo penále.

3.   ECB stanoví výši sankce, která má být uložena, ve dvou fázích – nejprve vypočte základní výši sankce, která může být následně snížena nebo zvýšena s ohledem na relevantní přitěžující nebo polehčující okolnosti každého jednotlivého případu.

Článek 3

Výpočet základní výše sankce

1.   ECB vypočte základní výši sankce, která má být uložena provozovateli SIPS, na základě obratu dotčeného provozovatele SIPS a hodnoty jím zpracovaných plateb.

2.   Základní výše sankce představuje 50 % součtu těchto částek:

| a) | 1 % obratu a |
| --- | --- |

a)

1 % obratu a

| b) | 0,0001 % hodnoty zpracovaných plateb. |
| --- | --- |

b)

0,0001 % hodnoty zpracovaných plateb.

3.   V případě penále se částka splatná za každý celý den trvání protiprávního jednání vypočte tak, že se základní výše vydělí číslem 180.

Článek 4

Přitěžující a polehčující okolnosti

Při výpočtu výše sankce ECB přihlédne, je-li to opodstatněné, k okolnostem jednotlivého případu, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2532/98.

Článek 5

Horní meze

1.   Pokud výše pokuty na základě výpočtu podle čl. 3 odst. 2 a případného zvýšení či snížení základní výše podle článku 4 překročí 500 000 EUR, činí maximální výše pokuty, kterou může ECB uložit, 500 000 EUR.

2.   Pokud výše penále na základě výpočtu podle čl. 3 odst. 2 a 3 a případného zvýšení či snížení základní výše podle článku 4 překročí 10 000 EUR za každý den protiprávního jednání, činí maximální výše penále, jež může ECB uložit za každý den protiprávního jednání, 10 000 EUR. Penále lze uložit po dobu nejvýše šesti měsíců od okamžiku, kdy bylo provozovateli SIPS oznámeno rozhodnutí o uložení sankcí.

Článek 6

Závěrečná ustanovení

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. listopadu 2017.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 4.

1

(2)  
  Úř. věst. L 264, 12.10.1999, s. 21.

2

(3)  
  Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 16.

3

---

| 16.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/34

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2017/2098

ze dne 3. listopadu 2017

o procesních aspektech ukládání nápravných opatření v případě neplnění nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2017/33)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 795/2014 ze dne 3. července 2014 o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (ECB/2014/28) (1), a zejména na čl. 22 odst. 6 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada guvernérů vymezila požadavky v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (systemically important payment systems – „SIPS“ nebo „systémy SIPS“) v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28). |
| --- | --- |

(1)

Rada guvernérů vymezila požadavky v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy (systemically important payment systems – „SIPS“ nebo „systémy SIPS“) v nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

| (2) | Podle čl. 22 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) mohou příslušné orgány ukládat nápravná opatření v případě neplnění požadavků v oblasti dozoru. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 22 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) mohou příslušné orgány ukládat nápravná opatření v případě neplnění požadavků v oblasti dozoru.

| (3) | Jelikož však nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) nestanoví podrobná pravidla a postupy pro ukládání nápravných opatření, měla by být tato pravidla a postupy v souladu s čl. 22 odst. 6 uvedeného nařízení stanovena v tomto rozhodnutí, |
| --- | --- |

(3)

Jelikož však nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) nestanoví podrobná pravidla a postupy pro ukládání nápravných opatření, měla by být tato pravidla a postupy v souladu s čl. 22 odst. 6 uvedeného nařízení stanovena v tomto rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí:

| 1) | „příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán ve smyslu čl. 2 bodu 5 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28); |
| --- | --- |

1)

„příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán ve smyslu čl. 2 bodu 5 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28);

| 2) | „provozovatelem SIPS“ se rozumí provozovatel SIPS ve smyslu čl. 2 bodu 4 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28); |
| --- | --- |

2)

„provozovatelem SIPS“ se rozumí provozovatel SIPS ve smyslu čl. 2 bodu 4 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28);

| 3) | „nápravným opatřením“ se rozumí nápravné opatření ve smyslu čl. 2 bodu 44 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28); |
| --- | --- |

3)

„nápravným opatřením“ se rozumí nápravné opatření ve smyslu čl. 2 bodu 44 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28);

| 4) | „neplněním požadavků“ se rozumí jakékoli porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28); |
| --- | --- |

4)

„neplněním požadavků“ se rozumí jakékoli porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28);

| 5) | „podezřením z neplnění požadavků“ se rozumí důvodné podezření, že provozovatel SIPS neplní jeden nebo více požadavků nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), založené na informacích a dokumentaci (včetně sebehodnocení poskytnutého provozovatelem SIPS), které má příslušný orgán k dispozici; |
| --- | --- |

5)

„podezřením z neplnění požadavků“ se rozumí důvodné podezření, že provozovatel SIPS neplní jeden nebo více požadavků nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), založené na informacích a dokumentaci (včetně sebehodnocení poskytnutého provozovatelem SIPS), které má příslušný orgán k dispozici;

| 6) | „přetrvávajícím neplněním požadavků“ se rozumí každé porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), které bylo potvrzeno hodnocením, avšak ze strany provozovatele SIPS nedošlo k nápravě v souladu s akčním plánem dohodnutým s příslušným orgánem ve lhůtě, kterou tento orgán stanovil; |
| --- | --- |

6)

„přetrvávajícím neplněním požadavků“ se rozumí každé porušení nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28), které bylo potvrzeno hodnocením, avšak ze strany provozovatele SIPS nedošlo k nápravě v souladu s akčním plánem dohodnutým s příslušným orgánem ve lhůtě, kterou tento orgán stanovil;

| 7) | „návrhem hodnocení“ se rozumí zpráva, která ještě nebyla schválena rozhodovacím orgánem příslušného orgánu a která obsahuje předběžnou analýzu pravidel, postupů a operací SIPS, jakož i incidentů nebo jiných skutečností, které jsou považovány za důležité pro provoz systému SIPS, a která uvádí podezření z neplnění požadavků v oblasti dozoru stanovených nařízením (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28); |
| --- | --- |

7)

„návrhem hodnocení“ se rozumí zpráva, která ještě nebyla schválena rozhodovacím orgánem příslušného orgánu a která obsahuje předběžnou analýzu pravidel, postupů a operací SIPS, jakož i incidentů nebo jiných skutečností, které jsou považovány za důležité pro provoz systému SIPS, a která uvádí podezření z neplnění požadavků v oblasti dozoru stanovených nařízením (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28);

| 8) | „hodnocením“ se rozumí – v případech, kdy jako příslušný orgán vystupuje Evropská centrální banka (ECB) – zpráva, kterou schválila Rada guvernérů, nebo – v případech, kdy jako příslušný orgán vystupuje národní centrální banka – zpráva, kterou schválil příslušný rozhodovací orgán dotčené národní centrální banky a která uvádí, do jaké míry provozovatel SIPS plní požadavky v oblasti dozoru stanovené nařízením (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28). |
| --- | --- |

8)

„hodnocením“ se rozumí – v případech, kdy jako příslušný orgán vystupuje Evropská centrální banka (ECB) – zpráva, kterou schválila Rada guvernérů, nebo – v případech, kdy jako příslušný orgán vystupuje národní centrální banka – zpráva, kterou schválil příslušný rozhodovací orgán dotčené národní centrální banky a která uvádí, do jaké míry provozovatel SIPS plní požadavky v oblasti dozoru stanovené nařízením (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28).

Článek 2

Obecné zásady

1.   Nápravná opatření se provozovatelům SIPS ukládají v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) a postupem stanoveným v tomto rozhodnutí.

2.   Příslušné orgány mohou zahájit řízení o uložení nápravného opatření v těchto případech:

| a) | v případě neplnění požadavků, které bylo potvrzeno hodnocením; |
| --- | --- |

a)

v případě neplnění požadavků, které bylo potvrzeno hodnocením;

| b) | v případě přetrvávajícího neplnění požadavků, pokud provozovateli SIPS dosud nebylo uloženo žádné nápravné opatření; |
| --- | --- |

b)

v případě přetrvávajícího neplnění požadavků, pokud provozovateli SIPS dosud nebylo uloženo žádné nápravné opatření;

| c) | má-li příslušný orgán na základě návrhu hodnocení důvod k podezření, že došlo k závažnému neplnění požadavků, které vyžaduje okamžitý zásah. |
| --- | --- |

c)

má-li příslušný orgán na základě návrhu hodnocení důvod k podezření, že došlo k závažnému neplnění požadavků, které vyžaduje okamžitý zásah.

3.   Nápravná opatření musí být dostatečně určitá, aby mohl provozovatel SIPS bez zbytečného odkladu přijmout opatření k nápravě nebo zamezení opakování neplnění požadavků.

Článek 3

Oznámení provozovateli SIPS

1.   V souladu s čl. 22 odst. 1 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) a na základě závěrů návrhu hodnocení nebo hodnocení zašle příslušný orgán provozovateli SIPS písemné oznámení, jehož součástí může být žádost o poskytnutí dodatečných informací nebo vysvětlení.

2.   V písemném oznámení se uvede povaha neplnění požadavků nebo podezření z neplnění požadavků, jakož i skutečnosti, informace, hodnocení nebo právní důvody, na nichž se zjištění o neplnění požadavků nebo podezření z neplnění požadavků zakládá. Příslušný orgán v tomto oznámení uvede, jaká nápravná opatření zvažuje uložit. Dále uvede, zda případ považuje za závažný a zda se vyžaduje okamžitý zásah na základě čl. 4 odst. 2.

3.   V případech přetrvávajícího neplnění požadavků se v písemném oznámení poukáže též na chybějící nebo nedostatečný pokrok provozovatele SIPS při provádění akčního plánu dohodnutého s příslušným orgánem.

Článek 4

Organizace fáze slyšení

1.   Provozovateli SIPS musí být dána možnost písemně se vyjádřit ke skutečnostem, informacím, hodnocení nebo právním důvodům, na nichž se zakládá zjištění o neplnění požadavků nebo podezření z neplnění požadavků, a k nápravným opatřením, o jejichž uložení se uvažuje, jak jsou uvedeny v písemném oznámení, a to ve lhůtě, kterou stanoví příslušný orgán a která činí nejméně 14 kalendářních dnů od doručení písemného oznámení. Provozovatel SIPS může požádat o prodloužení této lhůty a je na uvážení příslušného orgánu, zda takové žádosti vyhoví.

2.   V případě neplnění požadavků, které se v souladu s čl. 22 odst. 3 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) považuje za natolik závažné, že vyžaduje okamžitý zásah, musí být provozovateli SIPS dána možnost vyjádřit se a poskytnout vysvětlení ve lhůtě, kterou stanoví příslušný orgán a která obvykle není delší než tři pracovní dny od doručení písemného oznámení.

3.   Provozovatel SIPS může příslušný orgán požádat o poskytnutí vysvětlení nebo dokumentů, které se týkají neplnění požadavků nebo podezření z neplnění požadavků. Příslušné orgány usilují o to, aby příslušná vysvětlení nebo dokumenty poskytly provozovatelům SIPS včas.

4.   Pokud to příslušný orgán považuje za vhodné nebo pokud o to provozovatel SIPS požádá, může být provozovateli SIPS dána možnost, aby se ke skutečnostem, informacím, hodnocení nebo právním důvodům, na nichž se zakládá zjištění o neplnění požadavků nebo podezření z neplnění požadavků, vyjádřil na jednání. Provozovatel SIPS může na jednání využít pomoci třetí osoby včetně externího právního poradce.

5.   Příslušný orgán vypracuje písemný zápis z každého jednání s provozovatelem SIPS. Poté, co bylo provozovateli SIPS po dostatečně dlouhou dobu umožněno zápis přezkoumat a zahrnout do něj připomínky či učinit změny, které považuje za nezbytné, provozovatel SIPS zápis podepíše a příslušný orgán poskytne provozovateli SIPS kopii zápisu.

6.   Provozovatel SIPS poskytne vyjádření, dokumentaci, vysvětlení a jakékoli jiné informace příslušnému orgánu v jazyce Unie, který si provozovatel SIPS zvolí, ledaže se s příslušným orgánem předem dohodl na jiném jazyce.

Článek 5

Přístup do spisu

1.   Po zahájení řízení o uložení nápravného opatření mají provozovatelé SIPS právo na přístup do spisu vedeného příslušným orgánem s výhradou oprávněných zájmů právnických a fyzických osob, které nejsou provozovateli SIPS. Právo na přístup do spisu nezahrnuje důvěrné informace.

2.   Žádost, která se týká přístupu do spisu, předávají provozovatelé SIPS příslušnému orgánu bez zbytečného odkladu.

3.   Spis sestává ze všech dokumentů, které příslušný orgán obdržel, vytvořil nebo sestavil v průběhu řízení o uložení nápravného opatření.

4.   Pro účely tohoto článku mohou důvěrné informace zahrnovat interní dokumenty příslušného orgánu a korespondenci příslušného orgánu s osobami, které jsou zapojeny do přípravy hodnocení.

Článek 6

Ukládání nápravných opatření

1.   V souladu s čl. 22 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 795/2014 (ECB/2014/28) může příslušný orgán provozovateli SIPS uložit nápravná opatření po zohlednění informací, které dotčený provozovatel SIPS poskytne. Pro vyloučení pochybností se uvádí, že v případě, že řízení o uložení nápravného opatření bylo zahájeno na základě podezření z neplnění požadavků, bude nápravné opatření uloženo až poté, co příslušný rozhodovací orgán příslušného orgánu schválil zprávu, v níž je uvedeno neplnění požadavků.

2.   V případech, kdy jako příslušný orgán vystupuje ECB, schvaluje rozhodnutí o uložení nápravných opatření Rada guvernérů. V rozhodnutí se stanoví lhůta, v níž provozovatel SIPS musí nápravná opatření provést.

3.   V případech, kdy jako příslušný orgán vystupuje národní centrální banka, schvaluje rozhodnutí o uložení nápravných opatření rozhodovací orgán národní centrální banky. V rozhodnutí se stanoví lhůta, v níž provozovatel SIPS musí nápravná opatření provést. Národní centrální banka bez zbytečného odkladu předloží kopii rozhodnutí Radě guvernérů.

Článek 7

Lhůty

Příslušný orgán může uložit nápravná opatření v souvislosti s neplněním požadavků, které bylo potvrzeno v hodnocení, do dvou let od dokončení tohoto hodnocení.

Článek 8

Oznámení rozhodnutí o uložení nápravných opatření

Rozhodnutí o uložení nápravných opatření příslušný orgán písemně oznámí provozovateli SIPS, a to i elektronickou formou, do sedmi kalendářních dnů od přijetí rozhodnutí.

Článek 9

Neprovedení nápravných opatření

Neprovedení nápravných opatření provozovatelem SIPS ve stanovené lhůtě může být samostatným důvodem pro uložení sankce ze strany ECB, ledaže za totéž protiprávní jednání byla již sankce uložena.

Článek 10

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. listopadu 2017.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  Úř. věst. L 217, 23.7.2014, s. 16.

1

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 16.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 299/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 299/38

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 35/17/KOL

ze dne 9. února 2017,

kterým se Norsku uděluje výjimka pro čistírnu městských odpadních vod Ladehammeren v aglomeraci Trondheim a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 725/07/KOL [2017/2099]

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO,

s ohledem na akt uvedený v bodě 13 přílohy XX Dohody o EHP,

  směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod
   (1),
  začleněný do Dohody o EHP protokolem 1 k uvedené dohodě, a zejména na čl. 8 odst. 5 uvedeného aktu,

s ohledem na rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO (dále jen „Kontrolní úřad“) č. 725/07/KOL udělit výjimku v souladu s čl. 8 odst. 5 směrnice 91/271/EHS čistírně městských odpadních vod Høvringen (dokument č. 452420),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 8 odst. 5 směrnice 91/271/EHS se stanoví, že ve výjimečných případech, kdy lze prokázat, že vyšší stupeň čištění nebude pro životní prostředí přínosem, mohou být odpadní vody vypouštěné do méně citlivých oblastí z aglomerací s populačním ekvivalentem vyšším než 150 000 PE čištěny podle mírnějších požadavků stanovených v čl. 6 odst. 2 uvedeného aktu. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 8 odst. 5 směrnice 91/271/EHS se stanoví, že ve výjimečných případech, kdy lze prokázat, že vyšší stupeň čištění nebude pro životní prostředí přínosem, mohou být odpadní vody vypouštěné do méně citlivých oblastí z aglomerací s populačním ekvivalentem vyšším než 150 000 PE čištěny podle mírnějších požadavků stanovených v čl. 6 odst. 2 uvedeného aktu.

| (2) | Za takových okolností jsou státy ESVO povinny předložit Kontrolnímu úřadu dokumentaci, jež prokazuje, že vypouštěné odpadní vody jsou podrobovány přinejmenším primárnímu čištění a že nebudou mít nepříznivý vliv na životní prostředí. |
| --- | --- |

(2)

Za takových okolností jsou státy ESVO povinny předložit Kontrolnímu úřadu dokumentaci, jež prokazuje, že vypouštěné odpadní vody jsou podrobovány přinejmenším primárnímu čištění a že nebudou mít nepříznivý vliv na životní prostředí.

| (3) | Norsko vymezilo pobřežní oblast mezi městem Lindesnes a norsko-ruskou hranicí jako „méně citlivou oblast“ podle článku 6 směrnice 91/271/EHS. |
| --- | --- |

(3)

Norsko vymezilo pobřežní oblast mezi městem Lindesnes a norsko-ruskou hranicí jako „méně citlivou oblast“ podle článku 6 směrnice 91/271/EHS.

| (4) | Dne 19. prosince 2007 přijal Kontrolní úřad v rozhodnutí č. 725/07/KOL žádost Norska podle čl. 8 odst. 5 směrnice 91/271/EHS o stanovení, že v čistírně Høvringen mohou být odpadní vody čištěny podle mírnějších požadavků, než jaké jsou formulovány v článku 4 směrnice 91/271/EHS, s výhradou podmínek definovaných v uvedeném rozhodnutí. |
| --- | --- |

(4)

Dne 19. prosince 2007 přijal Kontrolní úřad v rozhodnutí č. 725/07/KOL žádost Norska podle čl. 8 odst. 5 směrnice 91/271/EHS o stanovení, že v čistírně Høvringen mohou být odpadní vody čištěny podle mírnějších požadavků, než jaké jsou formulovány v článku 4 směrnice 91/271/EHS, s výhradou podmínek definovaných v uvedeném rozhodnutí.

| (5) | Dne 20. února 2010 přijala rada města Trondheim jménem obce rozhodnutí požádat o výjimku podle čl. 8 odst. 5 směrnice 91/271/EHS pro čistírnu odpadních vod Ladehammeren a o možnost koordinovaného čištění pro čistírny Høvringen a Ladehammeren spočívající ve snižování celkových nerozpuštěných látek ve vstupujících odpadních vodách alespoň o 70 %, nebo v dosahování maximální koncentrace nerozpuštěných látek 60 mg/l v kombinaci se snižováním biochemické spotřeby kyslíku nejméně o 20 %. |
| --- | --- |

(5)

Dne 20. února 2010 přijala rada města Trondheim jménem obce rozhodnutí požádat o výjimku podle čl. 8 odst. 5 směrnice 91/271/EHS pro čistírnu odpadních vod Ladehammeren a o možnost koordinovaného čištění pro čistírny Høvringen a Ladehammeren spočívající ve snižování celkových nerozpuštěných látek ve vstupujících odpadních vodách alespoň o 70 %, nebo v dosahování maximální koncentrace nerozpuštěných látek 60 mg/l v kombinaci se snižováním biochemické spotřeby kyslíku nejméně o 20 %.

| (6) | Dne 9. února 2012 se Kontrolní úřad sešel se zástupci ministerstva životního prostředí a města Trondheim. Na této schůzce byla projednána revize podmínek výjimky pro čistírnu odpadních vod Høvringen spolu s žádostí o výjimku podle čl. 8 odst. 5 směrnice 91/271/EHS týkající se vypouštění městských odpadních vod z čistírny Ladehammeren v aglomeraci Trondheim do trondheimského fjordu. |
| --- | --- |

(6)

Dne 9. února 2012 se Kontrolní úřad sešel se zástupci ministerstva životního prostředí a města Trondheim. Na této schůzce byla projednána revize podmínek výjimky pro čistírnu odpadních vod Høvringen spolu s žádostí o výjimku podle čl. 8 odst. 5 směrnice 91/271/EHS týkající se vypouštění městských odpadních vod z čistírny Ladehammeren v aglomeraci Trondheim do trondheimského fjordu.

| (7) | Dopisem ze dne 25. června 2012 (dokument č. 638245) požádal Kontrolní úřad Norsko, aby mu k oběma žádostem o výjimku poskytlo podrobnější informace, jež umožní jejich posouzení. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 25. června 2012 (dokument č. 638245) požádal Kontrolní úřad Norsko, aby mu k oběma žádostem o výjimku poskytlo podrobnější informace, jež umožní jejich posouzení.

| (8) | Dne 9. listopadu 2012 (dokument č. 653035) Norsko v reakci na tuto žádost předložilo několik podkladů. |
| --- | --- |

(8)

Dne 9. listopadu 2012 (dokument č. 653035) Norsko v reakci na tuto žádost předložilo několik podkladů.

| (9) | Na požádání Kontrolního úřadu pak Norsko ke své žádosti předložilo ještě další informace, a to ve dnech 28. ledna 2014 (dokument č. 697161), 29. ledna 2014 (dokument č. 697372), 29. října 2014 (dokument č. 728105), 12. ledna 2015 (dokument č. 734689), 16. ledna 2015 (dokument č. 741891), 8. dubna 2016 (dokument č. 799935) a 9. září 2016 (dokument č. 818158). |
| --- | --- |

(9)

Na požádání Kontrolního úřadu pak Norsko ke své žádosti předložilo ještě další informace, a to ve dnech 28. ledna 2014 (dokument č. 697161), 29. ledna 2014 (dokument č. 697372), 29. října 2014 (dokument č. 728105), 12. ledna 2015 (dokument č. 734689), 16. ledna 2015 (dokument č. 741891), 8. dubna 2016 (dokument č. 799935) a 9. září 2016 (dokument č. 818158).

| (10) | Požadavky na vypouštění odpadních vod z čistíren stanovené ve směrnici 91/271/EHS se zaměřují na spotřebu kyslíku spojenou s rozkladem organických látek, rozpuštěných nebo ve formě částic, z půdy nebo biologické produkce. |
| --- | --- |

(10)

Požadavky na vypouštění odpadních vod z čistíren stanovené ve směrnici 91/271/EHS se zaměřují na spotřebu kyslíku spojenou s rozkladem organických látek, rozpuštěných nebo ve formě částic, z půdy nebo biologické produkce.

| (11) | Trondheimský fjord má velkou kapacitu pro rozklad organické zátěže, neboť je značně hluboký a pojímá velký objem vody, přičemž dochází k její účinné výměně s hlubokým oceánem za ústím fjordu, čímž je zajištěn pravidelný příliv atlantických vod bohatých na kyslík z Norského moře. |
| --- | --- |

(11)

Trondheimský fjord má velkou kapacitu pro rozklad organické zátěže, neboť je značně hluboký a pojímá velký objem vody, přičemž dochází k její účinné výměně s hlubokým oceánem za ústím fjordu, čímž je zajištěn pravidelný příliv atlantických vod bohatých na kyslík z Norského moře.

| (12) | Splašková stoková soustava v Trondheimu je rozdělena do dvou okrsků (Høvringen a Lade), kam je dohromady sváděno přibližně 99 % městských odpadních vod. Využívá se existujícího hydrodynamického režimu a odtok odpadních vod je v obou čistírnách konstruován tak, aby byly odpadní vody vypouštěny a rozptylovány do hloubky a po rozředění bezpečně zůstávaly pod hladinou. Tímto způsobem se předchází eutrofizačním procesům při hladině a v hlubokých vodních masách a sedimentech. |
| --- | --- |

(12)

Splašková stoková soustava v Trondheimu je rozdělena do dvou okrsků (Høvringen a Lade), kam je dohromady sváděno přibližně 99 % městských odpadních vod. Využívá se existujícího hydrodynamického režimu a odtok odpadních vod je v obou čistírnách konstruován tak, aby byly odpadní vody vypouštěny a rozptylovány do hloubky a po rozředění bezpečně zůstávaly pod hladinou. Tímto způsobem se předchází eutrofizačním procesům při hladině a v hlubokých vodních masách a sedimentech.

| (13) | Z čistírny Høvringen se finální vyčištěné odpadní vody vypouštějí do Trondheimského zálivu na jeho západní straně a z čistírny Ladehammeren pak na jeho straně východní. |
| --- | --- |

(13)

Z čistírny Høvringen se finální vyčištěné odpadní vody vypouštějí do Trondheimského zálivu na jeho západní straně a z čistírny Ladehammeren pak na jeho straně východní.

| (14) | Hodnocení provedené Kontrolním úřadem prokazuje, že vzhledem ke koncepci vypouštěcího potrubí a k prováděným sledováním nedosahují zjevně vypouštěné vody biologicky produktivní vrstvy při hladině Trondheimského zálivu ani na ni nemají žádný vliv. To platí pro čistírnu Høvringen i Ladehammeren. |
| --- | --- |

(14)

Hodnocení provedené Kontrolním úřadem prokazuje, že vzhledem ke koncepci vypouštěcího potrubí a k prováděným sledováním nedosahují zjevně vypouštěné vody biologicky produktivní vrstvy při hladině Trondheimského zálivu ani na ni nemají žádný vliv. To platí pro čistírnu Høvringen i Ladehammeren.

| (15) | Z výsledků provedených studií zkoumajících jakost vody kromě toho vyplývá, že vypouštění finálních vyčištěných odpadních vod z obou čistíren nemá v Trondheimském zálivu znatelný vliv na kvalitu vody. Neexistují žádné důkazy o tom, že by vody Trondheimského zálivu trpěly eutrofizací, ani o tom, že by měly finální vyčištěné odpadní vody vypouštěné z obou čistíren dopad na faunu měkkého dna. |
| --- | --- |

(15)

Z výsledků provedených studií zkoumajících jakost vody kromě toho vyplývá, že vypouštění finálních vyčištěných odpadních vod z obou čistíren nemá v Trondheimském zálivu znatelný vliv na kvalitu vody. Neexistují žádné důkazy o tom, že by vody Trondheimského zálivu trpěly eutrofizací, ani o tom, že by měly finální vyčištěné odpadní vody vypouštěné z obou čistíren dopad na faunu měkkého dna.

| (16) | Odborné posouzení provedené Kontrolním úřadem také ukázalo, že výsledky studií sedimentu ze dna, ve kterých byla zjištěna přítomnost těžkých kovů a organických znečišťujících látek, patrně nesouvisejí s vypouštěním finálních vyčištěných odpadních vod ze zařízení Høvringen a Ladehammeren. |
| --- | --- |

(16)

Odborné posouzení provedené Kontrolním úřadem také ukázalo, že výsledky studií sedimentu ze dna, ve kterých byla zjištěna přítomnost těžkých kovů a organických znečišťujících látek, patrně nesouvisejí s vypouštěním finálních vyčištěných odpadních vod ze zařízení Høvringen a Ladehammeren.

| (17) | Odpadní vody vypouštěné z těchto čistíren však přesto obsahují těžké kovy a organické mikroskopické znečišťující látky rozpuštěné ve vodě nebo spojené s částicemi, které se ve vypouštěných vodách nacházejí, a používání chemického a/nebo biologického čištění by vypouštění těžkých kovů a organických mikroskopických znečišťujících látek do určité míry snížilo. |
| --- | --- |

(17)

Odpadní vody vypouštěné z těchto čistíren však přesto obsahují těžké kovy a organické mikroskopické znečišťující látky rozpuštěné ve vodě nebo spojené s částicemi, které se ve vypouštěných vodách nacházejí, a používání chemického a/nebo biologického čištění by vypouštění těžkých kovů a organických mikroskopických znečišťujících látek do určité míry snížilo.

| (18) | Kontrolní úřad se domnívá, že v souladu s rozhodnutím rady města Trondheim ze dne 20. února 2010 by mělo být vhodné čištění městských odpadních vod definováno jako snižování celkových nerozpuštěných látek ve vstupujících odpadních vodách alespoň o 70 %, nebo jako dosahování maximální koncentrace nerozpuštěných látek 60 mg/l v kombinaci se snižováním biochemické spotřeby kyslíku o nejméně 20 %. |
| --- | --- |

(18)

Kontrolní úřad se domnívá, že v souladu s rozhodnutím rady města Trondheim ze dne 20. února 2010 by mělo být vhodné čištění městských odpadních vod definováno jako snižování celkových nerozpuštěných látek ve vstupujících odpadních vodách alespoň o 70 %, nebo jako dosahování maximální koncentrace nerozpuštěných látek 60 mg/l v kombinaci se snižováním biochemické spotřeby kyslíku o nejméně 20 %.

| (19) | Celkové odborné posouzení, které si Kontrolní úřad objednal, dospělo k závěru, že vyčištěné odpadní vody z čistíren Høvringen a Ladehammeren zjevně nemají žádné měřitelné dopady na životní prostředí. Environmentální modelování a modelovací simulace dopadů sekundárního čištění v obou zařízeních v porovnání s primárním čištěním neprokázaly, že by vyšší stupeň čištění znamenal nějaké další hmatatelné přínosy pro životní prostředí. |
| --- | --- |

(19)

Celkové odborné posouzení, které si Kontrolní úřad objednal, dospělo k závěru, že vyčištěné odpadní vody z čistíren Høvringen a Ladehammeren zjevně nemají žádné měřitelné dopady na životní prostředí. Environmentální modelování a modelovací simulace dopadů sekundárního čištění v obou zařízeních v porovnání s primárním čištěním neprokázaly, že by vyšší stupeň čištění znamenal nějaké další hmatatelné přínosy pro životní prostředí.

| (20) | Ve svém rozhodnutí ze dne 19. prosince 2007, kterým byla udělena výjimka podle čl. 8 odst. 5 čistírně městských odpadních vod Høvringen, Kontrolní úřad konstatoval, že používání chemického a/nebo biologického čištění v čistírně Høvringen by do určité míry snížilo množství vypouštěných těžkých kovů a organických mikroskopických znečišťujících látek. Jednou z podmínek uvedeného rozhodnutí bylo, že čištění městských odpadních vod by v tomto zařízení mělo zajistit snížení celkových nerozpuštěných látek ve vstupujících odpadních vodách před jejich vypuštěním alespoň o 80 % a zároveň by mělo zajistit procentuální snížení biochemické spotřeby kyslíku (2) nejméně o 20 %. |
| --- | --- |

(20)

Ve svém rozhodnutí ze dne 19. prosince 2007, kterým byla udělena výjimka podle čl. 8 odst. 5 čistírně městských odpadních vod Høvringen, Kontrolní úřad konstatoval, že používání chemického a/nebo biologického čištění v čistírně Høvringen by do určité míry snížilo množství vypouštěných těžkých kovů a organických mikroskopických znečišťujících látek. Jednou z podmínek uvedeného rozhodnutí bylo, že čištění městských odpadních vod by v tomto zařízení mělo zajistit snížení celkových nerozpuštěných látek ve vstupujících odpadních vodách před jejich vypuštěním alespoň o 80 % a zároveň by mělo zajistit procentuální snížení biochemické spotřeby kyslíku (2) nejméně o 20 %.

| (21) | Kontrolní úřad prostudoval výsledky týkající se čistírny městských odpadních vod Høvringen a shledal, že nedostačují k zajištění souladu s podmínkami, jež provázely rozhodnutí o výjimce z roku 2007. Kontrolní úřad proto vyvodil závěr, že podmínky stanovené v jeho původním rozhodnutí o výjimce z 19. prosince 2007 nejsou splněny. Z tohoto důvodu se také domnívá, že rozhodnutí o výjimce pro čistírnu odpadních vod Høvringen by mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(21)

Kontrolní úřad prostudoval výsledky týkající se čistírny městských odpadních vod Høvringen a shledal, že nedostačují k zajištění souladu s podmínkami, jež provázely rozhodnutí o výjimce z roku 2007. Kontrolní úřad proto vyvodil závěr, že podmínky stanovené v jeho původním rozhodnutí o výjimce z 19. prosince 2007 nejsou splněny. Z tohoto důvodu se také domnívá, že rozhodnutí o výjimce pro čistírnu odpadních vod Høvringen by mělo být zrušeno.

| (22) | V souladu s postupem stanoveným v čl. 18 odst. 2 směrnice 91/271/ES, a jak je dále stanoveno v rozhodnutích Stálého výboru států ESVO č. 3/2012/SC a 4/2012/SC ze dne 26. října 2012, předložil Kontrolní úřad dopisem ze dne 8. prosince 2016 návrh tohoto rozhodnutí Výboru ESVO pro životní prostředí. V souladu s jednacím řádem výboru byl návrh rozhodnutí považován za schválený dne 26. ledna 2017. |
| --- | --- |

(22)

V souladu s postupem stanoveným v čl. 18 odst. 2 směrnice 91/271/ES, a jak je dále stanoveno v rozhodnutích Stálého výboru států ESVO č. 3/2012/SC a 4/2012/SC ze dne 26. října 2012, předložil Kontrolní úřad dopisem ze dne 8. prosince 2016 návrh tohoto rozhodnutí Výboru ESVO pro životní prostředí. V souladu s jednacím řádem výboru byl návrh rozhodnutí považován za schválený dne 26. ledna 2017.

| (23) | Člen kolegia zvlášť odpovědný za otázky životního prostředí byl jménem Kontrolního úřadu a v mezích jeho pravomocí zmocněn (3) k přijetí opatření v situaci, kdy budou navrhovaná opatření, která mají být přijata, jako je tomu v tomto případě, v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro životní prostředí, který je Kontrolnímu úřadu nápomocen, |
| --- | --- |

(23)

Člen kolegia zvlášť odpovědný za otázky životního prostředí byl jménem Kontrolního úřadu a v mezích jeho pravomocí zmocněn (3) k přijetí opatření v situaci, kdy budou navrhovaná opatření, která mají být přijata, jako je tomu v tomto případě, v souladu se stanoviskem Výboru ESVO pro životní prostředí, který je Kontrolnímu úřadu nápomocen,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

| 1. | Žádost Norska podle čl. 8 odst. 5 aktu uvedeného v bodě 13 přílohy XX Dohody o EHP (směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod) o povolení, aby v čistírně odpadních vod Ladehammeren v aglomeraci Trondheim mohly být odpadní vody čištěny podle mírnějších požadavků, než jaké jsou stanoveny v článku 4 uvedeného aktu, se přijímá za podmínek formulovaných v odstavcích 2 až 7. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Městské odpadní vody z čistírny Ladehammeren v aglomeraci Trondheim musí být nejpozději 31. prosince 2017 před vypouštěním do recipientu podrobovány čištění popsanému v příloze tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Do 30. června 2017 musí být vypracována strategie, která sníží zatížení kanalizačního systému těžkými kovy a mikroskopickými znečišťujícími látkami a zabrání další kontaminaci městských odpadních vod těmito kovy a látkami. Plán, na který bude dohlížet příslušný norský orgán, musí obsahovat následující povinnosti:






  — | povinnost provádět průzkumy a sledování za účelem identifikace potenciálních zdrojů kontaminace a místních znečišťovatelů, |
| --- | --- | --- |

3.

—

povinnost provádět průzkumy a sledování za účelem identifikace potenciálních zdrojů kontaminace a místních znečišťovatelů,

| — | povinnost vypracovávat akční plány s cílem zastavit znečišťování ze zdrojů kontaminace a ze strany místních znečišťovatelů, |
| --- | --- |

—

povinnost vypracovávat akční plány s cílem zastavit znečišťování ze zdrojů kontaminace a ze strany místních znečišťovatelů,

| — | povinnost uplatňovat protiopatření vůči identifikovaným znečišťovatelům a odstraňovat u zdroje látky znečišťující životní prostředí. |
| --- | --- |

—

povinnost uplatňovat protiopatření vůči identifikovaným znečišťovatelům a odstraňovat u zdroje látky znečišťující životní prostředí.

| 4. | Zrušuje se rozhodnutí Kontrolního úřadu ze dne 19. prosince 2007 (725/07/KOL), kterým byla přijata žádost Norska o výjimku podle čl. 8 odst. 5 směrnice 91/271/EHS. |
| --- | --- |

4.

| 5. | V souladu s čl. 15 odst. 3 aktu bude příslušný norský orgán sledovat a provádět veškeré další relevantní studie, aby ověřoval, že vypouštění nemá nepříznivý vliv na životní prostředí. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Každé dva roky, počínaje 31. lednem 2018, předloží norská vláda Kontrolnímu úřadu zprávu s výsledky sledování prováděného v předchozím období podle ustanovení odstavců 3 a 4 výše, zejména pokud jde o opatření, která byla přijata s cílem zabránit znečišťování splaškové stokové soustavy těžkými kovy a mikroskopickými znečišťujícími látkami. Zpráva bude rovněž vysvětlovat případné neplnění požadavků tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Po každém období, za které se podává zpráva, zmiňovaném v odstavci 6, nebo kdykoli dojde k novému vývoji, Kontrolní úřad nově zhodnotí situaci a v případě potřeby předloží Výboru ESVO pro životní prostředí, který je mu nápomocen, návrh nového rozhodnutí. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP Úředního věstníku Evropské unie a v dodatku EHP tohoto věstníku. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Toto rozhodnutí vstupuje v platnost po oznámení Norsku. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Toto rozhodnutí je závazné v anglickém znění. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Toto rozhodnutí je určeno Norsku. |
| --- | --- |

11.

V Bruselu dne 9. února 2017.

Za Kontrolní úřad ESVO

Helga JÓNSDÓTTIR

členka kolegia

Carsten ZATSCHLER

ředitel

---

(1)  
  Úř. věst. L 135, 30.5.1991, s. 40.

1

(2)  BSK 5 při 20 °C.

2

(3)  Rozhodnutí č. 17/94/KOL ze dne 23. září 1994 (dokument č. 624326).

3

---

PŘÍLOHA

Požadavky na vypouštění městských odpadních vod z čistírny Ladehammeren v aglomeraci Trondheim

| Parametr | Varianta 1 | Varianta 2 |
| --- | --- | --- |
| Minimální procento úbytku (*1) | Minimální procento úbytku (*1) | Maximální koncentrace na výtoku (mg/l) |
| Biochemická spotřeba kyslíku (BSK 5 při 20 °C) bez nitrifikace | — | 20 | — |
| Celkový obsah nerozpuštěných látek | 70 | — | 60 |

Parametr

Varianta 1

Varianta 2

Minimální procento úbytku (*1)

Minimální procento úbytku (*1)

Maximální koncentrace na výtoku (mg/l)

Biochemická spotřeba kyslíku (BSK 5 při 20 °C) bez nitrifikace

—

20

—

Celkový obsah nerozpuštěných látek

70

—

60

---

(*1)  Úbytek ve vztahu ke koncentraci v surových (nezpracovaných) vodách na vtoku

---