# Europeiska unionens L 337/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 337 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången19 december 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 337

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången19 december 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2017/2360 av den 11 december 2017 om fastställande för 2018 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2361 av den 14 september 2017 om det slutliga systemet för bidrag till den gemensamma resolutionsnämndens administrativa utgifter | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2362 av den 5 december 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Lenticchia di Altamura (SGB)) | 15 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2363 av den 6 december 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Μελεκούνι (Melekouni) (SGB)) | 16 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2364 av den 18 december 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden (
  1
  ) | 17 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2365 av den 18 december 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden (
  1
  ) | 19 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2366 av den 18 december 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden (
  1
  ) | 21 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/2367 av den 18 december 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden (
  1
  ) | 22 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2368 av den 18 december 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/325 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 24 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2369 av den 18 december 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 743/2013 om skyddsåtgärder rörande import av musslor från Turkiet avsedda att användas som livsmedel vad gäller dess tillämpningsperiod (
  1
  ) | 26 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2017/2370 av den 18 december 2017 till stöd för Haag-uppförandekoden och icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen | 28 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2017/2371 av den 18 december 2017 om ändring av beslut 2014/486/Gusp om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) | 34 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2017/2372 av den 16 juni 2017 om det statliga stöd SA.31250 – 2011/C (f.d. 2011/N) som Bulgarien planerar att genomföra till förmån för BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD och BDZ Cargo EOOD och andra åtgärder
  [delgivet med nr C(2017) 4051]

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2373 av den 14 december 2017 om tillstånd för utsläppande på marknaden av hydroxityrosol som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr C(2017) 8423] | 56 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2374 av den 15 december 2017 om villkoren för förflyttning, lagring och bearbetning av vissa frukter och hybrider av dessa med ursprung i tredjeländer för att förhindra att vissa skadegörare förs in i unionen
  [delgivet med nr C(2017) 8395] | 60 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2375 av den 15 december 2017 om tillstånd för utsläppande på marknaden av N-acetyl-D-neuraminsyra som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr C(2017) 8431] | 63 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2376 av den 15 december 2017 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/348 vad gäller överensstämmelsen hos de reviderade målen inom nyckelområdet kostnadseffektivitet som ingår i de ändrade nationella eller funktionella luftrumsblockplaner som inlämnats av Malta, Bulgarien och Polen
  [delgivet med nr C(2017) 8433]

   (
  1
  ) | 68 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2377 av den 15 december 2017 om 2015 års värden per medlemsstat för de växthusgasutsläpp som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG
  [delgivet med nr C(2017) 8476] | 80 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2378 av den 15 december 2017 om överensstämmelsen med artikel 17 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 för 2017 års enhetsavgifter för avgiftszoner
  [delgivet med nr C(2017) 8501] | 83 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2379 av den 18 december 2017 om erkännande av Kanadas rapport inklusive typiska växthusgasutsläpp från odling av jordbruksråvaror i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG
  [delgivet med nr C(2017) 8801] | 86 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2017/2360 av den 11 december 2017 om fastställande för 2018 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2361 av den 14 september 2017 om det slutliga systemet för bidrag till den gemensamma resolutionsnämndens administrativa utgifter

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2362 av den 5 december 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Lenticchia di Altamura (SGB))

15

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2363 av den 6 december 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Μελεκούνι (Melekouni) (SGB))

16

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2364 av den 18 december 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden (
  1
  )

1

17

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2365 av den 18 december 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden (
  1
  )

1

19

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2366 av den 18 december 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden (
  1
  )

1

21

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/2367 av den 18 december 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden (
  1
  )

1

22

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2368 av den 18 december 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/325 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

24

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2369 av den 18 december 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 743/2013 om skyddsåtgärder rörande import av musslor från Turkiet avsedda att användas som livsmedel vad gäller dess tillämpningsperiod (
  1
  )

1

26

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2017/2370 av den 18 december 2017 till stöd för Haag-uppförandekoden och icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

28

*

Rådets beslut (Gusp) 2017/2371 av den 18 december 2017 om ändring av beslut 2014/486/Gusp om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina)

34

*

Kommissionens beslut (EU) 2017/2372 av den 16 juni 2017 om det statliga stöd SA.31250 – 2011/C (f.d. 2011/N) som Bulgarien planerar att genomföra till förmån för BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD och BDZ Cargo EOOD och andra åtgärder
  [delgivet med nr C(2017) 4051]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2017) 4051]

1

35

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2373 av den 14 december 2017 om tillstånd för utsläppande på marknaden av hydroxityrosol som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr C(2017) 8423]

[delgivet med nr C(2017) 8423]

56

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2374 av den 15 december 2017 om villkoren för förflyttning, lagring och bearbetning av vissa frukter och hybrider av dessa med ursprung i tredjeländer för att förhindra att vissa skadegörare förs in i unionen
  [delgivet med nr C(2017) 8395]

[delgivet med nr C(2017) 8395]

60

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2375 av den 15 december 2017 om tillstånd för utsläppande på marknaden av N-acetyl-D-neuraminsyra som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr C(2017) 8431]

N

[delgivet med nr C(2017) 8431]

63

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2376 av den 15 december 2017 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/348 vad gäller överensstämmelsen hos de reviderade målen inom nyckelområdet kostnadseffektivitet som ingår i de ändrade nationella eller funktionella luftrumsblockplaner som inlämnats av Malta, Bulgarien och Polen
  [delgivet med nr C(2017) 8433]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2017) 8433]

1

68

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2377 av den 15 december 2017 om 2015 års värden per medlemsstat för de växthusgasutsläpp som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG
  [delgivet med nr C(2017) 8476]

[delgivet med nr C(2017) 8476]

80

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2378 av den 15 december 2017 om överensstämmelsen med artikel 17 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 för 2017 års enhetsavgifter för avgiftszoner
  [delgivet med nr C(2017) 8501]

[delgivet med nr C(2017) 8501]

83

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2379 av den 18 december 2017 om erkännande av Kanadas rapport inklusive typiska växthusgasutsläpp från odling av jordbruksråvaror i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG
  [delgivet med nr C(2017) 8801]

[delgivet med nr C(2017) 8801]

86

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1018 av den 29 juni 2015 om fastställande av en förteckning som klassificerar händelser inom civil luftfart som obligatoriskt måste rapporteras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014 ( EUT L 163, 30.6.2015 ) | 88 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1018 av den 29 juni 2015 om fastställande av en förteckning som klassificerar händelser inom civil luftfart som obligatoriskt måste rapporteras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014 ( EUT L 163, 30.6.2015 )

( EUT L 163, 30.6.2015 )

88

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2017/2360

av den 11 december 2017

om fastställande för 2018 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter.

| (2) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (1) ska bevarandeåtgärder antas som tar tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska utlåtanden, inbegripet, i förekommande fall, de rapporter som utarbetats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) i beaktande. |
| --- | --- |

(2)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (1) ska bevarandeåtgärder antas som tar tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska utlåtanden, inbegripet, i förekommande fall, de rapporter som utarbetats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) i beaktande.

| (3) | Det åligger rådet att anta åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter för varje fiske eller grupp av fisken i Svarta havet, inbegripet, i tillämpliga fall, vissa villkor som är funktionellt knutna till dem. I enlighet med artikel 16.1 och 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskemöjligheterna fördelas mellan medlemsstaterna på ett sådant sätt att var och en av medlemsstaterna tillförsäkras relativ stabilitet i fisket för vart och ett av fiskebestånden eller fiskena och de ska fastställas i enlighet med de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artikel 2.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Det åligger rådet att anta åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter för varje fiske eller grupp av fisken i Svarta havet, inbegripet, i tillämpliga fall, vissa villkor som är funktionellt knutna till dem. I enlighet med artikel 16.1 och 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska fiskemöjligheterna fördelas mellan medlemsstaterna på ett sådant sätt att var och en av medlemsstaterna tillförsäkras relativ stabilitet i fisket för vart och ett av fiskebestånden eller fiskena och de ska fastställas i enlighet med de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artikel 2.2 i den förordningen.

| (4) | Vid sitt 41:a årsmöte 2017 antog Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) rekommendation AKFM/40/2017/4 om en flerårig förvaltningsplan för fisket av piggvar i det geografiska delområdet 29 (Svarta havet). I rekommendationen fastställs totala tillåtna fångstmängder (TAC) för piggvar för de kommande två åren (2018–2019), samt den preliminära fördelningen av kvoterna. Denna åtgärd bör genomföras i unionsrätten. |
| --- | --- |

(4)

Vid sitt 41:a årsmöte 2017 antog Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) rekommendation AKFM/40/2017/4 om en flerårig förvaltningsplan för fisket av piggvar i det geografiska delområdet 29 (Svarta havet). I rekommendationen fastställs totala tillåtna fångstmängder (TAC) för piggvar för de kommande två åren (2018–2019), samt den preliminära fördelningen av kvoterna. Denna åtgärd bör genomföras i unionsrätten.

| (5) | Fiskemöjligheterna bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter, samtidigt som de olika näringsgrenarna inom fisket garanteras en rättvis inbördes behandling, och mot bakgrund av de synpunkter som framförts under samråden med berörda parter. |
| --- | --- |

(5)

Fiskemöjligheterna bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter, samtidigt som de olika näringsgrenarna inom fisket garanteras en rättvis inbördes behandling, och mot bakgrund av de synpunkter som framförts under samråden med berörda parter.

| (6) | Enligt STECF:s tillgängliga vetenskapliga utlåtanden är det viktigt att bevara den nuvarande fiskedödlighetsnivån för att säkerställa fortsatt hållbarhet för beståndet av skarpsill i Svarta havet. |
| --- | --- |

(6)

Enligt STECF:s tillgängliga vetenskapliga utlåtanden är det viktigt att bevara den nuvarande fiskedödlighetsnivån för att säkerställa fortsatt hållbarhet för beståndet av skarpsill i Svarta havet.

| (7) | Inom fisket efter skarpsill tillämpas landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 från och med den 1 januari 2015. Inom fisket efter piggvar tillämpas landningsskyldigheten enligt den artikeln från och med den 1 januari 2017. |
| --- | --- |

(7)

Inom fisket efter skarpsill tillämpas landningsskyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 från och med den 1 januari 2015. Inom fisket efter piggvar tillämpas landningsskyldigheten enligt den artikeln från och med den 1 januari 2017.

| (8) | Utnyttjandet av de fiskemöjligheter som fastställs i den här förordningen omfattas av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (2), särskilt artiklarna 33 och 34, i fråga om registrering av fångstuppgifter och meddelande av uppgifter om uttömda fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att specificera de koder som medlemsstaterna ska använda då de översänder uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av den här förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Utnyttjandet av de fiskemöjligheter som fastställs i den här förordningen omfattas av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (2), särskilt artiklarna 33 och 34, i fråga om registrering av fångstuppgifter och meddelande av uppgifter om uttömda fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att specificera de koder som medlemsstaterna ska använda då de översänder uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av den här förordningen.

| (9) | Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (3) ska det anges vilka bestånd som omfattas av de olika åtgärder som avses i den förordningen. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (3) ska det anges vilka bestånd som omfattas av de olika åtgärder som avses i den förordningen.

| (10) | Ytterligare åtgärder bör vidtas för att förbättra piggvarbeståndets tillstånd. Ett bibehållande av den nu tillämpliga två månader långa fredningsperioden, 15 april–15 juni, kommer fortsatt att ge skydd för dessa bestånd under piggvarens lekperiod. En förvaltning av fiskeansträngningen och begränsning av antalet fiskedagar till 180 per år skulle ge positiva effekter på bevarandet av beståndet. |
| --- | --- |

(10)

Ytterligare åtgärder bör vidtas för att förbättra piggvarbeståndets tillstånd. Ett bibehållande av den nu tillämpliga två månader långa fredningsperioden, 15 april–15 juni, kommer fortsatt att ge skydd för dessa bestånd under piggvarens lekperiod. En förvaltning av fiskeansträngningen och begränsning av antalet fiskedagar till 180 per år skulle ge positiva effekter på bevarandet av beståndet.

| (11) | Fiskemöjligheterna bör utnyttjas i full överensstämmelse med tillämplig unionsrätt. |
| --- | --- |

(11)

Fiskemöjligheterna bör utnyttjas i full överensstämmelse med tillämplig unionsrätt.

| (12) | För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och trygga försörjningen för unionens fiskare är det viktigt att de berörda fiskena i Svarta havet öppnas den 1 januari 2018. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(12)

För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och trygga försörjningen för unionens fiskare är det viktigt att de berörda fiskena i Svarta havet öppnas den 1 januari 2018. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs fiskemöjligheterna för 2018 för unionsfiskefartyg som för Bulgariens och Rumäniens flagg när det gäller följande fiskbestånd i Svarta havet:

| a) | Piggvar (Psetta maxima). |
| --- | --- |

a)

Piggvar (Psetta maxima).

Psetta maxima

| b) | Skarpsill (Sprattus sprattus). |
| --- | --- |

b)

Skarpsill (Sprattus sprattus).

Sprattus sprattus

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på unionsfiskefartyg som bedriver fiske i Svarta havet.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

a)   
  AKFM
  : Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet,

AKFM

b)   
  Svarta havet
  : det geografiska delområdet 29 enligt definitionen i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 (4),

Svarta havet

4

c)   
  fiskefartyg
  : varje fartyg som är utrustat för yrkesmässigt utnyttjande av marina biologiska resurser,

fiskefartyg

d)   
  unionsfiskefartyg
  : ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen,

unionsfiskefartyg

e)   
  bestånd
  : en marin biologisk resurs i ett visst förvaltningsområde,

bestånd

f)   
  unionens autonoma kvot
  : en begränsning av de fångster som autonomt tilldelats unionens fiskefartyg i frånvaro av en överenskommen (TAC),

unionens autonoma kvot

g)   
  analytisk kvot
  : unionens autonoma kvot, för vilken det gjorts en analytisk bedömning.

analytisk kvot

KAPITEL II

FISKEMÖJLIGHETER

Artikel 4

Fördelning av fiskemöjligheter

1.   I bilagan fastställs unionens autonoma kvot för skarpsill, fördelningen av denna kvot mellan medlemsstaterna samt, i tillämpliga fall, de villkor som är funktionellt knutna till dessa.

2.   I bilagan anges totala tillåtna fångstmängder (TAC) för piggvar, tillämpliga i unionens vatten och för unionsfiskefartyg, fördelningen av TAC:erna mellan medlemsstaterna, samt, i tillämpliga fall, de villkor som är funktionellt knutna till TAC:erna.

Artikel 5

Särskilda bestämmelser för fördelningen

Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt denna förordning ska inte påverka

| a) | utbyten i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

a)

utbyten i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| b) | reduceringar och omfördelningar i enlighet med artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009, |
| --- | --- |

b)

reduceringar och omfördelningar i enlighet med artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009,

| c) | avdrag i enlighet med artiklarna 105 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

c)

avdrag i enlighet med artiklarna 105 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 6

Förvaltning av fiskeansträngningen för piggvar

Unionsfiskefartyg som har tillstånd att fiska efter piggvar i Svarta havet får, oberoende av fartygets totala längd, inte fiska under mer än 180 fiskedagar per år.

KAPITEL III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 7

Överföring av uppgifter

När medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009 sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 december 2017.

På rådets vägnar

S. KIISLER

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009. s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 av den 13 december 2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet (EUT L 347, 30.12.2011, s. 44).

4

---

BILAGA

| Art: | Piggvar

  Psetta maxima | Område: | Unionens vatten i Svarta havet
  (TUR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgarien | 57 | | |
| Rumänien | 57 | | |
| Unionen | 114 (*1) | | |
| TAC | 644 | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Piggvar

Psetta maxima

Område:

Unionens vatten i Svarta havet

(TUR/F3742C)

Bulgarien

57

Rumänien

57

Unionen

114 (*1)

TAC

644

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art: | Skarpsill

  Sprattus sprattus | Område: | Unionens vatten i Svarta havet
  (SPR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgarien | 8 032,50 | | |
| Rumänien | 3 442,50 | | |
| Unionen | 11 475 | | |
| TAC | Ej relevant/Ej fastställd | | Analytisk kvot
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Skarpsill

Sprattus sprattus

Område:

Unionens vatten i Svarta havet

(SPR/F3742C)

Bulgarien

8 032,50

Rumänien

3 442,50

Unionen

11 475

TAC

Ej relevant/Ej fastställd

Analytisk kvot

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

---

(*1)  Ingen fiskeverksamhet, omlastning, ombordtagning, landning och första försäljning ska vara tillåten under perioden 15 april–15 juni 2018.

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/6

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/2361

av den 14 september 2017

om det slutliga systemet för bidrag till den gemensamma resolutionsnämndens administrativa utgifter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (1), särskilt artikel 65.5, och

av följande skäl:

| (1) | Det provisoriska systemet för delbetalningar av bidrag till nämndens administrativa utgifter, som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1310/2014 (2), byggde på en förenklad metod och omfattade endast en begränsad undergrupp enheter, närmare bestämt de enheter Europeiska centralbanken (ECB) anser vara betydande (nedan kallade betydande enheter). Det provisoriska systemet infördes för att säkerställa tillräcklig finansiering för inrättandet av nämnden och samtidigt minimera den administrativa bördan för nämnden, som vid den tidpunkten endast hade begränsad strukturell och operativ förmåga. Det provisoriska systemet var avsett att gälla till dess att kommissionen skulle anta ett slutligt system för fastställande och insamling av bidrag till administrativa utgifter. |
| --- | --- |

(1)

Det provisoriska systemet för delbetalningar av bidrag till nämndens administrativa utgifter, som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1310/2014 (2), byggde på en förenklad metod och omfattade endast en begränsad undergrupp enheter, närmare bestämt de enheter Europeiska centralbanken (ECB) anser vara betydande (nedan kallade betydande enheter). Det provisoriska systemet infördes för att säkerställa tillräcklig finansiering för inrättandet av nämnden och samtidigt minimera den administrativa bördan för nämnden, som vid den tidpunkten endast hade begränsad strukturell och operativ förmåga. Det provisoriska systemet var avsett att gälla till dess att kommissionen skulle anta ett slutligt system för fastställande och insamling av bidrag till administrativa utgifter.

| (2) | Eftersom nämnden nu fått en stabilare struktur och operativ förmåga, är det lämpligt att fastställa det slutliga systemet för årliga bidrag till nämndens administrativa utgifter. Det slutliga systemet bör ersätta det provisoriska system som fastställs i den delegerade förordningen (EU) nr 1310/2014. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom nämnden nu fått en stabilare struktur och operativ förmåga, är det lämpligt att fastställa det slutliga systemet för årliga bidrag till nämndens administrativa utgifter. Det slutliga systemet bör ersätta det provisoriska system som fastställs i den delegerade förordningen (EU) nr 1310/2014.

| (3) | Ett sådant slutligt system bör möjliggöra fastställande och insamling av administrativa avgifter, inte bara för betydande enheter, utan för alla enheter som omfattas av den gemensamma resolutionsmekanismen. Bidragen bör beräknas på högsta konsolideringsnivå i de enheterna inom de deltagande medlemsstaterna, eftersom samtliga dotterbolag i en koncern som omfattas av konsolidering faller inom tillämpningsområdet för nämndens beslutsfattande befogenheter när den antar koncernresolutionsplaner, bedömer möjligheten till resolution av koncerner och antar beslut om resolution av koncerner. Utövandet av dessa uppgifter medför utgifter för nämnden för insamling och analys av information och uppgifter om varje dotterföretag som omfattas av konsolideringen. Eftersom det rör sig om utgifter med anknytning till de tjänster som tillhandahålls av nämnden i fråga om de enheter som omfattas av den gemensamma resolutionsmekanismen, bör de betalas av dessa enheter och därför bör de administrativa bidragen beräknas på grundval av deras konsoliderade räkenskaper på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna och endast ett bidrag per grupp bör beräknas. |
| --- | --- |

(3)

Ett sådant slutligt system bör möjliggöra fastställande och insamling av administrativa avgifter, inte bara för betydande enheter, utan för alla enheter som omfattas av den gemensamma resolutionsmekanismen. Bidragen bör beräknas på högsta konsolideringsnivå i de enheterna inom de deltagande medlemsstaterna, eftersom samtliga dotterbolag i en koncern som omfattas av konsolidering faller inom tillämpningsområdet för nämndens beslutsfattande befogenheter när den antar koncernresolutionsplaner, bedömer möjligheten till resolution av koncerner och antar beslut om resolution av koncerner. Utövandet av dessa uppgifter medför utgifter för nämnden för insamling och analys av information och uppgifter om varje dotterföretag som omfattas av konsolideringen. Eftersom det rör sig om utgifter med anknytning till de tjänster som tillhandahålls av nämnden i fråga om de enheter som omfattas av den gemensamma resolutionsmekanismen, bör de betalas av dessa enheter och därför bör de administrativa bidragen beräknas på grundval av deras konsoliderade räkenskaper på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna och endast ett bidrag per grupp bör beräknas.

| (4) | Enligt artikel 65.3 i förordning (EU) nr 806/2014 ska nämnden fastställa och samla in bidrag samt säkerställa att dessa betalas in i tid och i sin helhet. För att göra det möjligt för nämnden att uppfylla de kraven, bör man säkerställa ett effektivt system för att samla in administrativa bidrag från de institut och enheter som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 806/2014. Dessa institut och enheter omfattas redan nu av flera rapporteringskrav i unionslagstiftningen. Mer specifikt innebär detta att ECB, i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1163/2014 (3), samlar in uppgifter om totala tillgångar och total riskexponering för beräkning av tillsynsavgifterna. De uppgifter som samlats in i enlighet med förordning (EU) nr 1163/2014 kan användas på ett meningsfullt sätt för beräkning av administrativa bidrag till nämnden. Enligt artikel 30.2 i förordning (EU) nr 806/2014 ska nämnden och ECB samarbeta nära i utövandet av sina respektive åligganden enligt den förordningen och, i synnerhet, förse varandra med all den information som behövs för att de ska kunna utföra sina uppgifter. Det är mer effektivt att begära att ECB till nämnden överför uppgifter som mottagits och kontrollerats vid utövandet av bankens uppgifter och befogenheter som den tilldelats genom rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (4), än att fördubbla rapporteringsbördan för berörda institut och enheter. Utbyte av uppgifter mellan ECB och nämnden skulle också göra det möjligt att undvika att nämnden måste kontrollera uppgifterna en andra gång, och bygger på nämndens och ECB:s skyldighet att samarbeta nära i utövandet av sina respektive åligganden enligt förordning (EU) nr 806/2014. Allt eventuellt dubbelarbete i fråga om uppgiftslämnande och verifieringsförfarandena skulle oundvikligen kräva mer tid för beräkningen och insamlingen av bidrag och leda till ett mindre effektivt system. Följaktligen skulle ECB, som del av samarbetsskyldigheten, vara skyldig att till nämnden överföra uppgifterna från de institut och enheter som berörs för beräkningen av bidrag till nämnden. Nämnden bör i så stor utsträckning som möjligt förlita sig på uppgifter som samlas in av ECB. Nämnden bör ha tillgång till ovannämnda uppgifter i den utsträckning som krävs för att den ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 65.3 i förordning (EU) nr 806/2014 ska nämnden fastställa och samla in bidrag samt säkerställa att dessa betalas in i tid och i sin helhet. För att göra det möjligt för nämnden att uppfylla de kraven, bör man säkerställa ett effektivt system för att samla in administrativa bidrag från de institut och enheter som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 806/2014. Dessa institut och enheter omfattas redan nu av flera rapporteringskrav i unionslagstiftningen. Mer specifikt innebär detta att ECB, i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1163/2014 (3), samlar in uppgifter om totala tillgångar och total riskexponering för beräkning av tillsynsavgifterna. De uppgifter som samlats in i enlighet med förordning (EU) nr 1163/2014 kan användas på ett meningsfullt sätt för beräkning av administrativa bidrag till nämnden. Enligt artikel 30.2 i förordning (EU) nr 806/2014 ska nämnden och ECB samarbeta nära i utövandet av sina respektive åligganden enligt den förordningen och, i synnerhet, förse varandra med all den information som behövs för att de ska kunna utföra sina uppgifter. Det är mer effektivt att begära att ECB till nämnden överför uppgifter som mottagits och kontrollerats vid utövandet av bankens uppgifter och befogenheter som den tilldelats genom rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (4), än att fördubbla rapporteringsbördan för berörda institut och enheter. Utbyte av uppgifter mellan ECB och nämnden skulle också göra det möjligt att undvika att nämnden måste kontrollera uppgifterna en andra gång, och bygger på nämndens och ECB:s skyldighet att samarbeta nära i utövandet av sina respektive åligganden enligt förordning (EU) nr 806/2014. Allt eventuellt dubbelarbete i fråga om uppgiftslämnande och verifieringsförfarandena skulle oundvikligen kräva mer tid för beräkningen och insamlingen av bidrag och leda till ett mindre effektivt system. Följaktligen skulle ECB, som del av samarbetsskyldigheten, vara skyldig att till nämnden överföra uppgifterna från de institut och enheter som berörs för beräkningen av bidrag till nämnden. Nämnden bör i så stor utsträckning som möjligt förlita sig på uppgifter som samlas in av ECB. Nämnden bör ha tillgång till ovannämnda uppgifter i den utsträckning som krävs för att den ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt denna förordning.

| (5) | Fördelningen av bidrag bör återspegla skillnader i arbetsbelastning och relaterade utgifter för de enheter som står under nämndens direkta ansvar till skillnad från de enheter som står under de nationella resolutionsmyndigheternas ansvar. I denna förordning bör det därför fastställas hur bidragen ska fördelas mellan dessa två grupper av enheter. Inom dessa två grupper bör det slutliga system som inrättats genom denna förordning innehålla krav på att enheter bidrar i proportion till de resurskrav som de var och en lägger på nämnden, enligt uppskattning grundat på observerbara uppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Fördelningen av bidrag bör återspegla skillnader i arbetsbelastning och relaterade utgifter för de enheter som står under nämndens direkta ansvar till skillnad från de enheter som står under de nationella resolutionsmyndigheternas ansvar. I denna förordning bör det därför fastställas hur bidragen ska fördelas mellan dessa två grupper av enheter. Inom dessa två grupper bör det slutliga system som inrättats genom denna förordning innehålla krav på att enheter bidrar i proportion till de resurskrav som de var och en lägger på nämnden, enligt uppskattning grundat på observerbara uppgifter.

| (6) | För att både nämnden och de berörda enheterna ska vara säkra på hur enskilda årliga bidrag ska justeras om det förekommer fel i beräkningen eller ändringar av de underliggande uppgifterna, bör det i denna förordning fastställas särskilda regler för att uppnå detta. Om nämnden gör fel vid beräkningen av det årliga bidraget, bör det krävas att den rättar till felet. Det kravet bör tillämpas när det gäller fel som uppstår på grund av att nämnden använder beräkningsmetoden för att beräkna de enskilda årliga bidragen på fel sätt. I sådana fall bör alla bidrag ändras. Å andra sidan bör fall där indata som används vid beräkningen av enskilda årliga bidrag inte är korrekta eller har ändrats efter det att beräkningen gjordes, inte betraktas som fel i beräkningen och bör därför behandlas annorlunda. I sådana fall bör man ändra endast bidragen från de enheter vars uppgifter var felaktiga eller ändrades. |
| --- | --- |

(6)

För att både nämnden och de berörda enheterna ska vara säkra på hur enskilda årliga bidrag ska justeras om det förekommer fel i beräkningen eller ändringar av de underliggande uppgifterna, bör det i denna förordning fastställas särskilda regler för att uppnå detta. Om nämnden gör fel vid beräkningen av det årliga bidraget, bör det krävas att den rättar till felet. Det kravet bör tillämpas när det gäller fel som uppstår på grund av att nämnden använder beräkningsmetoden för att beräkna de enskilda årliga bidragen på fel sätt. I sådana fall bör alla bidrag ändras. Å andra sidan bör fall där indata som används vid beräkningen av enskilda årliga bidrag inte är korrekta eller har ändrats efter det att beräkningen gjordes, inte betraktas som fel i beräkningen och bör därför behandlas annorlunda. I sådana fall bör man ändra endast bidragen från de enheter vars uppgifter var felaktiga eller ändrades.

| (7) | I enlighet med artikel 3 i rådets förordning nr 1 (5) bör underrättelser om bidrag och alla ytterligare meddelanden från nämnden vara på det officiella språket i den medlemsstat där det mottagande institutet är etablerat. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 3 i rådets förordning nr 1 (5) bör underrättelser om bidrag och alla ytterligare meddelanden från nämnden vara på det officiella språket i den medlemsstat där det mottagande institutet är etablerat.

| (8) | Betalningen av de årliga bidragen bör vara verkställbara och dröjsmålsränta bör tillämpas om bara en del av bidraget betalas, vid utebliven betalning eller bristande efterlevnad av de villkor för betalning som anges i underrättelsen om bidrag, i syfte att säkerställa att bidragen betalas i sin helhet och i tid. |
| --- | --- |

(8)

Betalningen av de årliga bidragen bör vara verkställbara och dröjsmålsränta bör tillämpas om bara en del av bidraget betalas, vid utebliven betalning eller bristande efterlevnad av de villkor för betalning som anges i underrättelsen om bidrag, i syfte att säkerställa att bidragen betalas i sin helhet och i tid.

| (9) | Bidragen från de betydande enheter som omfattas av det provisoriska systemet bör räknas om så att de beaktar de belopp som dessa enheter betalat inom ramen för det provisoriska systemet. Eventuella skillnader mellan de delbetalningar som görs på grundval av det provisoriska systemet och de bidrag som beräknats i enlighet med det slutliga systemet bör regleras vid beräkningen av bidragen till nämndens administrativa utgifter för det år som följer på utgången av den provisoriska perioden. |
| --- | --- |

(9)

Bidragen från de betydande enheter som omfattas av det provisoriska systemet bör räknas om så att de beaktar de belopp som dessa enheter betalat inom ramen för det provisoriska systemet. Eventuella skillnader mellan de delbetalningar som görs på grundval av det provisoriska systemet och de bidrag som beräknats i enlighet med det slutliga systemet bör regleras vid beräkningen av bidragen till nämndens administrativa utgifter för det år som följer på utgången av den provisoriska perioden.

| (10) | Eftersom det genom denna förordning införs ett slutligt system för bidrag till nämndens administrativa utgifter, är förordningen om ett provisoriskt system inte längre nödvändig och bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom det genom denna förordning införs ett slutligt system för bidrag till nämndens administrativa utgifter, är förordningen om ett provisoriskt system inte längre nödvändig och bör upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs regler för att fastställa följande:

| 1. | Det slutliga systemet för beräkning av bidragen till de administrativa utgifterna för den gemensamma resolutionsnämnden (nedan kallad nämnden) som ska betalas av de enheter som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 806/2014. |
| --- | --- |

1.

Det slutliga systemet för beräkning av bidragen till de administrativa utgifterna för den gemensamma resolutionsnämnden (nedan kallad nämnden) som ska betalas av de enheter som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 806/2014.

nämnden

| 2. | Det sätt på vilket bidrag ska betalas. |
| --- | --- |

2.

Det sätt på vilket bidrag ska betalas.

| 3. | Närmare regler för registrering, redovisning, rapportering samt andra regler som är nödvändiga för att säkerställa att bidragen betalas in i sin helhet och i tid. |
| --- | --- |

3.

Närmare regler för registrering, redovisning, rapportering samt andra regler som är nödvändiga för att säkerställa att bidragen betalas in i sin helhet och i tid.

| 4. | Metoden för omräkning och justering av de bidrag som ska betalas för den provisoriska perioden. |
| --- | --- |

4.

Metoden för omräkning och justering av de bidrag som ska betalas för den provisoriska perioden.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning ska definitionerna i förordning (EU) nr 1163/2014 gälla. Dessutom gäller följande definitioner:

1.   
  nämndens administrativa utgifter
  : utgifter i del I i nämndens budget, som avses i artikel 59.2 i förordning (EU) nr 806/2014.

nämndens administrativa utgifter

2.   
  årligt bidrag
  : det bidrag som nämnden ska samla in för ett visst budgetår i enlighet med denna förordning för att täcka sina administrativa utgifter.

årligt bidrag

3.   
  bidragsskyldig
  : den avgiftsskyldige som fastställs i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) nr 1163/2014 för att samla in tillsynsavgiften och som omfattas av artikel 2 i förordning (EU) nr 806/2014.

bidragsskyldig

4.   
  provisorisk period
  : perioden från och med den 19 augusti 2014 till och med den 31 december 2017.

provisorisk period

Artikel 3

Fastställande av det totala årliga bidragsbelopp som ska samlas in

Det totala årliga bidragsbelopp som ska samlas in för ett visst budgetår ska beräknas på grundval av del I i den budget som antogs av nämnden för det budgetåret i enlighet med artikel 61 i förordning (EU) nr 806/2014, justerat med resultatet av budgeten för det senaste budgetår för vilket de slutliga räkenskaperna har offentliggjorts i enlighet med artikel 63.7 i den förordningen.

Nämnden ska fastställa det totala årliga bidragsbeloppet så att del I i nämndens budget är i balans.

Artikel 4

Fördelning av det totala årliga bidragsbeloppet

1.   Det totala belopp som ska samlas in i enlighet med artikel 3 ska fördelas på följande sätt:

| a) | 95 % till följande enheter och koncerner:






  i) | De enheter och koncerner som avses i artikel 7.2 i förordning (EU) nr 806/2014. |
| --- | --- | --- |

a)

95 % till följande enheter och koncerner:

i)

De enheter och koncerner som avses i artikel 7.2 i förordning (EU) nr 806/2014.

| ii) | De enheter och koncerner i fråga om vilka nämnden har beslutat att utöva befogenheter enligt artikel 7.4 b i förordning (EU) nr 806/2014. |
| --- | --- |

ii)

De enheter och koncerner i fråga om vilka nämnden har beslutat att utöva befogenheter enligt artikel 7.4 b i förordning (EU) nr 806/2014.

| iii) | De enheter och koncerner för vilka deltagande medlemsstater har beslutat i enlighet med artikel 7.5 i förordning (EU) nr 806/2014 att nämnden utövar de befogenheter och det ansvar den tilldelats genom den förordningen. |
| --- | --- |

iii)

De enheter och koncerner för vilka deltagande medlemsstater har beslutat i enlighet med artikel 7.5 i förordning (EU) nr 806/2014 att nämnden utövar de befogenheter och det ansvar den tilldelats genom den förordningen.

| b) | 5 % till de enheter och koncerner som avses i artikel 7.3 i förordning (EU) nr 806/2014. |
| --- | --- |

b)

5 % till de enheter och koncerner som avses i artikel 7.3 i förordning (EU) nr 806/2014.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7, ska nämnden hänföra enheter och koncerner till en av de två kategorier som avses i punkt 1, baserat på de uppgifter som ECB lämnar till nämnden i enlighet med artiklarna 6.1 eller 11, beroende på vad som är tillämpligt.

3.   Om en enhet faller under tillämpningsområdet för punkt 1 a, ska alla enheter som ingår i samma koncern hänföras till samma kategori.

4.   Nämnden ska varje år rapportera till kommissionen om lämpligheten hos den fördelning som fastställs i punkt 1, med hänsyn till den förändrade sammansättningen av de två kategorierna av enheter och koncerner.

Artikel 5

Beräkning av de enskilda årliga bidragen

1.   Nämnden ska beräkna de enskilda årliga bidragen för varje budgetår på grundval av de uppgifter som den mottar i enlighet med artikel 6 samt det totala årliga bidragsbeloppet som fastställs i enlighet med artikel 3.

2.   Vid beräkningen av de enskilda årliga bidragen, ska nämnden tillämpa bestämmelserna i artikel 10.1, 10.2, 10.3 och artikel 10.6 a, b och c i förordning (EU) nr 1163/2014.

3.   Vid tillämpningen av de bestämmelser som avses i punkt 2 gäller följande definitioner:

a)   
  årlig tillsynsavgift
  : enskilda årliga bidrag.

b)   
  betydande enhet som står under tillsyn eller betydande koncern som står under tillsyn
  : en enhet eller koncern som avses i artikel 4.1 a.

c)   
  mindre betydande enhet som står under tillsyn eller mindre betydande koncern som står under tillsyn
  : en enhet eller koncern som avses i artikel 4.1 b.

d)   
  enhet som står under tillsyn eller koncern som står under tillsyn
  : varje enhet eller koncern.

e)   
  avgiftsskyldig
  : bidragsskyldig.

4.   Det årliga bidrag som ska betalas av de enheter som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 806/2014 och som är medlemmar i samma koncern ska räknas som ett enda bidrag.

5.   Om nämnden gör ett fel i beräkningen av ett enskilt årligt bidrag, ska den korrigera felet genom att räkna om det enskilda årliga bidraget för varje berörd enhet. Nämnden ska reglera skillnaden mellan det enskilda årliga bidrag som betalats och det omräknade beloppet genom att öka eller minska det enskilda årliga bidraget beräknat under budgetåret efter omräkningen.

Ingen omräkning ska dock göras om nämnden upptäcker ett fel mer än fem år efter utgången av det budgetår då felet inträffade.

Artikel 6

Uppgifter som är nödvändiga för att beräkna de enskilda årliga bidragen

1.   Varje år, inom fem arbetsdagar från utfärdandet av avgiftsavin i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EU) nr 1163/2014, och i alla händelser senast den 31 december det år för vilket avgiftsavin utfärdas, ska ECB förse nämnden med uppgifter om varje bidragsskyldig som samlats in av ECB under det året och som används för att fastställa tillsynsavgifter i enlighet med förordning (EU) nr 1163/2014.

2.   Uppgifterna ska minst innehålla följande:

| a) | Identitet och kontaktuppgifter för varje bidragsskyldig fastställda i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) nr 1163/2014 när det gäller tillsynsavgifter. |
| --- | --- |

a)

Identitet och kontaktuppgifter för varje bidragsskyldig fastställda i enlighet med artikel 4 i förordning (EU) nr 1163/2014 när det gäller tillsynsavgifter.

| b) | De avgiftsfaktorer som fastställts i enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 1163/2014. |
| --- | --- |

b)

De avgiftsfaktorer som fastställts i enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 1163/2014.

| c) | Huruvida en bidragsskyldig är betydande i enlighet med artikel 6.4 i förordning (EU) nr 1024/2013 eller är en enhet eller en koncern i fråga om vilken ECB i enlighet med artikel 6.5 b i förordning (EU) nr 1024/2013 har beslutat att direkt utöva alla relevanta befogenheter. |
| --- | --- |

c)

Huruvida en bidragsskyldig är betydande i enlighet med artikel 6.4 i förordning (EU) nr 1024/2013 eller är en enhet eller en koncern i fråga om vilken ECB i enlighet med artikel 6.5 b i förordning (EU) nr 1024/2013 har beslutat att direkt utöva alla relevanta befogenheter.

| d) | Uppgifter som ECB har fastställt i avsaknad av rapportering från en bidragsskyldig i enlighet med artikel 10.5 i förordning (EU) nr 1163/2014. |
| --- | --- |

d)

Uppgifter som ECB har fastställt i avsaknad av rapportering från en bidragsskyldig i enlighet med artikel 10.5 i förordning (EU) nr 1163/2014.

| e) | Det giltighetsdatum som ligger till grund för beräkningen av avgiften för varje bidragsskyldig och som fastställer den tid som den bidragsskyldige omfattades av tillsynsavgiften och eventuell ändring av status i enlighet med artikel 7.2 i förordning (EU) nr 1163/2014 under den aktuella avgiftsperioden. |
| --- | --- |

e)

Det giltighetsdatum som ligger till grund för beräkningen av avgiften för varje bidragsskyldig och som fastställer den tid som den bidragsskyldige omfattades av tillsynsavgiften och eventuell ändring av status i enlighet med artikel 7.2 i förordning (EU) nr 1163/2014 under den aktuella avgiftsperioden.

3.   Vid tillämpningen av punkt 2 a ska identitets- och kontaktuppgifter för varje bidragsskyldig innehålla alla personuppgifter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (6) som samlats in av ECB vid utförandet av dess uppgifter enligt förordning (EU) nr 1163/2014 och som är nödvändiga för att nämnden ska kunna utföra sina uppgifter enligt denna förordning.

4.   Om det för tillämpningen av denna förordning är nödvändigt att nämnden fastställer huruvida en enhet är en del av koncernen som föreslagit en viss bidragsskyldig, ska ECB, de nationella resolutionsmyndigheterna och de nationella behöriga myndigheterna bistå nämnden med all relevant information.

5.   Om ECB utfärdar extra fakturor eller gör en omräkning av den årliga tillsynsavgiften i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) nr 1163/2014, ska ECB informera nämnden om de nya uppgifterna inom fem dagar från utfärdandet av avgiftsavin.

6.   För beräkningen av de enskilda årliga bidrag som ska samlas in under ett visst budgetår, ska nämnden använda de uppgifter som samlats in av ECB under föregående budgetår i enlighet med förordning (EU) nr 1163/2014 och som ställts till nämndens förfogande i enlighet med denna artikel eller artikel 11, beroende på vad som är tillämpligt.

7.   Om ECB, under ett visst budgetår, inom de tidsfrister som anges i denna artikel inte har försett nämnden med nödvändiga uppgifter för beräkningen av de årliga bidragen, får nämnden använda de senast tillgängliga uppgifterna från ECB för beräkningen.

8.   Om inga uppgifter från ECB är tillgängliga, ska den behöriga nationella myndigheten på begäran förse nämnden med uppgifter som står till dess förfogande.

9.   Om inga uppgifter från den nationella behöriga myndigheten är tillgängliga, ska den bidragsskyldige på begäran förse nämnden med nödvändiga uppgifter inom en tidsfrist som nämnden fastställt. Om inget svar lämnas av den bidragsskyldige inom den tidsfrist som fastställts av nämnden, får nämnden fastställa uppgifterna på grundval av rimliga antaganden.

10.   Nämnden får använda de uppgifter som anges i denna artikel endast för tillämpning av och i enlighet med denna förordning.

Artikel 7

Ändring av tillämpningsområdet, status eller andra uppgifter

1.   Om en enhet eller koncern omfattas av artikel 2 i förordning (EU) nr 806/2014 endast under en del av budgetåret, ska dess enskilda årliga bidrag för det budgetåret beräknas på grundval av antalet hela månader under vilka enheten eller koncernen omfattas av den artikeln.

2.   Om statusen för en enhet eller en koncern ändras mellan de kategorier som anges i artikel 4.1 under ett budgetår, ska dess enskilda årliga bidrag för det budgetåret beräknas på grundval av antalet månader under vilka enheten eller koncernen hör till respektive kategori den sista dagen i månaden.

3.   Om det sker andra ändringar av de uppgifter rörande en enhet eller en koncern som användes för att beräkna dess enskilda årliga bidrag för ett budgetår, ska det enskilda årliga bidraget från enheten eller koncernen för det budgetåret beräknas på grundval av de uppdaterade uppgifterna.

4.   Om en förändring som avses i punkterna 1 och 2 har rapporterats av ECB eller en förändring som avses i punkt 3 inträffat, ska nämnden göra en omräkning endast av det enskilda årliga bidraget från enheten eller koncernen för de berörda budgetåren. Om förändringar som avses i punkterna 1, 2 eller 3 har inträffat i fråga om flera enheter eller koncerner under samma budgetår, ska nämnden endast beakta de ändringar som avser en enskild enhet eller koncern för att räkna om det enskilda årliga bidraget för den enskilda enheten eller koncernen.

5.   Om ett enskilt årligt bidrag som betalats är högre än det belopp som räknats om i enlighet med punkt 4, ska nämnden återbetala skillnaden till den berörda enheten eller koncernen. Om ett enskilt årligt bidrag som betalats är lägre än det belopp som räknats om i enlighet med punkt 4, ska enheten eller koncernen betala skillnaden till nämnden. För ersättning eller insamling av ett belopp som ska betalas i enlighet med denna punkt, ska nämnden minska eller öka det enskilda årliga bidraget för den berörda enheten eller koncernen under budgetåret efter omräkningen enligt punkt 4.

6.   Enskilda årliga bidrag för enheter eller koncerner som inte omfattas av ändringar enligt punkterna 1, 2 eller 3 ska inte ändras.

7.   Nämnden ska använda det sammanlagda överskottet eller underskottet till följd av de justeringar som gjorts i enlighet med punkt 5 i fråga om det totala årliga bidragsbeloppet som ska fastställas i enlighet med artikel 3 för budgetåret efter det budgetår då justeringarna tillämpas.

8.   I linje med principen om sund förvaltning av sin budget, ska nämnden fatta alla beslut som anses nödvändiga för att genomföra bestämmelserna i den här artikeln, inbegripet när det gäller tidpunkten för återbetalningar från nämnden och de ytterligare betalningar som ska samlas in från enheterna.

Artikel 8

Underrättelse om bidrag, kommunikation, betalningar och dröjsmålsränta

1.   En underrättelse om bidrag ska utfärdas av nämnden till de bidragsskyldiga.

2.   Nämnden ska skicka underrättelsen om bidrag på något av följande sätt:

| a) | Elektroniskt eller med hjälp av ett annat jämförbart kommunikationssätt. |
| --- | --- |

a)

Elektroniskt eller med hjälp av ett annat jämförbart kommunikationssätt.

| b) | Per fax. |
| --- | --- |

b)

Per fax.

| c) | Genom kurirförsändelse. |
| --- | --- |

c)

Genom kurirförsändelse.

| d) | Genom rekommenderat brev med mottagningsbevis. |
| --- | --- |

d)

Genom rekommenderat brev med mottagningsbevis.

| e) | Genom bud eller personligen. |
| --- | --- |

e)

Genom bud eller personligen.

Underrättelsen om bidrag är giltig även utan underskrift.

3.   Av underrättelsen om bidrag ska det årliga bidragsbeloppet framgå och hur det ska betalas. Det ska vara vederbörligen motiverat med beaktande av de faktiska och rättsliga omständigheterna för beslutet om enskilt bidrag.

4.   Nämnden ska rikta all annan kommunikation rörande det årliga bidraget, inklusive eventuella förlikningsbeslut i enlighet med artikel 10.8, till den bidragsskyldige.

5.   Bidraget ska betalas i euro.

6.   Den bidragsskyldige ska betala det årliga bidraget inom 35 kalenderdagar efter utfärdandet av underrättelsen om bidrag. Den bidragsskyldige ska uppfylla de krav som fastställs i underrättelsen om bidrag i fråga om betalningen av det årliga bidraget. Betalningsdatum ska vara den dag då nämndens konto krediteras.

7.   Det årliga bidrag som ska betalas av de enheter som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 806/2014 och som är medlemmar i samma koncern ska samlas in från koncernens bidragsgivare.

8.   Vid ofullständig betalning, utebliven betalning eller bristande uppfyllelse av de betalningsvillkor som anges i underrättelsen om bidrag ska ränteberäkningen ske dag för dag på det utestående beloppet av det årliga bidraget till räntesatsen för ECB:s huvudsakliga refinansieringsränta plus 8 procentenheter räknat från den dag då betalningen förföll, utan att detta påverkar andra åtgärder som nämnden kan vidta.

9.   Vid ofullständig betalning, utebliven betalning eller bristande uppfyllelse av de betalningsvillkor som anges i underrättelsen om bidrag av den bidragsskyldige, ska nämnden underrätta den nationella resolutionsmyndigheten i den deltagande medlemsstat där den bidragsskyldige är etablerad.

Artikel 9

Verkställighet

1.   Betalningarna av de årliga bidrag som ska betalas och eventuell dröjsmålsränta enligt artikel 8.8 ska vara verkställbara.

2.   Verkställigheten ska följa de processrättsliga regler som gäller i den deltagande medlemsstat inom vars territorium den sker.

3.   Varje deltagande medlemsstats regering ska utse och till nämnden och Europeiska unionens domstol anmäla en myndighet som ska kontrollera äktheten hos beslut om enskilda bidrag.

4.   Ett beslut om verkställighet ska bifogas varje beslut om enskilt bidrag. Verkställigheten ska inte omfattas av några andra formaliteter än kontroll av beslutets äkthet av den myndighet som utsetts enligt punkt 3.

5.   Nationella resolutionsmyndigheter ska bistå nämnden vid verkställighetsförfarandet som regleras av de processrättsliga regler som gäller i den deltagande medlemsstaten.

Artikel 10

Omräkning och reglering av bidrag som ska betalas för den provisoriska perioden

1.   När det gäller omräkning och reglering av bidrag som ska betalas för den provisoriska perioden, ska månaderna november och december 2014 anses utgöra en del av budgetåret 2015.

2.   Nämnden ska göra en omräkning, i enlighet med de bestämmelser som fastställs i denna förordning, av bidragsbeloppen från varje enhet som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 806/2014 för att täcka nämndens administrativa utgifter under den provisoriska perioden.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 6.4, ska nämnden för omräkningen av bidrag som varje enhet ska betala under de budgetår som hör till den provisoriska perioden använda de uppgifter som samlats in av ECB under de budgetåren i enlighet med förordning (EU) nr 1163/2014 och som ställts till nämndens förfogande i enlighet med artikel 11.

4.   Eventuella skillnader mellan de delbetalningar som gjorts av betydande enheter på grundval av det provisoriska system som fastställs i delegerad förordning (EU) nr 1310/2014 och de bidrag som avses i punkt 2 ska regleras vid beräkningen av de årliga bidrag som ska betalas för det budgetår som följer på utgången av den provisoriska perioden. Denna reglering ska ske genom en minskning eller ökning av de årliga bidrag som skulle ha betalats för det budgetåret.

5.   Enheter som avses i artikel 2 i förordning (EU) nr 806/2014 för vilka beräkningen och insamlingen av bidrag sköts upp under den provisoriska perioden ska betala de bidrag som beräknats i enlighet med punkt 2 för de år som ingår i den provisoriska perioden. Dessa bidrag ska öka de årliga bidrag som ska betalas för det budgetår som följer på utgången av den provisoriska perioden.

6.   Vid tillämpning av punkt 4 avses med betydande enheter enheter som på högsta konsolideringsnivå inom de deltagande medlemsstaterna har underrättats av ECB om dess beslut att betrakta dem som betydande enligt artikel 6.4 i förordning (EU) nr 1024/2013 och i enlighet med artikel 147.1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (7) och som nämns på den lista som offentliggjordes på ECB:s webbplats den 4 september 2014, med undantag för de betydande enheter som är dotterföretag till en koncern som redan beaktats för denna definition och i deltagande medlemsstater etablerade filialer till kreditinstitut som är etablerade i icke-deltagande medlemsstater.

7.   Om den skillnad som avses i punkt 4 eller bidragen under den provisoriska period som avses i punkt 5 är större än de bidrag som ska betalas för budgetåret som följer på utgången av den provisoriska perioden, ska justeringen fortsätta under påföljande budgetår.

8.   Om två eller flera enheter inom en koncern är föremål för reglering enligt punkterna 4 eller 5, får nämnden kvitta bidragen som ska betalas mot återbetalning när det gäller enheter inom den koncernen.

Artikel 11

Uppgifter som krävs för omräkning av bidragen för budgetåren som tillhör den provisoriska perioden

Inom 30 dagar efter det att denna förordning har trätt i kraft, ska ECB förse nämnden med de uppgifter som anges i artikel 6 och som samlats in av ECB i enlighet med förordning (EU) nr 1163/2014 under de budgetår som tillhör den provisoriska perioden.

Artikel 12

Utkontraktering

1.   Nämnden får besluta om fullständig eller delvis utkontraktering av vissa uppgifter som föreskrivs i denna förordning.

2.   Nämnden ska begränsa all utkontraktering till tekniska uppgifter som är kopplade till insamling av bidragen och som inte omfattar utövande av nämndens befogenheter när det gäller fastställande av bidrag.

3.   Alla mandat som ges en tjänsteleverantör för utkontraktering ska innehålla ett tydligt angivande av mandatets längd och de specifika uppgifter som utkontrakteras, samt fastställa en ram för regelbunden rapportering från tjänsteleverantörens sida till nämnden.

4.   Varje kontrakt mellan nämnden och en tjänsteleverantör för utkontraktering i enlighet med punkt 1 ska innehålla klausuler om nämndens annulleringsrätt, rättigheter avseende ytterligare utkontraktering och bristande fullgörelse från tjänsteleverantörens sida.

5.   Om nämnden helt eller delvis utkontrakterar uppgifter i enlighet med punkt 1, förblir den fullt ansvarig för fullgörandet av samtliga skyldigheter enligt förordning (EU) nr 806/2014 och denna förordning.

6.   Om nämnden helt eller delvis utkontrakterar uppgifter i enlighet med punkt 1, ska den ständigt säkerställa följande:

| a) | Att avtal som slutits inom ramen för utkontraktering inte innebär att nämndens ansvar delegeras. |
| --- | --- |

a)

Att avtal som slutits inom ramen för utkontraktering inte innebär att nämndens ansvar delegeras.

| b) | Att avtal som slutits inom ramen för utkontraktering inte innebär något undantag från nämndens ansvarsskyldighet enligt artiklarna 45 och 46.1 i förordning (EU) nr 806/2014, eller av dess oberoende enligt artikel 47 i den förordningen. |
| --- | --- |

b)

Att avtal som slutits inom ramen för utkontraktering inte innebär något undantag från nämndens ansvarsskyldighet enligt artiklarna 45 och 46.1 i förordning (EU) nr 806/2014, eller av dess oberoende enligt artikel 47 i den förordningen.

| c) | Att utkontrakteringen inte innebär att nämnden berövas sina nödvändiga riskhanteringssystem och riskhanteringskontroller. |
| --- | --- |

c)

Att utkontrakteringen inte innebär att nämnden berövas sina nödvändiga riskhanteringssystem och riskhanteringskontroller.

| d) | Att tjänsteleverantören inför likvärdiga arrangemang för driftskontinuitet som nämnden. |
| --- | --- |

d)

Att tjänsteleverantören inför likvärdiga arrangemang för driftskontinuitet som nämnden.

| e) | Att nämnden bibehåller den sakkunskap och de resurser som krävs för att bedöma de tillhandahållna tjänsternas kvalitet och tjänsteleverantörens organisatoriska lämplighet. Att nämnden på effektivt sätt övervakar de utkontrakterade funktionerna och fortlöpande hanterar riskerna kopplade till utkontrakteringen. |
| --- | --- |

e)

Att nämnden bibehåller den sakkunskap och de resurser som krävs för att bedöma de tillhandahållna tjänsternas kvalitet och tjänsteleverantörens organisatoriska lämplighet. Att nämnden på effektivt sätt övervakar de utkontrakterade funktionerna och fortlöpande hanterar riskerna kopplade till utkontrakteringen.

| f) | Att nämnden har direkt tillgång till relevanta uppgifter som gör det möjligt för den att utöva den nödvändiga kontrollen av uppgifter som utkontrakterats. |
| --- | --- |

f)

Att nämnden har direkt tillgång till relevanta uppgifter som gör det möjligt för den att utöva den nödvändiga kontrollen av uppgifter som utkontrakterats.

7.   Om nämnden helt eller delvis utkontrakterar uppgifter i enlighet med punkt 1, ska den säkerställa att tjänsteleverantören är skyldig att följa nämndens interna rättsliga krav och principer om säkerhet och sekretess. All konfidentiell information som rör nämnden och som är tillgänglig för tjänsteleverantören ska användas endast i den mån det är nödvändigt för att fullgöra det mandat som nämnden gett.

8.   Innan nämnden fattar något beslut om utkontraktering, ska den inhämta godkännande från ECB att dela uppgifter från ECB med en tjänsteleverantör i enlighet med gällande sekretessbestämmelser.

Artikel 13

Bistånd av nationella resolutionsmyndigheter

Nämnden får begära att de nationella resolutionsmyndigheterna bistår i arbetet med att samla in årliga bidrag om en sådan begäran är berättigad med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet.

Artikel 14

Upphävande

Delegerad förordning (EU) nr 1310/2014 ska upphöra att gälla.

Artikel 15

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 september 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 225, 30.7.2014, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1310/2014 av den 8 oktober 2014 om ett provisoriskt system för delbetalningar av bidrag för att täcka den gemensamma resolutionsnämndens administrativa utgifter under den provisoriska perioden (EUT L 354, 11.12.2014, s. 1).

2

(3)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1163/2014 av den 22 oktober 2014 om tillsynsavgifter (ECB/2014/41) (EUT L 311, 31.10.2014, s. 23).

3

(4)  Rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

4

(5)  Rådets förordning nr 1 om vilka språk som ska användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen (EGT 17, 6.10.1958, s. 385).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

6

(7)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 av den 16 april 2014 om upprättande av ramen för samarbete inom den gemensamma tillsynsmekanismen mellan Europeiska centralbanken och nationella behöriga myndigheter samt med nationella utsedda myndigheter (ramförordning om den gemensamma tillsynsmekanismen [SSM]) (ECB/2014/17) (EUT L 141, 14.5.2014, s. 1).

7

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/2362

av den 5 december 2017

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Lenticchia di Altamura (SGB))

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Lenticchia di Altamura” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Lenticchia di Altamura” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Lenticchia di Altamura” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Lenticchia di Altamura” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Lenticchia di Altamura” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.6. Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 december 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 280, 24.8.2017, s. 4.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/2363

av den 6 december 2017

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Μελεκούνι” (Melekouni) (SGB))

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Greklands ansökan om registrering av namnet ”Μελεκούνι” (Melekouni) offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Greklands ansökan om registrering av namnet ”Μελεκούνι” (Melekouni) offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Μελεκούνι” (Melekouni) registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Μελεκούνι” (Melekouni) registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Μελεκούνι” (Melekouni) (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 2.3 Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 december 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 280, 24.8.2017, s. 7.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/17

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/2364

av den 18 december 2017

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (1), särskilt artikel 17.4 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2014/115/EU (2) godkände rådet protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (nedan kallat avtalet) (3) som slutits inom ramen för Världshandelsorganisationen. Avtalet är ett plurilateralt avtal och dess syfte är att ömsesidigt öppna marknaderna för offentlig upphandling mellan avtalsparterna. Det tillämpas på alla avtal om offentlig upphandling vilkas värde uppgår till minst de belopp (nedan kallade tröskelvärden) som anges i avtalet uttryckta i särskilda dragningsrätter. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2014/115/EU (2) godkände rådet protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (nedan kallat avtalet) (3) som slutits inom ramen för Världshandelsorganisationen. Avtalet är ett plurilateralt avtal och dess syfte är att ömsesidigt öppna marknaderna för offentlig upphandling mellan avtalsparterna. Det tillämpas på alla avtal om offentlig upphandling vilkas värde uppgår till minst de belopp (nedan kallade tröskelvärden) som anges i avtalet uttryckta i särskilda dragningsrätter.

| (2) | Ett av syftena med direktiv 2014/25/EU är att upphandlande enheter som tillämpar det direktivet samtidigt ska kunna uppfylla kraven i avtalet. För att nå detta mål bör de tröskelvärden som fastställs genom det direktivet om offentlig upphandling och som också omfattas av avtalet anpassas, så att de uppgår till de belopp i euro, avrundade nedåt till närmaste tusental, som motsvarar de tröskelvärden som anges i avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Ett av syftena med direktiv 2014/25/EU är att upphandlande enheter som tillämpar det direktivet samtidigt ska kunna uppfylla kraven i avtalet. För att nå detta mål bör de tröskelvärden som fastställs genom det direktivet om offentlig upphandling och som också omfattas av avtalet anpassas, så att de uppgår till de belopp i euro, avrundade nedåt till närmaste tusental, som motsvarar de tröskelvärden som anges i avtalet.

| (3) | För konsekvensens skull är det lämpligt att också anpassa de tröskelvärden som fastställs i direktiv 2014/25/EU som inte omfattas av avtalet. |
| --- | --- |

(3)

För konsekvensens skull är det lämpligt att också anpassa de tröskelvärden som fastställs i direktiv 2014/25/EU som inte omfattas av avtalet.

| (4) | Direktiv 2014/25/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2014/25/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 15 i direktiv 2014/25/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | I led a ska beloppet ”418 000 euro” ersättas med ”443 000 euro”. |
| --- | --- |

1.

I led a ska beloppet ”418 000 euro” ersättas med ”443 000 euro”.

| 2. | I led b ska beloppet ”5 225 000 euro” ersättas med ”5 548 000 euro”. |
| --- | --- |

2.

I led b ska beloppet ”5 225 000 euro” ersättas med ”5 548 000 euro”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Rådets beslut 2014/115/EU av den 2 december 2013 om ingående av protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (EUT L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  EUT L 68, 7.3.2014, s. 4.

3

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/19

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/2365

av den 18 december 2017

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (1), särskilt artikel 6.5 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2014/115/EU (2) godkände rådet protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (nedan kallat avtalet) (3), som ingåtts inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO). Avtalet är ett plurilateralt avtal som syftar till att ömsesidigt öppna marknaderna för offentlig upphandling mellan avtalsparterna. Avtalet gäller alla upphandlingsavtal till ett värde som uppgår till minst de belopp (nedan kallade tröskelvärden) som anges i det, uttryckta i särskilda dragningsrätter. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2014/115/EU (2) godkände rådet protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (nedan kallat avtalet) (3), som ingåtts inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO). Avtalet är ett plurilateralt avtal som syftar till att ömsesidigt öppna marknaderna för offentlig upphandling mellan avtalsparterna. Avtalet gäller alla upphandlingsavtal till ett värde som uppgår till minst de belopp (nedan kallade tröskelvärden) som anges i det, uttryckta i särskilda dragningsrätter.

| (2) | Ett av syftena med direktiv 2014/24/EU är att upphandlande myndigheter som tillämpar det direktivet samtidigt ska kunna uppfylla kraven i avtalet. För att nå detta mål bör de tröskelvärden som fastställs genom det direktivet för offentlig upphandling som också omfattas av avtalet anpassas, så att de uppgår till de belopp i euro, avrundade nedåt till närmaste tusental, som motsvarar de tröskelvärden som anges i avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Ett av syftena med direktiv 2014/24/EU är att upphandlande myndigheter som tillämpar det direktivet samtidigt ska kunna uppfylla kraven i avtalet. För att nå detta mål bör de tröskelvärden som fastställs genom det direktivet för offentlig upphandling som också omfattas av avtalet anpassas, så att de uppgår till de belopp i euro, avrundade nedåt till närmaste tusental, som motsvarar de tröskelvärden som anges i avtalet.

| (3) | För konsekvensens skull är det lämpligt att också anpassa de tröskelvärden i direktiv 2014/24/EU som inte omfattas av avtalet. |
| --- | --- |

(3)

För konsekvensens skull är det lämpligt att också anpassa de tröskelvärden i direktiv 2014/24/EU som inte omfattas av avtalet.

| (4) | Direktiv 2014/24/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2014/24/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2014/24/EU ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | I led a ska beloppet ”5 225 000 EUR” ersättas med ”5 548 000 EUR”. |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

I led a ska beloppet ”5 225 000 EUR” ersättas med ”5 548 000 EUR”.

| b) | I led b ska beloppet ”135 000 EUR” ersättas med ”144 000 EUR”. |
| --- | --- |

b)

I led b ska beloppet ”135 000 EUR” ersättas med ”144 000 EUR”.

| c) | I led c ska beloppet ”209 000 EUR” ersättas med ”221 000 EUR”. |
| --- | --- |

c)

I led c ska beloppet ”209 000 EUR” ersättas med ”221 000 EUR”.

| (2) | I artikel 13 ska första stycket ändras på följande sätt:






  a) | I led a ska beloppet ”5 225 000 EUR” ersättas med ”5 548 000 EUR”. |
| --- | --- | --- |

(2)

I artikel 13 ska första stycket ändras på följande sätt:

a)

I led a ska beloppet ”5 225 000 EUR” ersättas med ”5 548 000 EUR”.

| b) | I led b ska beloppet ”209 000 EUR” ersättas med ”221 000 EUR”. |
| --- | --- |

b)

I led b ska beloppet ”209 000 EUR” ersättas med ”221 000 EUR”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

1

(2)  Rådets beslut 2014/115/EU av den 2 december 2013 om ingående av protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (EUT L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  EUT L 68, 7.3.2014, s. 4.

3

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/21

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/2366

av den 18 december 2017

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (1), särskilt artikel 9.4 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2014/115/EU (2) godkände rådet protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (nedan kallat avtalet) (3) som ingåtts inom ramen för Världshandelsorganisationen. Avtalet är ett plurilateralt instrument som syftar till att ömsesidigt öppna marknaderna för offentlig upphandling mellan avtalsparterna. Avtalet gäller alla upphandlingsavtal till ett värde som uppgår till minst de belopp (nedan kallade tröskelvärden) som anges i det, uttryckta i särskilda dragningsrätter. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2014/115/EU (2) godkände rådet protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (nedan kallat avtalet) (3) som ingåtts inom ramen för Världshandelsorganisationen. Avtalet är ett plurilateralt instrument som syftar till att ömsesidigt öppna marknaderna för offentlig upphandling mellan avtalsparterna. Avtalet gäller alla upphandlingsavtal till ett värde som uppgår till minst de belopp (nedan kallade tröskelvärden) som anges i det, uttryckta i särskilda dragningsrätter.

| (2) | Ett av syftena med direktiv 2014/23/EU är att upphandlande enheter och myndigheter som tillämpar det direktivet samtidigt ska kunna uppfylla kraven i avtalet. För att nå detta mål bör de tröskelvärden som fastställs genom det direktivet för offentlig upphandling som också omfattas av avtalet anpassas, så att de uppgår till de belopp i euro, avrundade nedåt till närmaste tusental, som motsvarar de tröskelvärden som anges i avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Ett av syftena med direktiv 2014/23/EU är att upphandlande enheter och myndigheter som tillämpar det direktivet samtidigt ska kunna uppfylla kraven i avtalet. För att nå detta mål bör de tröskelvärden som fastställs genom det direktivet för offentlig upphandling som också omfattas av avtalet anpassas, så att de uppgår till de belopp i euro, avrundade nedåt till närmaste tusental, som motsvarar de tröskelvärden som anges i avtalet.

| (3) | För konsekvensens skull är det lämpligt att också anpassa de tröskelvärden i direktiv 2014/23/EU som inte omfattas av avtalet. |
| --- | --- |

(3)

För konsekvensens skull är det lämpligt att också anpassa de tröskelvärden i direktiv 2014/23/EU som inte omfattas av avtalet.

| (4) | Direktiv 2014/23/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 2014/23/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 8.1 i direktiv 2014/23/EU ska beloppet ”5 225 000 EUR” ersättas med ”5 548 000 EUR”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 94, 28.3.2014, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut 2014/115/EU av den 2 december 2013 om ingående av protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (EUT L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  EUT L 68, 7.3.2014, s. 4.

3

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/2367

av den 18 december 2017

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG av den 13 juli 2009 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG (1), särskilt artikel 68, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2014/115/EU (2) godkände rådet protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (nedan kallat avtalet) (3) som slutits inom ramen för Världshandelsorganisationen. Avtalet är ett plurilateralt avtal och dess syfte är att ömsesidigt öppna marknaderna för offentlig upphandling mellan avtalsparterna. Det tillämpas på alla avtal om offentlig upphandling vilkas värde uppgår till minst de belopp (nedan kallade tröskelvärden) som anges i avtalet uttryckta i särskilda dragningsrätter. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2014/115/EU (2) godkände rådet protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (nedan kallat avtalet) (3) som slutits inom ramen för Världshandelsorganisationen. Avtalet är ett plurilateralt avtal och dess syfte är att ömsesidigt öppna marknaderna för offentlig upphandling mellan avtalsparterna. Det tillämpas på alla avtal om offentlig upphandling vilkas värde uppgår till minst de belopp (nedan kallade tröskelvärden) som anges i avtalet uttryckta i särskilda dragningsrätter.

| (2) | Ett av syftena med direktiv 2009/81/EG är att upphandlande enheter och myndigheter som tillämpar detta direktiv samtidigt ska kunna uppfylla kraven i avtalet. För att nå detta mål bör de tröskelvärden som fastställs genom det direktivet om offentlig upphandling och som också omfattas av avtalet anpassas så att de uppgår till de belopp i euro, avrundade nedåt till närmaste tusental, som motsvarar de tröskelvärden som anges i avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Ett av syftena med direktiv 2009/81/EG är att upphandlande enheter och myndigheter som tillämpar detta direktiv samtidigt ska kunna uppfylla kraven i avtalet. För att nå detta mål bör de tröskelvärden som fastställs genom det direktivet om offentlig upphandling och som också omfattas av avtalet anpassas så att de uppgår till de belopp i euro, avrundade nedåt till närmaste tusental, som motsvarar de tröskelvärden som anges i avtalet.

| (3) | För konsekvensens skull bör de tröskelvärden som fastställts i direktiv 2009/81/EG anpassas till de reviderade tröskelvärden som fastställts i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (4). Direktiv 2009/81/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

För konsekvensens skull bör de tröskelvärden som fastställts i direktiv 2009/81/EG anpassas till de reviderade tröskelvärden som fastställts i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (4). Direktiv 2009/81/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från rådgivande kommittén för offentliga upphandlingskontrakt. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från rådgivande kommittén för offentliga upphandlingskontrakt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 8 i direktiv 2009/81/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I led a ska beloppet ”418 000 euro” ersättas med ”443 000 euro”. |
| --- | --- |

1.

I led a ska beloppet ”418 000 euro” ersättas med ”443 000 euro”.

| 2. | I led b ska beloppet ”5 225 000 euro” ersättas med ”5 548 000 euro”. |
| --- | --- |

2.

I led b ska beloppet ”5 225 000 euro” ersättas med ”5 548 000 euro”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 216, 20.8.2009, s. 76.

1

(2)  Rådets beslut 2014/115/EU av den 2 december 2013 om ingående av protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (EUT L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  EUT L 68, 7.3.2014, s. 4.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

4

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/24

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/2368

av den 18 december 2017

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/325 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom genomförandeförordning (EU) 2017/325 (2) införde kommissionen en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(1)

Genom genomförandeförordning (EU) 2017/325 (2) införde kommissionen en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/1036.

| (2) | Genom genomförandeförordning (EU) 2017/325 gavs dock inte företag som inte exporterade högstyrkegarn av polyestrar under den ursprungliga undersökningsperioden någon möjlighet att begära en översyn av huruvida de också kan bli föremål för den tullsats som infördes för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(2)

Genom genomförandeförordning (EU) 2017/325 gavs dock inte företag som inte exporterade högstyrkegarn av polyestrar under den ursprungliga undersökningsperioden någon möjlighet att begära en översyn av huruvida de också kan bli föremål för den tullsats som infördes för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet.

| (3) | En sådan översyn ska göras om kommissionen får tillräcklig bevisning från en ny exportör eller tillverkare i det berörda exportlandet som 1) inte exporterade produkten under den undersökningsperiod på vilken åtgärderna grundades, 2) inte är närstående någon exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införts, och 3) antingen faktiskt har exporterat de berörda varorna eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att efter undersökningsperiodens utgång exportera en betydande kvantitet till unionen. |
| --- | --- |

(3)

En sådan översyn ska göras om kommissionen får tillräcklig bevisning från en ny exportör eller tillverkare i det berörda exportlandet som 1) inte exporterade produkten under den undersökningsperiod på vilken åtgärderna grundades, 2) inte är närstående någon exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införts, och 3) antingen faktiskt har exporterat de berörda varorna eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att efter undersökningsperiodens utgång exportera en betydande kvantitet till unionen.

| (4) | Det är därför lämpligt att ändra genomförandeförordning (EU) 2017/325 i enlighet med detta för att ge nya exportörer möjligheten att begära en sådan översyn. |
| --- | --- |

(4)

Det är därför lämpligt att ändra genomförandeförordning (EU) 2017/325 i enlighet med detta för att ge nya exportörer möjligheten att begära en sådan översyn.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

| (6) | Mot bakgrund av ovanstående bör artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2017/325 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av ovanstående bör artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2017/325 ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2017/325 ska följande punkt 5 läggas till:

”5.   Om en part från Kina lägger fram tillräcklig bevisning för kommissionen för att den

| a) | inte exporterade de varor som anges i punkt 1 med ursprung i Kina under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen (1 juli 2008–30 juni 2009), |
| --- | --- |

a)

inte exporterade de varor som anges i punkt 1 med ursprung i Kina under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen (1 juli 2008–30 juni 2009),

| b) | inte är närstående någon exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, and |
| --- | --- |

b)

inte är närstående någon exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, and

| c) | antingen faktiskt har exporterat de berörda varor som beskrivs i punkt 1 eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att efter den ursprungliga undersökningsperiodens utgång exportera en betydande kvantitet till unionen, |
| --- | --- |

c)

antingen faktiskt har exporterat de berörda varor som beskrivs i punkt 1 eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att efter den ursprungliga undersökningsperiodens utgång exportera en betydande kvantitet till unionen,

får kommissionen ändra bilaga I så att denna part beviljas den tull som tillämpas för de samarbetsvilliga tillverkare som inte ingick i urvalet, dvs. 5,3 %.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/325 av den 24 februari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 49, 25.2.2017, s. 6).

2

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/26

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/2369

av den 18 december 2017

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 743/2013 om skyddsåtgärder rörande import av musslor från Turkiet avsedda att användas som livsmedel vad gäller dess tillämpningsperiod

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (1), särskilt artikel 22.6, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 743/2013 (2) antogs eftersom revisioner av kommissionens revisionstjänst hade konstaterat brister i Turkiet vid genomförandet av den offentliga kontrollen av produktionen av musslor avsedda för export till unionen, och eftersom medlemsstaterna hade rapporterat sändningar av musslor med ursprung i Turkiet som inte uppfyllde unionens mikrobiologiska normer. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 743/2013 (2) antogs eftersom revisioner av kommissionens revisionstjänst hade konstaterat brister i Turkiet vid genomförandet av den offentliga kontrollen av produktionen av musslor avsedda för export till unionen, och eftersom medlemsstaterna hade rapporterat sändningar av musslor med ursprung i Turkiet som inte uppfyllde unionens mikrobiologiska normer.

| (2) | Den senaste revisionen av kommissionens revisionstjänst som ägde rum i september 2015 konstaterade att det fortfarande förelåg betydande brister i kontrollsystemet för musslor avsedda för export till unionen. De turkiska behöriga myndigheterna har lämnat uppgifter om de korrigerande åtgärder som har vidtagits för att ta itu med dessa brister. Vissa av dessa brister, bland annat arbetet i laboratorier, förekommer fortfarande. |
| --- | --- |

(2)

Den senaste revisionen av kommissionens revisionstjänst som ägde rum i september 2015 konstaterade att det fortfarande förelåg betydande brister i kontrollsystemet för musslor avsedda för export till unionen. De turkiska behöriga myndigheterna har lämnat uppgifter om de korrigerande åtgärder som har vidtagits för att ta itu med dessa brister. Vissa av dessa brister, bland annat arbetet i laboratorier, förekommer fortfarande.

| (3) | På grund av de berörda produkternas karaktär bör tillämpningsperioden för genomförandeförordning (EU) nr 743/2013 förlängas tills tillräckliga garantier erhållits, tester utförda av medlemsstaterna visar att sändningarna uppfyller kraven och en uppföljande revision bekräftar att åtgärderna kan upphävas. |
| --- | --- |

(3)

På grund av de berörda produkternas karaktär bör tillämpningsperioden för genomförandeförordning (EU) nr 743/2013 förlängas tills tillräckliga garantier erhållits, tester utförda av medlemsstaterna visar att sändningarna uppfyller kraven och en uppföljande revision bekräftar att åtgärderna kan upphävas.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 5 andra stycket i genomförandeförordning (EU) nr 743/2013 ska datumet ”den 31 december 2017” ersättas med ”den 31 december 2021”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 24, 30.1.1998, s. 9.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 743/2013 av den 31 juli 2013 om skyddsåtgärder rörande import av musslor från Turkiet avsedda att användas som livsmedel (EUT L 205, 1.8.2013, s. 1).

2

---

BESLUT

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/28

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2017/2370

av den 18 december 2017

till stöd för Haag-uppförandekoden och icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 28.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som behöver vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som behöver vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning.

| (2) | Unionen genomför aktivt strategin och ger verkan åt de åtgärder som anges i kapitel III i strategin, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som syftar till att förbättra det multilaterala systemet för förhindrande av spridning och de multilaterala förtroendeskapande åtgärderna. Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler (nedan kallad koden) är en integrerad del i detta multilaterala system för förhindrande av spridning. |
| --- | --- |

(2)

Unionen genomför aktivt strategin och ger verkan åt de åtgärder som anges i kapitel III i strategin, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som syftar till att förbättra det multilaterala systemet för förhindrande av spridning och de multilaterala förtroendeskapande åtgärderna. Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler (nedan kallad koden) är en integrerad del i detta multilaterala system för förhindrande av spridning.

| (3) | Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1). Enligt den gemensamma ståndpunkten bör unionen bland annat övertyga så många länder som möjligt att ansluta sig till koden, särskilt de länder som kan tillverka ballistiska missiler; dessutom bör koden vidareutvecklas och genomföras, särskilt dess förtroendeskapande åtgärder, och ett närmare förhållande mellan koden och Förenta nationernas (FN) multilaterala system om förhindrande av spridning främjas. |
| --- | --- |

(3)

Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1). Enligt den gemensamma ståndpunkten bör unionen bland annat övertyga så många länder som möjligt att ansluta sig till koden, särskilt de länder som kan tillverka ballistiska missiler; dessutom bör koden vidareutvecklas och genomföras, särskilt dess förtroendeskapande åtgärder, och ett närmare förhållande mellan koden och Förenta nationernas (FN) multilaterala system om förhindrande av spridning främjas.

| (4) | Den 8 december 2008 antog rådet sina slutsatser och ett dokument med titeln Nya handlingslinjer för Europeiska unionen i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen. I dokumentet fastställs bland annat att spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för dessa fortsätter att utgöra ett av de största hoten mot säkerheten och att politiken för icke-spridning utgör en viktig del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. |
| --- | --- |

(4)

Den 8 december 2008 antog rådet sina slutsatser och ett dokument med titeln Nya handlingslinjer för Europeiska unionen i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen. I dokumentet fastställs bland annat att spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för dessa fortsätter att utgöra ett av de största hoten mot säkerheten och att politiken för icke-spridning utgör en viktig del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

| (5) | Den 18 december 2008 antog rådet beslut 2008/974/Gusp (2) till stöd för koden inom ramen för genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

(5)

Den 18 december 2008 antog rådet beslut 2008/974/Gusp (2) till stöd för koden inom ramen för genomförandet av strategin.

| (6) | Den 23 juli 2012 antog rådet beslut 2012/423/Gusp (3). Det beslutet har gjort det möjligt att framgångsrikt främja universalisering av koden och efterlevnad av dess principer. |
| --- | --- |

(6)

Den 23 juli 2012 antog rådet beslut 2012/423/Gusp (3). Det beslutet har gjort det möjligt att framgångsrikt främja universalisering av koden och efterlevnad av dess principer.

| (7) | Den 15 december 2014 antog rådet beslut 2014/913/Gusp (4). Det beslutet har bidragit till att göra koden mer känd och underlättade därmed anslutningen av nya medlemmar till koden. Det är en prioritering för unionen att fortsätta med dialogen mellan stater som anslutit sig och dem som inte gjort det, i syfte att ytterligare främja kodens universalitet samt bättre genomförande och utveckling av koden. Det här beslutet bör bidra till denna process. |
| --- | --- |

(7)

Den 15 december 2014 antog rådet beslut 2014/913/Gusp (4). Det beslutet har bidragit till att göra koden mer känd och underlättade därmed anslutningen av nya medlemmar till koden. Det är en prioritering för unionen att fortsätta med dialogen mellan stater som anslutit sig och dem som inte gjort det, i syfte att ytterligare främja kodens universalitet samt bättre genomförande och utveckling av koden. Det här beslutet bör bidra till denna process.

| (8) | Mer allmänt ger den fortsatta spridningen av ballistiska missiler med förmåga att bära massförstörelsevapen allt större anledning till oro hos världssamfundet, särskilt när det gäller missilprogram i Mellanöstern, Nordostasien och Sydostasien. |
| --- | --- |

(8)

Mer allmänt ger den fortsatta spridningen av ballistiska missiler med förmåga att bära massförstörelsevapen allt större anledning till oro hos världssamfundet, särskilt när det gäller missilprogram i Mellanöstern, Nordostasien och Sydostasien.

| (9) | Förenta nationernas säkerhetsråd (nedan kallat säkerhetsrådet) framhöll i sin resolution 1540 (2004), och erinrade i sina resolutioner 1977 (2011) och 2325 (2016), om att spridningen av kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärare för sådana vapen utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och ålade staterna att bland annat avhålla sig från att på något sätt stödja icke-statliga aktörer i deras utveckling, förvärv, tillverkning, innehav, transport, överföring eller användning av kärnvapen eller kemiska eller biologiska vapen och bärare för sådana vapen. Att kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärare för sådana vapen utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet bekräftades i säkerhetsrådets resolution 1887 (2009) om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen. |
| --- | --- |

(9)

Förenta nationernas säkerhetsråd (nedan kallat säkerhetsrådet) framhöll i sin resolution 1540 (2004), och erinrade i sina resolutioner 1977 (2011) och 2325 (2016), om att spridningen av kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärare för sådana vapen utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och ålade staterna att bland annat avhålla sig från att på något sätt stödja icke-statliga aktörer i deras utveckling, förvärv, tillverkning, innehav, transport, överföring eller användning av kärnvapen eller kemiska eller biologiska vapen och bärare för sådana vapen. Att kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärare för sådana vapen utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet bekräftades i säkerhetsrådets resolution 1887 (2009) om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I enlighet med EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), som har som mål att upprätthålla, genomföra och stärka de multilaterala fördragen och avtalen om nedrustning och icke-spridning, ska unionen ytterligare stödja universaliseringen, det fullständiga genomförandet och förbättringen av Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler (nedan kallad koden).

2.   Verksamheten till stöd för koden, som motsvarar åtgärder i linje med strategin, ska bestå av regionala och delregionala workshoppar, konferenser, expertbesök, forskning, information och kommunikation, liksom sidoevenemang i anslutning till internationella konferenser.

3.   Syftet med verksamheten ska vara att

| a) | främja anslutning till koden av ännu fler stater och på sikt dess universalisering, |
| --- | --- |

a)

främja anslutning till koden av ännu fler stater och på sikt dess universalisering,

| b) | stödja ett fullständigt genomförande av koden, |
| --- | --- |

b)

stödja ett fullständigt genomförande av koden,

| c) | främja dialog mellan stater som anslutit sig och stater som inte anslutit sig i syfte att bidra till att skapa förtroende och transparens, mana till återhållsamhet samt skapa mer stabilitet och säkerhet för alla, |
| --- | --- |

c)

främja dialog mellan stater som anslutit sig och stater som inte anslutit sig i syfte att bidra till att skapa förtroende och transparens, mana till återhållsamhet samt skapa mer stabilitet och säkerhet för alla,

| d) | stärka kodens synlighet och öka allmänhetens medvetenhet om de risker och hot som spridning av ballistiska missiler medför, |
| --- | --- |

d)

stärka kodens synlighet och öka allmänhetens medvetenhet om de risker och hot som spridning av ballistiska missiler medför,

| e) | i synnerhet genom akademiska studier, utforska möjligheterna att förbättra koden och att främja samarbetet mellan koden och andra relevanta instrument, såsom kontrollsystemet för missilteknik, säkerhetsrådets resolution 1540 (2004) och FN:s register över föremål som har sänts ut i yttre rymden. |
| --- | --- |

e)

i synnerhet genom akademiska studier, utforska möjligheterna att förbättra koden och att främja samarbetet mellan koden och andra relevanta instrument, såsom kontrollsystemet för missilteknik, säkerhetsrådets resolution 1540 (2004) och FN:s register över föremål som har sänts ut i yttre rymden.

4.   En utförlig beskrivning av projekten återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant (den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 ska genomföras av Stiftelsen för Strategisk Forskning (FRS) i Paris. FRS ska utföra denna uppgift på den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med FRS.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som anges i artikel 1.2 ska vara 1 878 120,05 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det belopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som är tillämpliga på unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att det bidrag som avses i punkt 2 förvaltas korrekt. Efter antagandet av detta beslut ska den därför ingå en bidragsöverenskommelse med FRS om referensbeloppet. De bestämmelser om bidrag som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (5) ska tillämpas på denna bidragsöverenskommelse. I överenskommelsen ska det fastställas att FRS ska säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska sträva efter att ingå bidragsöverenskommelsen i punkt 3 snarast möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska informera rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om datumet för bidragsöverenskommelsens ingående.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter från FRS. Dessa rapporter ska ligga till grund för rådets utvärdering.

2.   Kommissionen ska informera om de finansiella aspekterna av de projekt som avses i artikel 1.2.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Detta beslut upphör att gälla 40 månader efter det att den bidragsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts. Det ska dock upphöra att gälla sex månader efter ikraftträdandet, om inte någon bidragsöverenskommelse har ingåtts vid denna tidpunkt.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2017.

På rådets vägnar

K. SIMSON

Ordförande

---

(1)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/Gusp av den 17 november 2003 om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare (EUT L 302, 20.11.2003, s. 34).

1

(2)  Rådets beslut 2008/974/Gusp av den 18 december 2008 till stöd för Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 345, 23.12.2008, s. 91).

2

(3)  Rådets beslut 2012/423/Gusp av den 23 juli 2012 till stöd för icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen och för rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/Gusp (EUT L 196, 24.7.2012, s. 74).

3

(4)  Rådets beslut 2014/913/Gusp av den 15 december 2014 till stöd för Haag-uppförandekoden och icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 360, 17.12.2014, s. 44).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

5

---

BILAGA

1.   SYFTE

Huvudsyftet med detta beslut är att genom särskilda åtgärder främja en universalisering, ett fullständigt genomförande och en förbättring av Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler (nedan kallad koden), i linje med EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen.

Detta beslut är ett komplement till unionens diplomatiska kontakter med stater som anslutit sig till koden och med icke-anslutna stater. Följande budskap från unionen är relevanta i detta avseende:

| a) | För stater som anslutit sig:






  i) | Det är viktigt att anslutna stater fullt ut genomför koden, särskilt genom de årliga förklaringar och föranmälningar av uppskjutning som föreskrivs i koden. |
| --- | --- | --- |

a)

För stater som anslutit sig:

i)

Det är viktigt att anslutna stater fullt ut genomför koden, särskilt genom de årliga förklaringar och föranmälningar av uppskjutning som föreskrivs i koden.

| ii) | Anslutna stater uppmuntras att till fullo utnyttja koden som ett sätt att främja transparens och förtroende, såväl regionalt som internationellt, och att bidra till att förhindra och förebygga spridning av ballistiska missiler som kan bära massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

ii)

Anslutna stater uppmuntras att till fullo utnyttja koden som ett sätt att främja transparens och förtroende, såväl regionalt som internationellt, och att bidra till att förhindra och förebygga spridning av ballistiska missiler som kan bära massförstörelsevapen.

| b) | För icke-anslutna stater:






  i) | Icke-anslutna stater uppmuntras att ansluta sig till koden och därigenom bidra till att utöka de multilaterala insatserna för att förebygga spridning av massförstörelsevapen och bärare för sådana vapen. |
| --- | --- | --- |

b)

För icke-anslutna stater:

i)

Icke-anslutna stater uppmuntras att ansluta sig till koden och därigenom bidra till att utöka de multilaterala insatserna för att förebygga spridning av massförstörelsevapen och bärare för sådana vapen.

| ii) | Icke-anslutna stater uppmuntras även att utnyttja bestämmelserna i koden i syfte att minska regionala spänningar och bygga förtroende, och därigenom främja säkerhet för alla. |
| --- | --- |

ii)

Icke-anslutna stater uppmuntras även att utnyttja bestämmelserna i koden i syfte att minska regionala spänningar och bygga förtroende, och därigenom främja säkerhet för alla.

Dessutom ska detta beslut användas för att bidra till finansieringen av ett begränsat antal utredningsdokument om synergier mellan koden och andra relevanta instrument, såsom kontrollsystemet för missilteknik, säkerhetsrådets resolution 1540 (2004) och Förenta nationernas register över föremål som har sänts ut i yttre rymden.

Slutligen syftar detta beslut till att stödja den pågående politiska dialogen inom det internationella samfundet om säkerhet och hållbarhet i yttre rymden, i synnerhet genom att ge ett begränsat finansiellt bidrag till de årliga rymdkonferenser som anordnas av FN:s institut för nedrustningsforskning (Unidir) i Genève.

2.   ÅTGÄRDER

2.1   Åtgärdernas mål

| a) | Att främja anslutning till koden av ännu fler stater och på sikt dess universalisering. |
| --- | --- |

a)

Att främja anslutning till koden av ännu fler stater och på sikt dess universalisering.

| b) | Att stödja de anslutna staternas fullständiga genomförande av koden. |
| --- | --- |

b)

Att stödja de anslutna staternas fullständiga genomförande av koden.

| c) | Att främja dialog mellan anslutna och icke-anslutna stater, i syfte att bidra till att skapa förtroende och transparens, mana till återhållsamhet samt skapa mer stabilitet och säkerhet för alla. |
| --- | --- |

c)

Att främja dialog mellan anslutna och icke-anslutna stater, i syfte att bidra till att skapa förtroende och transparens, mana till återhållsamhet samt skapa mer stabilitet och säkerhet för alla.

| d) | Att stärka kodens synlighet och öka allmänhetens medvetenhet om de risker och hot som spridning av ballistiska missiler medför. |
| --- | --- |

d)

Att stärka kodens synlighet och öka allmänhetens medvetenhet om de risker och hot som spridning av ballistiska missiler medför.

| e) | Att, i synnerhet genom akademiska studier, utforska möjligheterna att förbättra koden och att främja samarbetet mellan koden och andra relevanta instrument, såsom kontrollsystemet för missilteknik och säkerhetsrådets resolution 1540 (2004). |
| --- | --- |

e)

Att, i synnerhet genom akademiska studier, utforska möjligheterna att förbättra koden och att främja samarbetet mellan koden och andra relevanta instrument, såsom kontrollsystemet för missilteknik och säkerhetsrådets resolution 1540 (2004).

2.2   Beskrivning av åtgärderna

| a) | FRS kommer att organisera uppsökande verksamhet i form av regionala och/eller delregionala seminarier samt expertuppdrag som utformats för att






  i) | öka medvetenheten om de risker och utmaningar som spridning av ballistiska missiler medför, |
| --- | --- | --- |

a)

FRS kommer att organisera uppsökande verksamhet i form av regionala och/eller delregionala seminarier samt expertuppdrag som utformats för att

i)

öka medvetenheten om de risker och utmaningar som spridning av ballistiska missiler medför,

| ii) | tillhandahålla en plattform där berörda experter informellt kan diskutera (de s.k. Chatham House-reglerna) strategiska frågor och därigenom bidra till att bygga förtroende stater emellan, och |
| --- | --- |

ii)

tillhandahålla en plattform där berörda experter informellt kan diskutera (de s.k. Chatham House-reglerna) strategiska frågor och därigenom bidra till att bygga förtroende stater emellan, och

| iii) | främja unionens målsättning att uppnå en universalisering, ett fullständigt genomförande och en förbättring av koden. |
| --- | --- |

iii)

främja unionens målsättning att uppnå en universalisering, ett fullständigt genomförande och en förbättring av koden.

FRS kommer att anordna upp till nio regionala och/eller delregionala evenemang, däribland i Latinamerika och Västindien, Mellanöstern/Afrika och Sydostasien, samt upp till sex landsspecifika expertuppdrag till icke-anslutna stater. Samtliga evenemang kommer att genomföras i nära samarbete med myndigheterna i de respektive värdländerna och, om så är lämpligt, andra relevanta akademiska institutioner.

| b) | FRS kommer att anordna upp till sex sidoevenemang om koden i anslutning till internationella konferenser, i synnerhet årsmötet för koden och sessionen i FN:s generalförsamlings första utskott i New York. Sådana sidoevenemang kommer att utformas i syfte att bidra till att fördjupa förhållandet mellan koden och FN, i enlighet med resolution 71/33, som antogs av FN:s generalförsamling den 5 december 2016. |
| --- | --- |

b)

FRS kommer att anordna upp till sex sidoevenemang om koden i anslutning till internationella konferenser, i synnerhet årsmötet för koden och sessionen i FN:s generalförsamlings första utskott i New York. Sådana sidoevenemang kommer att utformas i syfte att bidra till att fördjupa förhållandet mellan koden och FN, i enlighet med resolution 71/33, som antogs av FN:s generalförsamling den 5 december 2016.

| c) | FRS kommer i nära samarbete med berörda myndigheter att anordna ett besök av en internationell grupp av experter till en rymdfarkostbas, i enlighet med artikel 4 a ii tredje strecksatsen i koden. |
| --- | --- |

c)

FRS kommer i nära samarbete med berörda myndigheter att anordna ett besök av en internationell grupp av experter till en rymdfarkostbas, i enlighet med artikel 4 a ii tredje strecksatsen i koden.

| d) | Från det ekonomiska bidraget från unionen kommer FRS att överföra ett belopp på tre gånger 29 240,00 EUR till Unidir i syfte att bidra till finansieringen av Unidirs årliga konferenser om rymdsäkerhetsfrågor och därigenom befrämja uppnåendet av det övergripande målet om stöd till koden. FRS och Unidir kommer att säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek vid dessa konferenser. |
| --- | --- |

d)

Från det ekonomiska bidraget från unionen kommer FRS att överföra ett belopp på tre gånger 29 240,00 EUR till Unidir i syfte att bidra till finansieringen av Unidirs årliga konferenser om rymdsäkerhetsfrågor och därigenom befrämja uppnåendet av det övergripande målet om stöd till koden. FRS och Unidir kommer att säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek vid dessa konferenser.

| e) | FRS kommer att beställa och offentliggöra minst fyra utredningsdokument om frågor som rör koden, däribland ett eller flera utredningsdokument om förhållandet mellan koden och andra relevanta multilaterala dokument, såsom kontrollsystemet för missilteknik och säkerhetsrådets resolution 1540 (2004). I detta syfte kommer FRS att be om bidrag från alla forskningsinstitut som ingår i eller är knutna till EU:s konsortium för icke-spridning och nedrustning. FRS och berörda enheter inom Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) kommer sinsemellan att enas om utredningsdokumentens ämnesinriktning. |
| --- | --- |

e)

FRS kommer att beställa och offentliggöra minst fyra utredningsdokument om frågor som rör koden, däribland ett eller flera utredningsdokument om förhållandet mellan koden och andra relevanta multilaterala dokument, såsom kontrollsystemet för missilteknik och säkerhetsrådets resolution 1540 (2004). I detta syfte kommer FRS att be om bidrag från alla forskningsinstitut som ingår i eller är knutna till EU:s konsortium för icke-spridning och nedrustning. FRS och berörda enheter inom Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) kommer sinsemellan att enas om utredningsdokumentens ämnesinriktning.

| f) | FRS kommer att bedriva kommunikations- och informationsverksamhet i det dubbla syftet att öka kodens synlighet samt unionens bidrag till den. FRS kommer att utarbeta en detaljerad kommunikations- och informationsplan som ska godkännas av utrikestjänsten och kommissionen. |
| --- | --- |

f)

FRS kommer att bedriva kommunikations- och informationsverksamhet i det dubbla syftet att öka kodens synlighet samt unionens bidrag till den. FRS kommer att utarbeta en detaljerad kommunikations- och informationsplan som ska godkännas av utrikestjänsten och kommissionen.

2.3   Åtgärdernas resultat

| a) | Ökat antalet stater som är anslutna till koden. |
| --- | --- |

a)

Ökat antalet stater som är anslutna till koden.

| b) | Förbättring av de anslutna staternas genomförande av koden. |
| --- | --- |

b)

Förbättring av de anslutna staternas genomförande av koden.

| c) | Ökad medvetenhet hos beslutsfattare, lagstiftare, experter och allmänheten om vikten av att stater ansluter sig till och genomför koden. |
| --- | --- |

c)

Ökad medvetenhet hos beslutsfattare, lagstiftare, experter och allmänheten om vikten av att stater ansluter sig till och genomför koden.

| d) | Bättre synlighet för unionens insatser för att främja kodens universalisering samt dess fullständiga genomförande och förbättring. |
| --- | --- |

d)

Bättre synlighet för unionens insatser för att främja kodens universalisering samt dess fullständiga genomförande och förbättring.

3.   PARTNER FÖR ÅTGÄRDERNA

I nära samordning med utrikestjänsten kommer FRS även fortsättningsvis att utveckla ändamålsenliga partnerskap med intresserade regionala och delregionala organisationer, myndigheter, forskningsinstitut och andra relevanta organ.

FRS kommer att ha ett nära samarbete med Unidir i fråga om åtgärden i punkt 2.2 e.

4.   INTERAKTION MED UNIONSINSATSER

Mot bakgrund av regelbunden återkoppling från FRS om dess verksamhet får unionen besluta att komplettera dessa insatser genom riktade diplomatiska åtgärder som syftar till att öka medvetenheten om vikten av att stater ansluter sig till och genomför koden.

5.   MOTTAGARE AV ÅTGÄRDERNA

| a) | Stater, både de som är anslutna och de som inte är anslutna till koden. |
| --- | --- |

a)

Stater, både de som är anslutna och de som inte är anslutna till koden.

| b) | Statstjänstemän, beslutsfattare, lagstiftare och experter. |
| --- | --- |

b)

Statstjänstemän, beslutsfattare, lagstiftare och experter.

| c) | Internationella, regionala och delregionala organisationer. |
| --- | --- |

c)

Internationella, regionala och delregionala organisationer.

| d) | Den akademiska världen och civilsamhället. |
| --- | --- |

d)

Den akademiska världen och civilsamhället.

| e) | Ordföranden för koden. |
| --- | --- |

e)

Ordföranden för koden.

6.   PLATS

I samråd med berörda enheter inom utrikestjänsten kommer FRS att välja ut ett antal potentiella platser för möten, workshoppar och andra evenemang. Kriterierna för val av plats kommer att inbegripa den vilja och det engagemang som en relevant stat eller mellanstatlig organisation i en viss region har att vara värd för evenemanget. Specifika platser för besök i länderna eller landsspecifika verksamheter kommer att bero på inbjudningar från intresserade stater eller mellanstatliga organisationer.

7.   VARAKTIGHET

Åtgärdens totala uppskattade varaktighet är 36 månader.

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/34

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2017/2371

av den 18 december 2017

om ändring av beslut 2014/486/Gusp om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28, 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik,

och av följande skäl:

| (1) | Den 22 juli 2014 antog rådet beslut 2014/486/Gusp (1) om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina). |
| --- | --- |

(1)

Den 22 juli 2014 antog rådet beslut 2014/486/Gusp (1) om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina).

| (2) | Den 20 november 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/2161 (2) om ändring av beslut 2014/486/Gusp, varigenom mandatet förlängdes till och med den 31 maj 2019 och ett finansiellt referensbelopp för EUAM Ukraina fastställdes för samma period. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 november 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/2161 (2) om ändring av beslut 2014/486/Gusp, varigenom mandatet förlängdes till och med den 31 maj 2019 och ett finansiellt referensbelopp för EUAM Ukraina fastställdes för samma period.

| (3) | Med anledning av en rekommendation från den civila insatschefen enades kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik den 13 december 2017 om att inleda en regional närvaro i Odessa. |
| --- | --- |

(3)

Med anledning av en rekommendation från den civila insatschefen enades kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik den 13 december 2017 om att inleda en regional närvaro i Odessa.

| (4) | Ett reviderat finansiellt referensbelopp för perioden fram till den 31 maj 2019 bör fastställas, och beslut 2014/486/Gusp bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Ett reviderat finansiellt referensbelopp för perioden fram till den 31 maj 2019 bör fastställas, och beslut 2014/486/Gusp bör ändras i enlighet med detta.

| (5) | EUAM Ukraina kommer att genomföras under omständigheter som kan komma att förvärras och hindra uppnåendet av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget. |
| --- | --- |

(5)

EUAM Ukraina kommer att genomföras under omständigheter som kan komma att förvärras och hindra uppnåendet av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 14.1 i beslut 2014/486/Gusp ska femte och sjätte styckena ersättas med följande:

”Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för EUAM Ukraina för perioden 1 december 2017–31 maj 2019 ska vara 33 843 302,49 EUR.”

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2017.

På rådets vägnar

K. SIMSON

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2014/486/Gusp av den 22 juli 2014 om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (EUT L 217, 23.7.2014, s. 42).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2017/2161 av den 20 november 2017 om ändring av beslut 2014/486/Gusp om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (EUT L 304, 21.11.2017, s. 48).

2

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/35

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2017/2372

av den 16 juni 2017

om det statliga stöd SA.31250 – 2011/C (f.d. 2011/N) som Bulgarien planerar att genomföra till förmån för BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD och BDZ Cargo EOOD och andra åtgärder

[delgivet med nr C(2017) 4051]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANATAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda bestämmelser ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 18 maj 2011 anmälde Bulgarien till kommissionen vissa åtgärder till förmån för bolaget BDZ Holding EAD SA (2) (nedan kallat BDZ Holding) och dess dotterbolag, BDZ Passenger EOOD (nedan kallat BDZ Passenger) och BDZ Cargo EOOD (nedan kallat BDZ Cargo). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 18 maj 2011 anmälde Bulgarien till kommissionen vissa åtgärder till förmån för bolaget BDZ Holding EAD SA (2) (nedan kallat BDZ Holding) och dess dotterbolag, BDZ Passenger EOOD (nedan kallat BDZ Passenger) och BDZ Cargo EOOD (nedan kallat BDZ Cargo).

2

BDZ Holding

BDZ Passenger

BDZ Cargo

| (2) | Genom en skrivelse av den 20 maj 2011 lämnade Bulgarien ytterligare upplysningar till kommissionen. Genom skrivelser av den 15 juli 2011 och 28 september 2011 begärde kommissionen att Bulgarien skulle inkomma med ytterligare upplysningar. Genom skrivelser av den 5 september 2011 och 7 oktober 2011 lämnade Bulgarien ytterligare upplysningar till kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 20 maj 2011 lämnade Bulgarien ytterligare upplysningar till kommissionen. Genom skrivelser av den 15 juli 2011 och 28 september 2011 begärde kommissionen att Bulgarien skulle inkomma med ytterligare upplysningar. Genom skrivelser av den 5 september 2011 och 7 oktober 2011 lämnade Bulgarien ytterligare upplysningar till kommissionen.

| (3) | Genom en skrivelse av den 9 november 2011 underrättade kommissionen Bulgarien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget avseende dessa åtgärder (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet). Genom en skrivelse av den 12 januari 2012 lämnade Bulgarien synpunkter på beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 9 november 2011 underrättade kommissionen Bulgarien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget avseende dessa åtgärder (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet). Genom en skrivelse av den 12 januari 2012 lämnade Bulgarien synpunkter på beslutet att inleda förfarandet.

beslutet att inleda förfarandet

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter.

Europeiska unionens officiella tidning

3

| (5) | Kommissionen har mottagit synpunkter från en berörd part. I en skrivelse av den 16 maj 2012 översände kommissionen dessa till Bulgarien, som getts tillfälle att bemöta dem. Bulgariens kommentarer mottogs i en skrivelse av den 13 juni 2012. Genom en skrivelse av den 10 december 2012 underrättade kommissionen den berörda parten om att den icke-konfidentiella versionen av dess synpunkter hade översänts till Bulgarien. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har mottagit synpunkter från en berörd part. I en skrivelse av den 16 maj 2012 översände kommissionen dessa till Bulgarien, som getts tillfälle att bemöta dem. Bulgariens kommentarer mottogs i en skrivelse av den 13 juni 2012. Genom en skrivelse av den 10 december 2012 underrättade kommissionen den berörda parten om att den icke-konfidentiella versionen av dess synpunkter hade översänts till Bulgarien.

| (6) | Genom skrivelser av den 12 april 2012, 24 juli 2012, 10 december 2012, 7 maj 2013, 5 november 2013, 6 maj 2014, 6 juni 2014, 29 juli 2014, 29 april 2015, 14 december 2015, 26 april 2016, 15 september 2016, 20 oktober 2016 och 3 april 2017 begärde kommissionen att Bulgarien skulle lämna ytterligare upplysningar. |
| --- | --- |

(6)

Genom skrivelser av den 12 april 2012, 24 juli 2012, 10 december 2012, 7 maj 2013, 5 november 2013, 6 maj 2014, 6 juni 2014, 29 juli 2014, 29 april 2015, 14 december 2015, 26 april 2016, 15 september 2016, 20 oktober 2016 och 3 april 2017 begärde kommissionen att Bulgarien skulle lämna ytterligare upplysningar.

| (7) | Bulgarien lämnade ytterligare upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 7 juni 2012, 28 september 2012, 31 januari 2013, 1 februari 2013, 30 maj 2013, 2 oktober 2013, 15 oktober 2013, 2 december 2013, 3 januari 2014, 6 februari 2014, 22 april 2014, 14 maj 2014, 23 juni 2014, 4 augusti 2014, 20 augusti 2014, 1 september 2014, 13 september 2014, 23 september 2014, 1 juni 2015, 9 december 2015, 20 januari 2016, 31 maj 2016, 12 oktober 2016 och 7 november 2016. |
| --- | --- |

(7)

Bulgarien lämnade ytterligare upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 7 juni 2012, 28 september 2012, 31 januari 2013, 1 februari 2013, 30 maj 2013, 2 oktober 2013, 15 oktober 2013, 2 december 2013, 3 januari 2014, 6 februari 2014, 22 april 2014, 14 maj 2014, 23 juni 2014, 4 augusti 2014, 20 augusti 2014, 1 september 2014, 13 september 2014, 23 september 2014, 1 juni 2015, 9 december 2015, 20 januari 2016, 31 maj 2016, 12 oktober 2016 och 7 november 2016.

| (8) | Genom skrivelser av den 22 april 2014 och 12 oktober 2016 återkallade Bulgarien sin anmälan beträffande det omstruktureringsstöd till BDZ Holding som ingick bland de åtgärder som angavs i skäl 1. Genom en skrivelse av den 5 april 2017 ändrade Bulgarien sin anmälan genom att minska det belopp som det planerade att avskriva genom den skuldavskrivningsåtgärd som också ingick bland åtgärderna i skäl 1. |
| --- | --- |

(8)

Genom skrivelser av den 22 april 2014 och 12 oktober 2016 återkallade Bulgarien sin anmälan beträffande det omstruktureringsstöd till BDZ Holding som ingick bland de åtgärder som angavs i skäl 1. Genom en skrivelse av den 5 april 2017 ändrade Bulgarien sin anmälan genom att minska det belopp som det planerade att avskriva genom den skuldavskrivningsåtgärd som också ingick bland åtgärderna i skäl 1.

| (9) | Genom en skrivelse av den 7 november 2016 godkände Bulgarien undantagsvis att endast den engelska versionen av detta beslut skulle antas och anmälas. |
| --- | --- |

(9)

Genom en skrivelse av den 7 november 2016 godkände Bulgarien undantagsvis att endast den engelska versionen av detta beslut skulle antas och anmälas.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

2.1   STÖDMOTTAGAREN

STÖDMOTTAGAREN

| (10) | Stödmottagare är BDZ Holding och dess dotterbolag, de helstatliga järnvägsbolagen BDZ Passenger och BDZ Cargo, som bedriver passagerar- och godstrafik mot ersättning i Bulgarien. |
| --- | --- |

(10)

Stödmottagare är BDZ Holding och dess dotterbolag, de helstatliga järnvägsbolagen BDZ Passenger och BDZ Cargo, som bedriver passagerar- och godstrafik mot ersättning i Bulgarien.

| (11) | Aktiebolaget BDZ Holding (4) bildades 2001, när det statliga bulgariska järnvägsbolaget delades upp i ett bolag för järnvägsinfrastruktur, National Railway Infrastructure Company (NRIC), och en tillhandahållare av transporttjänster (BDZ Holding). |
| --- | --- |

(11)

Aktiebolaget BDZ Holding (4) bildades 2001, när det statliga bulgariska järnvägsbolaget delades upp i ett bolag för järnvägsinfrastruktur, National Railway Infrastructure Company (NRIC), och en tillhandahållare av transporttjänster (BDZ Holding).

4

| (12) | År 2007 omorganiserades BDZ Holding till ett holdingbolag med tre dotterbolag för persontrafik, godstrafik och dragningstjänster. Moderbolaget BDZ Holding ägde passagerar- och godsvagnar och lokomotiv, som det hyrde ut till sina dotterbolag. Dotterbolagen ansvarade för underhållet av den rullande materielen. BDZ Holding ansvarade även för att betala de skulder som uppstått före omorganisationen. Eftersom denna struktur visade sig vara ineffektiv slogs dragningstjänsterna samman med BDZ Holding 2010. |
| --- | --- |

(12)

År 2007 omorganiserades BDZ Holding till ett holdingbolag med tre dotterbolag för persontrafik, godstrafik och dragningstjänster. Moderbolaget BDZ Holding ägde passagerar- och godsvagnar och lokomotiv, som det hyrde ut till sina dotterbolag. Dotterbolagen ansvarade för underhållet av den rullande materielen. BDZ Holding ansvarade även för att betala de skulder som uppstått före omorganisationen. Eftersom denna struktur visade sig vara ineffektiv slogs dragningstjänsterna samman med BDZ Holding 2010.

| (13) | År 2011 överfördes äganderätten till passagerar- och godsvagnarna från BDZ Holding till dotterbolagen BDZ Passenger och BDZ Cargo. BDZ Holding förblev ägare av alla tillgångar som inte var rörelsetillgångar. |
| --- | --- |

(13)

År 2011 överfördes äganderätten till passagerar- och godsvagnarna från BDZ Holding till dotterbolagen BDZ Passenger och BDZ Cargo. BDZ Holding förblev ägare av alla tillgångar som inte var rörelsetillgångar.

| (14) | BDZ Holding har sitt säte i Sofia i Bulgarien och bedriver person- och godstrafik i hela Bulgarien, som i sin helhet utgör en region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 107.3 a i fördraget. |
| --- | --- |

(14)

BDZ Holding har sitt säte i Sofia i Bulgarien och bedriver person- och godstrafik i hela Bulgarien, som i sin helhet utgör en region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 107.3 a i fördraget.

| (15) | BDZ Cargo är ett aktiebolag med begränsat ansvar som bedriver internationell och nationell godstrafik. Bulgarien avreglerade marknaden för godstrafik på järnväg 2007. Flera privata aktörer har trätt in på marknaden sedan dess. År 2016 var BDZ Cargos andel av marknaden (i nettotonkilometer) 43 % och deras främsta konkurrenter var Bulgarian Railway Company (25 %), DB Schenker Rail Bulgaria (18 %), Bulmarket (6 %) och Rail Cargo (4 %). |
| --- | --- |

(15)

BDZ Cargo är ett aktiebolag med begränsat ansvar som bedriver internationell och nationell godstrafik. Bulgarien avreglerade marknaden för godstrafik på järnväg 2007. Flera privata aktörer har trätt in på marknaden sedan dess. År 2016 var BDZ Cargos andel av marknaden (i nettotonkilometer) 43 % och deras främsta konkurrenter var Bulgarian Railway Company (25 %), DB Schenker Rail Bulgaria (18 %), Bulmarket (6 %) och Rail Cargo (4 %).

| (16) | BDZ Passenger är ett aktiebolag med begränsat ansvar. Det är ensamt om att bedriva persontrafik i Bulgarien. BDZ Passenger fullgör en allmän trafikplikt som omfattar ungefär 90 % av marknaden för persontrafik på järnväg. BDZ Passengers avtal om allmän trafikplikt undertecknades 2009 och löper på 15 år (2010–2025). |
| --- | --- |

(16)

BDZ Passenger är ett aktiebolag med begränsat ansvar. Det är ensamt om att bedriva persontrafik i Bulgarien. BDZ Passenger fullgör en allmän trafikplikt som omfattar ungefär 90 % av marknaden för persontrafik på järnväg. BDZ Passengers avtal om allmän trafikplikt undertecknades 2009 och löper på 15 år (2010–2025).

2.2   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA OCH SKÄL TILL ATT INLEDA FÖRFARANDET

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA OCH SKÄL TILL ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (17) | I beslutet att inleda förfarandet identifierade kommissionen fyra åtgärder som kunde utgöra statligt stöd till BDZ Holding och dess dotterbolag BDZ Passenger och BDZ Cargo






  a) | Åtgärd 1: Omstruktureringsstöd i form av sex kapitaltillskott till BDZ Holding på sammanlagt 550 miljoner bulgariska lev (281 miljoner euro (5)). |
| --- | --- | --- |

(17)

I beslutet att inleda förfarandet identifierade kommissionen fyra åtgärder som kunde utgöra statligt stöd till BDZ Holding och dess dotterbolag BDZ Passenger och BDZ Cargo

a)

Åtgärd 1: Omstruktureringsstöd i form av sex kapitaltillskott till BDZ Holding på sammanlagt 550 miljoner bulgariska lev (281 miljoner euro (5)).

5

| b) | Åtgärd 2: Avskrivning av de skulder som uppstått före 2007. |
| --- | --- |

b)

Åtgärd 2: Avskrivning av de skulder som uppstått före 2007.

| c) | Åtgärd 3: BDZ Holdings uteblivna betalning av förfallna skulder till infrastrukturförvaltaren (NRIC). |
| --- | --- |

c)

Åtgärd 3: BDZ Holdings uteblivna betalning av förfallna skulder till infrastrukturförvaltaren (NRIC).

| d) | Åtgärd 4: Statens återbetalning av mervärdeskatt till BDZ Holding |
| --- | --- |

d)

Åtgärd 4: Statens återbetalning av mervärdeskatt till BDZ Holding

2.2.1   ÅTGÄRD 1: OMSTRUKTURERINGSSTÖD

| (18) | Bulgarien planerade att bevilja omstruktureringsstöd i form av sex kapitaltillskott till BDZ Holding på sammanlagt 550 miljoner bulgariska lev (281 miljoner euro) under åren 2011–2016, och anmälde detta omstruktureringsstöd till kommissionen 2011. Än så länge har de relevanta myndigheterna emellertid inte fattat ett definitivt beslut om att bevilja stödet och pengarna har inte betalats ut till BDZ Holding. |
| --- | --- |

(18)

Bulgarien planerade att bevilja omstruktureringsstöd i form av sex kapitaltillskott till BDZ Holding på sammanlagt 550 miljoner bulgariska lev (281 miljoner euro) under åren 2011–2016, och anmälde detta omstruktureringsstöd till kommissionen 2011. Än så länge har de relevanta myndigheterna emellertid inte fattat ett definitivt beslut om att bevilja stödet och pengarna har inte betalats ut till BDZ Holding.

| (19) | I beslutet att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att omstruktureringsstödet utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och uppgav att den hyste tvivel beträffande huruvida stödet var förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(19)

I beslutet att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att omstruktureringsstödet utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och uppgav att den hyste tvivel beträffande huruvida stödet var förenligt med den inre marknaden.

2.2.2   ÅTGÄRD 2: AVSKRIVNING AV DE SKULDER SOM UPPSTÅTT FÖRE 2007

| (20) | Enligt de upplysningar som Bulgarien har lämnat hade BDZ Holding och dess dotterbolag, före Bulgariens anslutning till EU den 1 januari 2007, utestående skulder och avsättningar på 806 729 558 bulgariska lev (412 miljoner euro) den 31 december 2006. |
| --- | --- |

(20)

Enligt de upplysningar som Bulgarien har lämnat hade BDZ Holding och dess dotterbolag, före Bulgariens anslutning till EU den 1 januari 2007, utestående skulder och avsättningar på 806 729 558 bulgariska lev (412 miljoner euro) den 31 december 2006.

| (21) | BDZ Holdings skulder och avsättningar avsåg i) lån från finansinstitut som Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (IBRD), vilka främst skulle användas för att återuppbyggnad av den rullande materielen, men även ii) handelsrelaterade förpliktelser, däribland förpliktelser gentemot den bulgariska järnvägsinfrastrukturförvaltaren NRIC, avsättningar och förpliktelser gentemot personal och försäkringsgivare samt andra skulder, inbegripet skulder till följd av ett avtal om förvärv av rullande materiel som BDZ Holding, Siemens och KfW ingick 2005. Av tabell 1 framgår hur dessa skulder och avsättningar fördelas.

  Tabell 1


  Översikt över BDZ Holdings och dess dotterbolags skulder och avsättningar den 31 december 2006







  (i miljoner bulgariska lev) |
| --- | --- |
| | BDZ Holdings och dess dotterbolags totala skulder den 31.12.2006 |
| Skulder till finansinstitut | 201,1 |
| Avtalet med SIEMENS/KfW | 307,5 |
| Handelsförpliktelser | 244,5 |
| Förpliktelser gentemot personal och försäkringsgivare | 26,4 |
| Andra skulder, inklusive skatt och avsättningar | 27,2 |
| Summa skulder | 806,7 |

(21)

BDZ Holdings skulder och avsättningar avsåg i) lån från finansinstitut som Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (IBRD), vilka främst skulle användas för att återuppbyggnad av den rullande materielen, men även ii) handelsrelaterade förpliktelser, däribland förpliktelser gentemot den bulgariska järnvägsinfrastrukturförvaltaren NRIC, avsättningar och förpliktelser gentemot personal och försäkringsgivare samt andra skulder, inbegripet skulder till följd av ett avtal om förvärv av rullande materiel som BDZ Holding, Siemens och KfW ingick 2005. Av tabell 1 framgår hur dessa skulder och avsättningar fördelas.

Tabell 1

Tabell 1

Översikt över BDZ Holdings och dess dotterbolags skulder och avsättningar den 31 december 2006

Översikt över BDZ Holdings och dess dotterbolags skulder och avsättningar den 31 december 2006

(i miljoner bulgariska lev)

BDZ Holdings och dess dotterbolags totala skulder den 31.12.2006

Skulder till finansinstitut

201,1

Avtalet med SIEMENS/KfW

307,5

Handelsförpliktelser

244,5

Förpliktelser gentemot personal och försäkringsgivare

26,4

Andra skulder, inklusive skatt och avsättningar

27,2

Summa skulder

Summa skulder

806,7

806,7

| (22) | Bulgarien planerade att överta alla eller en del av de skulder som BDZ och dess dotterbolag hade dragit på sig före den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(22)

Bulgarien planerade att överta alla eller en del av de skulder som BDZ och dess dotterbolag hade dragit på sig före den 1 januari 2007.

| (23) | I beslutet att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att skuldavskrivningen utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och att det var tveksamt om stödet var förenligt med den inre marknaden. Bulgarien åberopade inte tillämpningen av eller motiverade på vilket sätt åtgärden uppfyllde kraven i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag (6). Kommissionen kunde därför inte avgöra om detta stöd var förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(23)

I beslutet att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att skuldavskrivningen utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och att det var tveksamt om stödet var förenligt med den inre marknaden. Bulgarien åberopade inte tillämpningen av eller motiverade på vilket sätt åtgärden uppfyllde kraven i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag (6). Kommissionen kunde därför inte avgöra om detta stöd var förenligt med den inre marknaden.

6

2.2.3   ÅTGÄRD 3: BDZ HOLDINGS OCH DESS DOTTERBOLAGS UTEBLIVNA BETALNING AV FÖRFALLNA SKULDER TILL INFRASTRUKTURFÖRVALTAREN (NRIC)

| (24) | Enligt de upplysningar som Bulgarien har lämnat hade BDZ Holding och dess dotterbolag inte betalat alla infrastrukturavgifter som de var skyldiga NRIC. I beslutet att inleda förfarandet uppgavs därför att det fanns utestående handelsförpliktelser gentemot NRIC på 45 miljoner bulgariska lev. |
| --- | --- |

(24)

Enligt de upplysningar som Bulgarien har lämnat hade BDZ Holding och dess dotterbolag inte betalat alla infrastrukturavgifter som de var skyldiga NRIC. I beslutet att inleda förfarandet uppgavs därför att det fanns utestående handelsförpliktelser gentemot NRIC på 45 miljoner bulgariska lev.

| (25) | Eftersom Bulgarien inte förklarade varifrån dessa skulder härrörde och hur de hade utvecklats ansåg kommissionen i beslutet att inleda förfarandet att den uteblivna betalningen av dessa skulder kunde utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen konstaterade att enligt rättspraxis kan den omständigheten att offentliga bolag väljer att inte driva in skulder (7) utgöra statligt stöd om en hypotetisk aktör i en marknadsekonomi i samma situation inte skulle ha betett sig på samma sätt som de offentliga bolagen utan skulle ha drivit in skulderna (8). Kommissionen förfogade dock inte över några uppgifter som tydde på att NRIC inte hade vidtagit de åtgärder som en omsorgsfull borgenär skulle ha vidtagit i samma situation. Kommissionen uppmanade därför Bulgarien att lämna upplysningar om huruvida, och hur, NRIC hade försökt driva in de utestående skulderna. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom Bulgarien inte förklarade varifrån dessa skulder härrörde och hur de hade utvecklats ansåg kommissionen i beslutet att inleda förfarandet att den uteblivna betalningen av dessa skulder kunde utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen konstaterade att enligt rättspraxis kan den omständigheten att offentliga bolag väljer att inte driva in skulder (7) utgöra statligt stöd om en hypotetisk aktör i en marknadsekonomi i samma situation inte skulle ha betett sig på samma sätt som de offentliga bolagen utan skulle ha drivit in skulderna (8). Kommissionen förfogade dock inte över några uppgifter som tydde på att NRIC inte hade vidtagit de åtgärder som en omsorgsfull borgenär skulle ha vidtagit i samma situation. Kommissionen uppmanade därför Bulgarien att lämna upplysningar om huruvida, och hur, NRIC hade försökt driva in de utestående skulderna.

7

8

| (26) | I den mån denna åtgärd utgjorde statligt stöd uttryckte kommissionen även tvivel beträffande huruvida detta stöd var förenligt med den inre marknaden inom ramen för det anmälda omstruktureringsstödet och den åtföljande omstruktureringsplanen. Kommissionen uppmanade därför Bulgarien att komplettera omstruktureringsplanen genom att lämna upplysningar om hur dessa skulder till NRIC skulle betalas. |
| --- | --- |

(26)

I den mån denna åtgärd utgjorde statligt stöd uttryckte kommissionen även tvivel beträffande huruvida detta stöd var förenligt med den inre marknaden inom ramen för det anmälda omstruktureringsstödet och den åtföljande omstruktureringsplanen. Kommissionen uppmanade därför Bulgarien att komplettera omstruktureringsplanen genom att lämna upplysningar om hur dessa skulder till NRIC skulle betalas.

2.2.4   ÅTGÄRD 4: STATENS ÅTERBETALNING TILL BDZ HOLDING AV FELAKTIGT PÅFÖRD MERVÄRDESSKATT

| (27) | Enligt de upplysningar som Bulgarien har lämnat hade Bulgarien betalat tillbaka mervärdesskatt till ett belopp av 72 miljoner bulgariska lev (EUR 36,7 miljoner) till BDZ Holding. |
| --- | --- |

(27)

Enligt de upplysningar som Bulgarien har lämnat hade Bulgarien betalat tillbaka mervärdesskatt till ett belopp av 72 miljoner bulgariska lev (EUR 36,7 miljoner) till BDZ Holding.

| (28) | Eftersom Bulgarien vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet inte hade klargjort skälen till återbetalningen av mervärdesskatten och huruvida återbetalningen var förenlig med direktiv 2006/112/EG (9), ansåg kommissionen att återbetalningen kunde utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen konstaterade att enligt rättspraxis omfattar begreppet stöd inte bara positiva förmåner, utan även åtgärder som, på olika sätt, minskar de kostnader som normalt ingår i ett företags budget. Kommissionen uppmanade därför Bulgarien att lämna kompletterande upplysningar om skälen till återbetalningen av mervärdesskatt till BZD Holding. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom Bulgarien vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet inte hade klargjort skälen till återbetalningen av mervärdesskatten och huruvida återbetalningen var förenlig med direktiv 2006/112/EG (9), ansåg kommissionen att återbetalningen kunde utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen konstaterade att enligt rättspraxis omfattar begreppet stöd inte bara positiva förmåner, utan även åtgärder som, på olika sätt, minskar de kostnader som normalt ingår i ett företags budget. Kommissionen uppmanade därför Bulgarien att lämna kompletterande upplysningar om skälen till återbetalningen av mervärdesskatt till BZD Holding.

9

3.   SYNPUNKTER FRÅN EN BERÖRD PART

SYNPUNKTER FRÅN EN BERÖRD PART

| (29) | En konkurrent till BDZ Cargo som bedriver godstrafik, och som inte ville få sin identitet röjd, lämnade synpunkter på två av de åtgärder som identifierades i beslutet att inleda förfarandet |
| --- | --- |

(29)

En konkurrent till BDZ Cargo som bedriver godstrafik, och som inte ville få sin identitet röjd, lämnade synpunkter på två av de åtgärder som identifierades i beslutet att inleda förfarandet

| (30) | Beträffande det planerade omstruktureringsstödet (åtgärd 1) föreslog konkurrenten som en kompensationsåtgärd att de lokomotiv som BDZ Holding och dess dotterbolag, BDZ Passenger och BDZ Cargo, inte använde skulle säljas. Konkurrenten hävdade att BDZ Holding inte beviljade konkurrenter tillgång till den del av dess flotta som inte användes, och att dessa inte kunde förvärva eller hyra lokomotiv från någon annan källa. |
| --- | --- |

(30)

Beträffande det planerade omstruktureringsstödet (åtgärd 1) föreslog konkurrenten som en kompensationsåtgärd att de lokomotiv som BDZ Holding och dess dotterbolag, BDZ Passenger och BDZ Cargo, inte använde skulle säljas. Konkurrenten hävdade att BDZ Holding inte beviljade konkurrenter tillgång till den del av dess flotta som inte användes, och att dessa inte kunde förvärva eller hyra lokomotiv från någon annan källa.

| (31) | Beträffande BDZ Holdings och dess dotterbolags uteblivna betalning av sina förfallna skulder till NRIC (åtgärd 3) hävdade konkurrenten att även om alla godstrafikoperatörer är skyldiga att betala samma avgifter innebär den uteblivna indrivningen av de ackumulerade skulderna till NRIC en konkurrensfördel för BDZ Holding och dess dotterbolag. Dessutom begärde konkurrenten att BDZ Holding skulle åläggas att följa riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter och riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag, samt att BDZ Cargo skulle privatiseras på marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

(31)

Beträffande BDZ Holdings och dess dotterbolags uteblivna betalning av sina förfallna skulder till NRIC (åtgärd 3) hävdade konkurrenten att även om alla godstrafikoperatörer är skyldiga att betala samma avgifter innebär den uteblivna indrivningen av de ackumulerade skulderna till NRIC en konkurrensfördel för BDZ Holding och dess dotterbolag. Dessutom begärde konkurrenten att BDZ Holding skulle åläggas att följa riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter och riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag, samt att BDZ Cargo skulle privatiseras på marknadsmässiga villkor.

4.   KOMMENTARER FRÅN BULGARIEN

KOMMENTARER FRÅN BULGARIEN

| (32) | I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet och i sina kompletterande upplysningar kommenterade Bulgarien de faktiska omständigheter som togs upp i beslutet att inleda förfarandet och kom med ytterligare klargöranden. |
| --- | --- |

(32)

I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet och i sina kompletterande upplysningar kommenterade Bulgarien de faktiska omständigheter som togs upp i beslutet att inleda förfarandet och kom med ytterligare klargöranden.

4.1   ÅTGÄRD 1: ÅTERKALLELSE AV ANMÄLAN

ÅTGÄRD 1: ÅTERKALLELSE AV ANMÄLAN

| (33) | Genom en skrivelse av den 22 april 2014 återkallade Bulgarien sin anmälan om omstruktureringsstöd. Omstruktureringsstödet nämndes emellertid i efterföljande skrivelser och återkallades först i en skrivelse av den 7 november 2016. |
| --- | --- |

(33)

Genom en skrivelse av den 22 april 2014 återkallade Bulgarien sin anmälan om omstruktureringsstöd. Omstruktureringsstödet nämndes emellertid i efterföljande skrivelser och återkallades först i en skrivelse av den 7 november 2016.

| (34) | Bulgarien uppgav att det i stället för att bevilja omstruktureringsstöd till BDZ Holding hade för avsikt att refinansiera BDZ Holdings skulder genom att avskriva en del av de skulder som hade uppstått och varit utestående redan före Bulgariens anslutning till EU. |
| --- | --- |

(34)

Bulgarien uppgav att det i stället för att bevilja omstruktureringsstöd till BDZ Holding hade för avsikt att refinansiera BDZ Holdings skulder genom att avskriva en del av de skulder som hade uppstått och varit utestående redan före Bulgariens anslutning till EU.

4.2   ÅTGÄRD 2: AVSKRIVNING AV SKULDER SOM UPPSTÅTT FÖRE 2007

ÅTGÄRD 2: AVSKRIVNING AV SKULDER SOM UPPSTÅTT FÖRE 2007

| (35) | Bulgarien förklarade att den 31 december 2006, en dag före landets anslutning till EU, uppgick BDZ Holdings totala skulder och avsättningar till 806,7 miljoner bulgariska lev (412 miljoner euro), vilket framgår av tabell 1. Med beaktande av de skulder som BDZ Holding hade betalat tillbaka och företagets finansiella behov planerade Bulgarien att avskriva skulder på 601,9 miljoner bulgariska lev (307,1 miljoner euro). Genom en skrivelse av den 5 april 2017 ändrade Bulgarien emellertid sin anmälan och begärde att kommissionen skulle godkänna en skuldavskrivning på 223,45 miljoner bulgariska lev (114,25 miljoner euro). Efter ändringen av anmälan avser de skulder som ska avskrivas, inklusive dröjsmålsränta, i) utestående skulder till KfW IPEX Bank som uppstått före anslutningen och ii) skulder till innehavare av obligationer till följd av obligationslån ISIN BG2100032072 av den 19 november 2007 och till finansministeriet för att refinansiera de skulder till KfW IPEX Bank, EBRD, IBRD NRIC och NEC AD som uppstått före anslutningen. Bulgarien har lämnat följande upplysningar om och förklaringar till de utestående skulderna till kommissionen (se tabell 2).

  Tabell 2


  De av BDZ Holdings skulder den 31 december 2006 som är tänkta att avskrivas










  Borgenärkategori/belopp i bulgariska lev den 31 mars 2017 | BDZ:s skuld i bulgariska lev den 31 december 2006 (skulder som uppstått före anslutningen) | Lån eller andra skuldinstrument som de skulder som uppstått före anslutningen refinansierades med |
| --- | --- | --- | --- |
| | Utestående skulder som uppstått före anslutningen | Utestående skulder som ska refinansiera BDZ Holdings skulder som uppstått före anslutningen | Dröjsmålsränta | |
| a) | Internationella finansiella borgenärer |

(35)

Bulgarien förklarade att den 31 december 2006, en dag före landets anslutning till EU, uppgick BDZ Holdings totala skulder och avsättningar till 806,7 miljoner bulgariska lev (412 miljoner euro), vilket framgår av tabell 1. Med beaktande av de skulder som BDZ Holding hade betalat tillbaka och företagets finansiella behov planerade Bulgarien att avskriva skulder på 601,9 miljoner bulgariska lev (307,1 miljoner euro). Genom en skrivelse av den 5 april 2017 ändrade Bulgarien emellertid sin anmälan och begärde att kommissionen skulle godkänna en skuldavskrivning på 223,45 miljoner bulgariska lev (114,25 miljoner euro). Efter ändringen av anmälan avser de skulder som ska avskrivas, inklusive dröjsmålsränta, i) utestående skulder till KfW IPEX Bank som uppstått före anslutningen och ii) skulder till innehavare av obligationer till följd av obligationslån ISIN BG2100032072 av den 19 november 2007 och till finansministeriet för att refinansiera de skulder till KfW IPEX Bank, EBRD, IBRD NRIC och NEC AD som uppstått före anslutningen. Bulgarien har lämnat följande upplysningar om och förklaringar till de utestående skulderna till kommissionen (se tabell 2).

Tabell 2

Tabell 2

De av BDZ Holdings skulder den 31 december 2006 som är tänkta att avskrivas

De av BDZ Holdings skulder den 31 december 2006 som är tänkta att avskrivas

Borgenärkategori/belopp i bulgariska lev den 31 mars 2017

BDZ:s skuld i bulgariska lev den 31 december 2006 (skulder som uppstått före anslutningen)

Lån eller andra skuldinstrument som de skulder som uppstått före anslutningen refinansierades med

Utestående skulder som uppstått före anslutningen

Utestående skulder som ska refinansiera BDZ Holdings skulder som uppstått före anslutningen

Dröjsmålsränta

a)

Internationella finansiella borgenärer

30 967 919

30 967 919

105 642 950

105 642 950

24 901 981

24 901 981

KfW IPEX Bank 80 % dieselmotorvagn

0

76 529 380

Andra obligationslånet med ISIN BG2100032072, i enlighet med återköpserbjudande från oktober 2007

EBRD

0

20 980 115

Utlöst statlig garanti för återbetalning av skulder som gjorde att BDZ fick en skuld till finansministeriet.

IBRD

0

8 133 455

Utlöst statlig garanti för återbetalning av skulder som gjorde att BDZ fick en skuld till finansministeriet.

KfW IPEX Bank 85 % dieselmotorvagn

30 967 919

0

| b) | Leverantörer |
| --- | --- |

b)

Leverantörer

0

0

53 884 257

53 884 257

8 051 694

8 051 694

NRIC

0

26 292 761

3 928 815

Andra obligationslånet med ISIN BG2100032072, i enlighet med återköpserbjudande från oktober 2007

NEC AD

0

27 591 496

4 122 879

Andra obligationslånet med ISIN BG2100032072, i enlighet med återköpserbjudande från oktober 2007

Totalt

Totalt

30 967 919

30 967 919

159 527 207

159 527 207

32 953 675

32 953 675

Källa: Bulgariens skrivelse av den 5 april 2017.

Källa:

| (36) | Beträffande skulderna till IBRD och EBRD förklarade Bulgarien att dessa lån ingicks 1995 med en hundraprocentig statlig garanti som säkerhet. Eftersom BDZ Holding inte betalade skulderna i tid utlöstes den statliga garantin och finansministeriet blev tvunget att betala skulderna. Enligt lagen om statsskulden (10) övertog regeringen från och med dagen för betalningarna enligt den statliga garantin borgenärens rättigheter i låneavtalet gentemot BDZ Holding upp till det belopp som betalats. BDZ Holding är skyldigt att betala tillbaka hela det belopp som staten har betalat till IBRD och EBRD, inklusive dröjsmålsränta. När det gäller de andra skulder som refinansierats genom obligationslånet ISIN BG2100032072 av den 19 november 2007, överlämnade Bulgarien bevis på att betalningar gjorts till KfW IPEX Bank, NRIC och NEC AD. |
| --- | --- |

(36)

Beträffande skulderna till IBRD och EBRD förklarade Bulgarien att dessa lån ingicks 1995 med en hundraprocentig statlig garanti som säkerhet. Eftersom BDZ Holding inte betalade skulderna i tid utlöstes den statliga garantin och finansministeriet blev tvunget att betala skulderna. Enligt lagen om statsskulden (10) övertog regeringen från och med dagen för betalningarna enligt den statliga garantin borgenärens rättigheter i låneavtalet gentemot BDZ Holding upp till det belopp som betalats. BDZ Holding är skyldigt att betala tillbaka hela det belopp som staten har betalat till IBRD och EBRD, inklusive dröjsmålsränta. När det gäller de andra skulder som refinansierats genom obligationslånet ISIN BG2100032072 av den 19 november 2007, överlämnade Bulgarien bevis på att betalningar gjorts till KfW IPEX Bank, NRIC och NEC AD.

10

| (37) | Bulgarien bestrider inte att skuldavskrivningen innehåller ett inslag av statligt stöd till förmån för BDZ Holding. Bulgarien anser emellertid att skuldavskrivningen är förenlig med den inre marknaden enligt punkterna 56–60 i riktlinjerna om statligt stöd till järnvägsföretag till stöd för denna uppfattning har Bulgarien anfört följande: |
| --- | --- |

(37)

Bulgarien bestrider inte att skuldavskrivningen innehåller ett inslag av statligt stöd till förmån för BDZ Holding. Bulgarien anser emellertid att skuldavskrivningen är förenlig med den inre marknaden enligt punkterna 56–60 i riktlinjerna om statligt stöd till järnvägsföretag till stöd för denna uppfattning har Bulgarien anfört följande:

| (38) | För det första var alla skulder tydligt fastställda och individualiserade och hade uppstått före Bulgariens EU-anslutning. De bokfördes antingen i BDZ Holdings koncernredovisning före avslutningsdagen och/eller härrörde från avtal som oåterkalleligen ingåtts före den dagen. |
| --- | --- |

(38)

För det första var alla skulder tydligt fastställda och individualiserade och hade uppstått före Bulgariens EU-anslutning. De bokfördes antingen i BDZ Holdings koncernredovisning före avslutningsdagen och/eller härrörde från avtal som oåterkalleligen ingåtts före den dagen.

| (39) | För det andra var alla skulder som det fanns planer på att avskriva direkt knutna till person- och godstrafiken på järnväg och hade främst uppstått som lån för att köpa in diesel- och eldrivna motorvagnståg och för reparation och modernisering av godsvagnar som företaget ägde samt för att täcka utestående förpliktelser i samband med tillhandhållandet av sådana järnvägstjänster, t.ex. förpliktelser gentemot NRIC. |
| --- | --- |

(39)

För det andra var alla skulder som det fanns planer på att avskriva direkt knutna till person- och godstrafiken på järnväg och hade främst uppstått som lån för att köpa in diesel- och eldrivna motorvagnståg och för reparation och modernisering av godsvagnar som företaget ägde samt för att täcka utestående förpliktelser i samband med tillhandhållandet av sådana järnvägstjänster, t.ex. förpliktelser gentemot NRIC.

| (40) | För det tredje var BDZ Holding överskuldsatt 2016 och uppfyllde kriterierna i den bulgariska lagstiftningen för inledandet av ett insolvensförfarande mot företaget. Den höga skuldsättningen har hindrat företaget från att bedriva sin verksamhet på en solid finansiell grund. Företaget kapitalbehoven har inte kunnat tillgodoses från den egen verksamhet på grund av de ackumulerade förfallna skulderna. Företagets internationella borgenärer vägrade att godta en skuldomläggning utan en statlig garanti, vilket enligt Bulgarien troligen skulle resultera i ytterligare misstankar om statligt stöd. BDZ Holdings affärsplan visar att avskrivningen av de skulder som uppstått före anslutningen är nödvändig för att förbättra företagets finansiella nyckeltal. |
| --- | --- |

(40)

För det tredje var BDZ Holding överskuldsatt 2016 och uppfyllde kriterierna i den bulgariska lagstiftningen för inledandet av ett insolvensförfarande mot företaget. Den höga skuldsättningen har hindrat företaget från att bedriva sin verksamhet på en solid finansiell grund. Företaget kapitalbehoven har inte kunnat tillgodoses från den egen verksamhet på grund av de ackumulerade förfallna skulderna. Företagets internationella borgenärer vägrade att godta en skuldomläggning utan en statlig garanti, vilket enligt Bulgarien troligen skulle resultera i ytterligare misstankar om statligt stöd. BDZ Holdings affärsplan visar att avskrivningen av de skulder som uppstått före anslutningen är nödvändig för att förbättra företagets finansiella nyckeltal.

| (41) | För det fjärde är det enda syftet med skuldavskrivningen att befria BDZ Holding från skulder som uppstått före Bulgariens EU-anslutning och att normalisera företagets finansiella situation. Avskrivningen av skulderna går inte längre än vad som rimligen behövs för att återställa företagets lönsamhet. |
| --- | --- |

(41)

För det fjärde är det enda syftet med skuldavskrivningen att befria BDZ Holding från skulder som uppstått före Bulgariens EU-anslutning och att normalisera företagets finansiella situation. Avskrivningen av skulderna går inte längre än vad som rimligen behövs för att återställa företagets lönsamhet.

| (42) | För det femte skulle skuldavskrivningen inte ge BDZ Holding en konkurrensfördel som skulle hindra utvecklingen av faktisk konkurrens på marknaden. Skuldavskrivningen skulle varken öka BDZ Holdings kapacitet eller förändra dess marknadsposition eller göra det möjligt för företaget att ta sig in på nya marknader i andra medlemsstater. Nya aktörer avskräcktes dessutom inte från att ta sig in på marknaden eftersom åtta operatörer, utöver BDZ Cargo, för närvarande bedriver verksamhet på den bulgariska marknaden för järnvägstransporter (11). |
| --- | --- |

(42)

För det femte skulle skuldavskrivningen inte ge BDZ Holding en konkurrensfördel som skulle hindra utvecklingen av faktisk konkurrens på marknaden. Skuldavskrivningen skulle varken öka BDZ Holdings kapacitet eller förändra dess marknadsposition eller göra det möjligt för företaget att ta sig in på nya marknader i andra medlemsstater. Nya aktörer avskräcktes dessutom inte från att ta sig in på marknaden eftersom åtta operatörer, utöver BDZ Cargo, för närvarande bedriver verksamhet på den bulgariska marknaden för järnvägstransporter (11).

11

| (43) | Dessutom har Bulgarien förklarat att företagets besvärliga finansiella situation begränsade företagets möjligheter att göra investeringar. På grund av bristande resurser har endast helt nödvändiga (antingen planerade eller akuta) reparationer genomförts och större reparationer har skjutits upp. 94 % av passagerarvagnarna är äldre än 15 år och 90 % av godsvagnarna är äldre än 29 år. 90 % av dieselmotorvagnstågen och 45 % av elmotorvagnstågen är äldre än 30 år. Produktiviteten för företagets rullande materiel och lokomotiv är betydligt lägre än unionsgenomsnittet. De begränsade reparationerna har resulterat i en stadig försämring av järnvägstjänsterna och till inställda tåg. |
| --- | --- |

(43)

Dessutom har Bulgarien förklarat att företagets besvärliga finansiella situation begränsade företagets möjligheter att göra investeringar. På grund av bristande resurser har endast helt nödvändiga (antingen planerade eller akuta) reparationer genomförts och större reparationer har skjutits upp. 94 % av passagerarvagnarna är äldre än 15 år och 90 % av godsvagnarna är äldre än 29 år. 90 % av dieselmotorvagnstågen och 45 % av elmotorvagnstågen är äldre än 30 år. Produktiviteten för företagets rullande materiel och lokomotiv är betydligt lägre än unionsgenomsnittet. De begränsade reparationerna har resulterat i en stadig försämring av järnvägstjänsterna och till inställda tåg.

| (44) | Bulgarien har också påpekat att BDZ Holding riskerade att internationella borgenärer skulle vidta tvångsåtervinningsåtgärder, som t.ex. försäljning av företagets tillgångar eller frysning av dess banktillgodohavanden, efter att High Court of Justice i London hade ålagt företaget att betala borgenärernas fordringar. |
| --- | --- |

(44)

Bulgarien har också påpekat att BDZ Holding riskerade att internationella borgenärer skulle vidta tvångsåtervinningsåtgärder, som t.ex. försäljning av företagets tillgångar eller frysning av dess banktillgodohavanden, efter att High Court of Justice i London hade ålagt företaget att betala borgenärernas fordringar.

4.3   ÅTGÄRD 3: BDZ HOLDINGS OCH DESS DOTTERBOLAGS UTEBLIVNA BETALNING AV FÖRFALLNA SKULDER TILL INFRASTRUKTURFÖRVALTAREN (NRIC)

ÅTGÄRD 3: BDZ HOLDINGS OCH DESS DOTTERBOLAGS UTEBLIVNA BETALNING AV FÖRFALLNA SKULDER TILL INFRASTRUKTURFÖRVALTAREN (NRIC)

Översikt över BDZ Holdings skulder till NRIC

Översikt över BDZ Holdings skulder till NRIC

| (45) | Som svar på uppmaningen i beslutet att inleda förfarandet om att lämna upplysningar om huruvida, och hur, NRIC hade drivit in tidigare skulder och planerade att återvinna eller driva in utestående skulder, försäkrade Bulgarien att BDZ Holding och dess dotterbolag regelbundet hade betalat sina skulder till NRIC och att de fortfarande gjorde detta. Till stöd för sitt påstående beskrev Bulgarien utvecklingen av BDZ Holdings och dess dotterbolags betalningar till NRIC för infrastrukturavgifter, elförsörjning och andra tjänster. Beräkningarna grundades på NRIC tabell över avgifter, som tillämpades på alla järnvägsoperatörer. |
| --- | --- |

(45)

Som svar på uppmaningen i beslutet att inleda förfarandet om att lämna upplysningar om huruvida, och hur, NRIC hade drivit in tidigare skulder och planerade att återvinna eller driva in utestående skulder, försäkrade Bulgarien att BDZ Holding och dess dotterbolag regelbundet hade betalat sina skulder till NRIC och att de fortfarande gjorde detta. Till stöd för sitt påstående beskrev Bulgarien utvecklingen av BDZ Holdings och dess dotterbolags betalningar till NRIC för infrastrukturavgifter, elförsörjning och andra tjänster. Beräkningarna grundades på NRIC tabell över avgifter, som tillämpades på alla järnvägsoperatörer.

| (46) | Bulgarien konstaterade att efter beslutet att inleda förfarandet har BDZ Holding mellan november 2011 och augusti 2016 betalat totalt 503,2 miljoner bulgariska lev (257 miljoner euro) till NRIC. Betalningarna gjordes via banköverföring, avräkning av NRIC:s skulder till BDZ Holding och utbyte av skulder mot tillgångar. |
| --- | --- |

(46)

Bulgarien konstaterade att efter beslutet att inleda förfarandet har BDZ Holding mellan november 2011 och augusti 2016 betalat totalt 503,2 miljoner bulgariska lev (257 miljoner euro) till NRIC. Betalningarna gjordes via banköverföring, avräkning av NRIC:s skulder till BDZ Holding och utbyte av skulder mot tillgångar.

Åtgärder som vidtagits av NRIC för att driva in och/eller återvinna skulder från BDZ Holding

Åtgärder som vidtagits av NRIC för att driva in och/eller återvinna skulder från BDZ Holding

| (47) | Bulgarien hävdar att NRIC har vidtagit alla åtgärder som krävs för att återvinna de förfallna skulderna från BDZ Holding och dess dotterbolag, men utan att inleda något rättsligt förfarande. Bulgarien konstaterar att NRIC och BDZ Holding regelbundet har hållit möten för att diskutera betalningen av utestående skulder. NRIC har dessutom regelbundet översänt skrivelser, inklusive en notariehandling (12), till BDZ Holding med anmodan om att betala de utestående skulderna jämte ränta (13). |
| --- | --- |

(47)

Bulgarien hävdar att NRIC har vidtagit alla åtgärder som krävs för att återvinna de förfallna skulderna från BDZ Holding och dess dotterbolag, men utan att inleda något rättsligt förfarande. Bulgarien konstaterar att NRIC och BDZ Holding regelbundet har hållit möten för att diskutera betalningen av utestående skulder. NRIC har dessutom regelbundet översänt skrivelser, inklusive en notariehandling (12), till BDZ Holding med anmodan om att betala de utestående skulderna jämte ränta (13).

12

13

| (48) | NRIC har tagit ut dröjsmålsränta på betalningen av de förfallna skulderna i enlighet med regeringens dekret nr 100 av den 29 september 2012 om beräkning av lagstadgad ränta vid försenad betalning i nationell och utländsk valuta (14) nedan kallat dekret nr 100). Bulgarien uppgav att enligt dekret 100 består den årliga lagstadgade dröjsmålsräntan för försenad betalning av skulder i bulgariska lev av den bulgariska centralbankens gällande basränta den 1 januari eller 1 juli respektive år plus en riskpremium på 10 %. I september 2016 uppgick det aktuella räntebeloppet till 23,3 miljoner bulgariska lev (12 miljoner euro). |
| --- | --- |

(48)

NRIC har tagit ut dröjsmålsränta på betalningen av de förfallna skulderna i enlighet med regeringens dekret nr 100 av den 29 september 2012 om beräkning av lagstadgad ränta vid försenad betalning i nationell och utländsk valuta (14) nedan kallat dekret nr 100). Bulgarien uppgav att enligt dekret 100 består den årliga lagstadgade dröjsmålsräntan för försenad betalning av skulder i bulgariska lev av den bulgariska centralbankens gällande basränta den 1 januari eller 1 juli respektive år plus en riskpremium på 10 %. I september 2016 uppgick det aktuella räntebeloppet till 23,3 miljoner bulgariska lev (12 miljoner euro).

14

dekret nr 100

| (49) | Bulgarien hävdar att NRIC agerade som en borgenär i en marknadsekonomi eftersom det var ekonomiskt fördelaktigare att driva in utestående skulder som båda parter erkände än att inleda ett konkursförfarande och riskera att gäldenärens verksamhet skulle upphöra Bulgarien uppgav att NRIC var tvunget att bära kostnaderna för ett sådant rättsligt förfarande i form av en stämpelavgift på 4 % av fordran. Om ett rättsligt förfarande hade inletts hade NRIC dessutom inte kunnat driva in hela sin fordran, eftersom BDZ Holding och dess dotterbolag hade varit tvungna att betala tillbaka alla sina skulder utan att prioritera en viss fordringsägare. Eftersom BDZ Holding och dess dotterbolag är viktiga kunder till NRIC, vilket framgår av att 77 % av NRIC:s intäkter kunde tillskrivas BDZ Holding och dess dotterbolag 2015, skulle en konkurs för BDZ Holding enligt Bulgarien negativt ha påverkat NRIC:s lönsamhet och dess möjligheter att på ett tillräckligt bra sätt underhålla det nationella järnvägsnätet. |
| --- | --- |

(49)

Bulgarien hävdar att NRIC agerade som en borgenär i en marknadsekonomi eftersom det var ekonomiskt fördelaktigare att driva in utestående skulder som båda parter erkände än att inleda ett konkursförfarande och riskera att gäldenärens verksamhet skulle upphöra Bulgarien uppgav att NRIC var tvunget att bära kostnaderna för ett sådant rättsligt förfarande i form av en stämpelavgift på 4 % av fordran. Om ett rättsligt förfarande hade inletts hade NRIC dessutom inte kunnat driva in hela sin fordran, eftersom BDZ Holding och dess dotterbolag hade varit tvungna att betala tillbaka alla sina skulder utan att prioritera en viss fordringsägare. Eftersom BDZ Holding och dess dotterbolag är viktiga kunder till NRIC, vilket framgår av att 77 % av NRIC:s intäkter kunde tillskrivas BDZ Holding och dess dotterbolag 2015, skulle en konkurs för BDZ Holding enligt Bulgarien negativt ha påverkat NRIC:s lönsamhet och dess möjligheter att på ett tillräckligt bra sätt underhålla det nationella järnvägsnätet.

NRIC:s skulder till BDZ Holding

NRIC:s skulder till BDZ Holding

| (50) | NRIC var skyldigt BDZ Holding pengar för tjänster som bl.a. gratis och rabatterade resekort och biljetter för NRIC:s anställda och deras familjer, uthyrning av utomhus- och inomhusanläggningar som tillhörde BDZ Holding, tillhandahållande av dragningskraft, godstransporter på järnväg, omlastning och servicearbeten på arbetståg. Bulgarien uppgav att NRIC under perioden 2008–2011 hade dragit på sig skulder till BDZ Holding och dess dotterbolag för tillhandahållna tjänster till ett belopp av 45 532 415 bulgariska lev (23,8 miljoner euro), vilket framgår av tabell 3. I augusti 2016 uppgick NRIC:s utestående fordringar på BDZ Holding till 1 094 367 bulgariska lev (0,6 miljoner euro).

  Tabell 3


  NRIC:s skulder till BDZ Holding 2008–2011











  NRIC:s fordringar i bulgariska lev | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BDZ Holding | 15 695 566 | 4 364 383 | 12 907 606 | 13 564 860 | 46 532 415 |

(50)

NRIC var skyldigt BDZ Holding pengar för tjänster som bl.a. gratis och rabatterade resekort och biljetter för NRIC:s anställda och deras familjer, uthyrning av utomhus- och inomhusanläggningar som tillhörde BDZ Holding, tillhandahållande av dragningskraft, godstransporter på järnväg, omlastning och servicearbeten på arbetståg. Bulgarien uppgav att NRIC under perioden 2008–2011 hade dragit på sig skulder till BDZ Holding och dess dotterbolag för tillhandahållna tjänster till ett belopp av 45 532 415 bulgariska lev (23,8 miljoner euro), vilket framgår av tabell 3. I augusti 2016 uppgick NRIC:s utestående fordringar på BDZ Holding till 1 094 367 bulgariska lev (0,6 miljoner euro).

Tabell 3

Tabell 3

NRIC:s skulder till BDZ Holding 2008–2011

NRIC:s skulder till BDZ Holding 2008–2011

NRIC:s fordringar i bulgariska lev

2008

2009

2010

2011

Totalt

BDZ Holding

15 695 566

4 364 383

12 907 606

13 564 860

46 532 415

Utbyte av skulder mot tillgångar

Utbyte av skulder mot tillgångar

| (51) | Som svar på uppmaningen i beslutet att inleda förfarandet om att lämna upplysningar om huruvida, och hur, NRIC planerade att återvinna eller driva in utestående skulder, uppgav Bulgarien att NRIC och BDZ Holding träffade överenskommelser den 1 december 2012 respektive den 31 maj 2013. I dessa erkände NRIC och BDZ Holding vissa ömsesidiga fordringar och beslutade att delvis betala tillbaka utestående skulder genom att byta ut skulder mot tillgångar. Syftet med utbytet av skulder mot tillgångar var att BDZ Holdings och dess dotterbolags erkända förpliktelser gentemot NRIC skulle upphöra genom tillhandahållandet av tillgångar som kunde vara användbara för NRIC och som hade en god likviditetsnivå. En sådan transaktion var tillåten enligt nationell lagstiftning, särskilt artikel 65.2 i lagen om avtal och förpliktelser, och regeringens beslut utgjorde rättslig grund. |
| --- | --- |

(51)

Som svar på uppmaningen i beslutet att inleda förfarandet om att lämna upplysningar om huruvida, och hur, NRIC planerade att återvinna eller driva in utestående skulder, uppgav Bulgarien att NRIC och BDZ Holding träffade överenskommelser den 1 december 2012 respektive den 31 maj 2013. I dessa erkände NRIC och BDZ Holding vissa ömsesidiga fordringar och beslutade att delvis betala tillbaka utestående skulder genom att byta ut skulder mot tillgångar. Syftet med utbytet av skulder mot tillgångar var att BDZ Holdings och dess dotterbolags erkända förpliktelser gentemot NRIC skulle upphöra genom tillhandahållandet av tillgångar som kunde vara användbara för NRIC och som hade en god likviditetsnivå. En sådan transaktion var tillåten enligt nationell lagstiftning, särskilt artikel 65.2 i lagen om avtal och förpliktelser, och regeringens beslut utgjorde rättslig grund.

| (52) | I sin skrivelse av den 7 november 2016 framhöll Bulgarien att under perioden 2013–2016 uppgick det totala beloppet av de tillgångar som byttes ut, inklusive mervärdesskatt, till 25,9 miljoner bulgariska lev (13,3 miljoner euro). Det första utbytet, på 23 miljoner bulgariska lev (11,8 miljoner euro), genomfördes i december 2013 på grundval av regeringens beslut nr 481/12.08.2013. I december 2015 och augusti 2016 bytte, på grundval av regeringens beslut nr 965/10.12.2015 och nr 626/29.07.2016, dessutom tillgångar till ett värde av 1,1 miljoner bulgariska lev (0,58 miljoner euro) respektive 1,8 miljoner bulgariska lev (0,9 miljoner euro) ägare. De specifika tillgångar som var föremål för utbytena hade angetts i förväg beroende på i vilken grad parterna behövde tillgångarna i sin fortsatta verksamhet. Bulgarien uppgav att NRIC mot denna bakgrund hade förvärvat 16 egendomar, bland annat lokaler i Varna Ferry Boat Complex och kontorsbyggnaden i Stara Zagora. |
| --- | --- |

(52)

I sin skrivelse av den 7 november 2016 framhöll Bulgarien att under perioden 2013–2016 uppgick det totala beloppet av de tillgångar som byttes ut, inklusive mervärdesskatt, till 25,9 miljoner bulgariska lev (13,3 miljoner euro). Det första utbytet, på 23 miljoner bulgariska lev (11,8 miljoner euro), genomfördes i december 2013 på grundval av regeringens beslut nr 481/12.08.2013. I december 2015 och augusti 2016 bytte, på grundval av regeringens beslut nr 965/10.12.2015 och nr 626/29.07.2016, dessutom tillgångar till ett värde av 1,1 miljoner bulgariska lev (0,58 miljoner euro) respektive 1,8 miljoner bulgariska lev (0,9 miljoner euro) ägare. De specifika tillgångar som var föremål för utbytena hade angetts i förväg beroende på i vilken grad parterna behövde tillgångarna i sin fortsatta verksamhet. Bulgarien uppgav att NRIC mot denna bakgrund hade förvärvat 16 egendomar, bland annat lokaler i Varna Ferry Boat Complex och kontorsbyggnaden i Stara Zagora.

| (53) | Bulgarien uppgav också att NRIC själv avgjorde vilka tillgångar som var av kommersiellt intresse. Till stöd för detta påstående konstaterade Bulgarien att i augusti 2016 hade NRIC nekat ett förslag om att byta ut skulder mot aktier beträffande vissa tillgångar. Därför bytte BDZ ut tillgångar på 1,8 miljoner bulgariska lev (0,9 miljoner euro) i stället för på 10 miljoner bulgariska lev (5,1 miljoner euro). Processen var transparent. De utbytta tillgångarna värderades av oberoende värderingsmän med tillstånd som utfärdats av Bulgariens kammare för oberoende värderingsmän. Fastställandet av tillgångarnas värde grundades på marknadsmässiga principer och metoder i enlighet med de internationella och europeiska värderingsstandarder som anges i bulgarisk lagstiftning. Enligt Bulgarien kan dessa tillgångar säljas på fastighetsmarknaden till det pris som de oberoende värderingsmännen har fastställt. De slutliga priser som BDZ Holding och NRIC enades om låg nära priserna i värderingarna. |
| --- | --- |

(53)

Bulgarien uppgav också att NRIC själv avgjorde vilka tillgångar som var av kommersiellt intresse. Till stöd för detta påstående konstaterade Bulgarien att i augusti 2016 hade NRIC nekat ett förslag om att byta ut skulder mot aktier beträffande vissa tillgångar. Därför bytte BDZ ut tillgångar på 1,8 miljoner bulgariska lev (0,9 miljoner euro) i stället för på 10 miljoner bulgariska lev (5,1 miljoner euro). Processen var transparent. De utbytta tillgångarna värderades av oberoende värderingsmän med tillstånd som utfärdats av Bulgariens kammare för oberoende värderingsmän. Fastställandet av tillgångarnas värde grundades på marknadsmässiga principer och metoder i enlighet med de internationella och europeiska värderingsstandarder som anges i bulgarisk lagstiftning. Enligt Bulgarien kan dessa tillgångar säljas på fastighetsmarknaden till det pris som de oberoende värderingsmännen har fastställt. De slutliga priser som BDZ Holding och NRIC enades om låg nära priserna i värderingarna.

| (54) | Bulgarien anser därför att NRIC har agerat som en borgenär i en marknadsekonomi och att överenskommelserna om utbyte av skulder mot tillgångar träffades och genomfördes enligt normala marknadsmässiga villkor |
| --- | --- |

(54)

Bulgarien anser därför att NRIC har agerat som en borgenär i en marknadsekonomi och att överenskommelserna om utbyte av skulder mot tillgångar träffades och genomfördes enligt normala marknadsmässiga villkor

4.4   ÅTGÄRD 4: STATENS ÅTERBETALNING TILL BDZ HOLDING AV FELAKTIGT PÅFÖRD MERVÄRDESKATT

ÅTGÄRD 4: STATENS ÅTERBETALNING TILL BDZ HOLDING AV FELAKTIGT PÅFÖRD MERVÄRDESKATT

| (55) | Bulgarien hävdar att BDZ Holding, på grund av en felaktig tolkning och tillämpning av gällande nationell lagstiftning, felaktigt hade betalat mervärdesskatt på 72 miljoner bulgariska lev (36,8 miljoner euro) på ersättningen för den allmänna trafikplikten för perioden den 1 december 2004–29 februari 2008. Felet upptäcktes vid den nationella uppbördsmyndighetens granskning 2009. Bulgarien har förklarat att BDZ Holding vidtog nödvändiga rättsliga åtgärder enligt skatte- och försäkringsprocesslagen (DOPK) för att återvinna den felaktigt betalade mervärdesskatten genom återbetalning av det felaktigt inbetalade beloppet. Det belopp som felaktigt betalats i skatt fastställdes på grundval av handlingar från den nationella skatteförvaltningen. |
| --- | --- |

(55)

Bulgarien hävdar att BDZ Holding, på grund av en felaktig tolkning och tillämpning av gällande nationell lagstiftning, felaktigt hade betalat mervärdesskatt på 72 miljoner bulgariska lev (36,8 miljoner euro) på ersättningen för den allmänna trafikplikten för perioden den 1 december 2004–29 februari 2008. Felet upptäcktes vid den nationella uppbördsmyndighetens granskning 2009. Bulgarien har förklarat att BDZ Holding vidtog nödvändiga rättsliga åtgärder enligt skatte- och försäkringsprocesslagen (DOPK) för att återvinna den felaktigt betalade mervärdesskatten genom återbetalning av det felaktigt inbetalade beloppet. Det belopp som felaktigt betalats i skatt fastställdes på grundval av handlingar från den nationella skatteförvaltningen.

| (56) | Bulgarien hävdar dessutom att företaget anförtroddes en allmän trafikplikt genom ett avtal om allmän trafikplikt av den 29 juni 2004, som undertecknades i september 2004, mellan Bulgariens ministerium för transport och kommunikation och BDZ Holding. Den avtalsenliga ersättningen för den allmänna trafikplikten beviljades för att täcka förluster som uppstått vid tillhandahållandet av transporttjänster. Enligt avtalsvillkoren tillhandahölls tjänsten och ersättningen dessutom med förbehåll för att ett antal villkor beträffande antalet tåg, säten och körtimmar uppfylldes. Ersättningen kunde dessutom minskas om vissa villkor beträffande kilometer, säten och körtimmar inte uppfylldes. |
| --- | --- |

(56)

Bulgarien hävdar dessutom att företaget anförtroddes en allmän trafikplikt genom ett avtal om allmän trafikplikt av den 29 juni 2004, som undertecknades i september 2004, mellan Bulgariens ministerium för transport och kommunikation och BDZ Holding. Den avtalsenliga ersättningen för den allmänna trafikplikten beviljades för att täcka förluster som uppstått vid tillhandahållandet av transporttjänster. Enligt avtalsvillkoren tillhandahölls tjänsten och ersättningen dessutom med förbehåll för att ett antal villkor beträffande antalet tåg, säten och körtimmar uppfylldes. Ersättningen kunde dessutom minskas om vissa villkor beträffande kilometer, säten och körtimmar inte uppfylldes.

| (57) | Bulgarien har förklarat att enligt artikel 29 i den lag om mervärdesskatt (ZDDS) som gällde fram till och med den 31 december 2006 omfattar det beskattningsbara beloppet för tillhandahållandet av tjänster även alla finansiella medel som mottagits och absorberats av tjänsteleverantören och som är direkt knutna till tillhandahållandet av tjänsterna, inklusive subventioner. Bulgarien förklarade vidare att enligt artikel 20.6 i ZDDS ska alla finansiella medel (t.ex. subventioner) som är direkt knutna till tillhandahållandet av varor eller tjänster betraktas som bidrag från statsbudgeten eller en annan enhet, och de utgör en kompletterande betalning för varor och tjänster. På grundval av yttranden från den nationella uppbördsmyndigheten (15) hävdade Bulgarien att de subventioner som mottagits för att täcka förlusterna, kostnaderna eller förvärvandet av tillgångar faller utanför tillämpningsområdet för ZDDS, vilket är fallet med avtalet om allmän trafikplikt. I detta avseende förtydligade Bulgarien att nationella bestämmelser tillät återbetalning av mervärdesskatt på grundval av en mervärdesskattebedömning som uppbördsmyndigheterna utfört efter en efterhandskontroll och revision. Dessutom hävdade Bulgarien att landet före EU-anslutningen inte var skyldigt att fullständigt harmonisera sin mervärdesskattelagstiftning. |
| --- | --- |

(57)

Bulgarien har förklarat att enligt artikel 29 i den lag om mervärdesskatt (ZDDS) som gällde fram till och med den 31 december 2006 omfattar det beskattningsbara beloppet för tillhandahållandet av tjänster även alla finansiella medel som mottagits och absorberats av tjänsteleverantören och som är direkt knutna till tillhandahållandet av tjänsterna, inklusive subventioner. Bulgarien förklarade vidare att enligt artikel 20.6 i ZDDS ska alla finansiella medel (t.ex. subventioner) som är direkt knutna till tillhandahållandet av varor eller tjänster betraktas som bidrag från statsbudgeten eller en annan enhet, och de utgör en kompletterande betalning för varor och tjänster. På grundval av yttranden från den nationella uppbördsmyndigheten (15) hävdade Bulgarien att de subventioner som mottagits för att täcka förlusterna, kostnaderna eller förvärvandet av tillgångar faller utanför tillämpningsområdet för ZDDS, vilket är fallet med avtalet om allmän trafikplikt. I detta avseende förtydligade Bulgarien att nationella bestämmelser tillät återbetalning av mervärdesskatt på grundval av en mervärdesskattebedömning som uppbördsmyndigheterna utfört efter en efterhandskontroll och revision. Dessutom hävdade Bulgarien att landet före EU-anslutningen inte var skyldigt att fullständigt harmonisera sin mervärdesskattelagstiftning.

15

| (58) | Sedan den 1 januari 2007, när den nya ZDDS trädde i kraft, har den bulgariska mervärdesskattelagstiftningen enligt Bulgarien varit helt harmoniserad med direktiv 2006/112/EG. Bulgarien uppgav vidare att enligt artikel 26.3 i den nya ZDDS omfattar det beskattningsbara beloppet vid tillhandahållandet av tjänster även finansiella medel (t.ex. subventioner) som tagits emot och absorberats av tjänsteleverantören och som direkt kan knytas till tillhandahållandet av tjänsterna. Bulgarien förklarade vidare att enligt den nya ZDDS ska alla finansiella medel (t.ex. subventioner) som är direkt knutna till tillhandahållandet av varor eller tjänster betraktas som bidrag från statsbudgeten eller en annan enhet, och utgör en kompletterande betalning för varor och tjänster. Enligt Bulgarien faller emellertid de mottagna subventionerna för att täcka förlusterna eller utgifterna, inklusive förvärvandet eller likvidationen av tillgångar, utanför tillämpningsområdet för den nya ZDDS. |
| --- | --- |

(58)

Sedan den 1 januari 2007, när den nya ZDDS trädde i kraft, har den bulgariska mervärdesskattelagstiftningen enligt Bulgarien varit helt harmoniserad med direktiv 2006/112/EG. Bulgarien uppgav vidare att enligt artikel 26.3 i den nya ZDDS omfattar det beskattningsbara beloppet vid tillhandahållandet av tjänster även finansiella medel (t.ex. subventioner) som tagits emot och absorberats av tjänsteleverantören och som direkt kan knytas till tillhandahållandet av tjänsterna. Bulgarien förklarade vidare att enligt den nya ZDDS ska alla finansiella medel (t.ex. subventioner) som är direkt knutna till tillhandahållandet av varor eller tjänster betraktas som bidrag från statsbudgeten eller en annan enhet, och utgör en kompletterande betalning för varor och tjänster. Enligt Bulgarien faller emellertid de mottagna subventionerna för att täcka förlusterna eller utgifterna, inklusive förvärvandet eller likvidationen av tillgångar, utanför tillämpningsområdet för den nya ZDDS.

| (59) | Enligt Bulgarien hade felet, som bestod i felaktigt påförd mervärdesskatt på intäkterna från fullgörandet av den allmänna trafikplikten under perioden den 1 december 2004–29 februari 2008, upptäckts av de relevanta skattemyndigheterna under en inspektion. Bulgarien förklarade att skattemyndigheternas upptäckt resulterade i ett beslut om återbetalning och en skatterevisonsrapport med nummer 29010038 av den 7 februari 2011, i enlighet med den bulgariska skatte- och försäkringsprocesslagen (16). Bulgarien förklarade vidare att förfarandet för att återbetala mervärdesskatt anges i artiklarna 128 och 129 i den bulgariska skatte- och försäkringsprocesslagen. |
| --- | --- |

(59)

Enligt Bulgarien hade felet, som bestod i felaktigt påförd mervärdesskatt på intäkterna från fullgörandet av den allmänna trafikplikten under perioden den 1 december 2004–29 februari 2008, upptäckts av de relevanta skattemyndigheterna under en inspektion. Bulgarien förklarade att skattemyndigheternas upptäckt resulterade i ett beslut om återbetalning och en skatterevisonsrapport med nummer 29010038 av den 7 februari 2011, i enlighet med den bulgariska skatte- och försäkringsprocesslagen (16). Bulgarien förklarade vidare att förfarandet för att återbetala mervärdesskatt anges i artiklarna 128 och 129 i den bulgariska skatte- och försäkringsprocesslagen.

16

| (60) | Enligt Bulgarien utgjorde därför återbetalningen av den felaktigt påförda mervärdesskatten inte statligt stöd. |
| --- | --- |

(60)

Enligt Bulgarien utgjorde därför återbetalningen av den felaktigt påförda mervärdesskatten inte statligt stöd.

5.   ÅTERKALLELSE AV ANMÄLAN

ÅTERKALLELSE AV ANMÄLAN

| (61) | Som påpekades i skälen 32 och 34 återkallade Bulgarien sin anmälan om omstruktureringsstöd till BDZ Holding (åtgärd 1). Bulgarien uppgav att landet i stället tänkte avskriva de skulder som BDZ Holding hade ådragit sig före Bulgariens anslutning till EU den 1 januari 2007 (åtgärd 2). |
| --- | --- |

(61)

Som påpekades i skälen 32 och 34 återkallade Bulgarien sin anmälan om omstruktureringsstöd till BDZ Holding (åtgärd 1). Bulgarien uppgav att landet i stället tänkte avskriva de skulder som BDZ Holding hade ådragit sig före Bulgariens anslutning till EU den 1 januari 2007 (åtgärd 2).

| (62) | Enligt artikel 10 i rådets förordning (EU) 2015/1589, får den berörda medlemsstaten återkalla en anmälan om det sker i god tid innan kommissionen har fattat beslut om stödet. Om en anmälan återkallas ska kommissionen enligt artikel 10.2 i förordning (EU) 2015/1589, i de fall där kommissionen har inlett ett formellt granskningsförfarande, avsluta detta. |
| --- | --- |

(62)

Enligt artikel 10 i rådets förordning (EU) 2015/1589, får den berörda medlemsstaten återkalla en anmälan om det sker i god tid innan kommissionen har fattat beslut om stödet. Om en anmälan återkallas ska kommissionen enligt artikel 10.2 i förordning (EU) 2015/1589, i de fall där kommissionen har inlett ett formellt granskningsförfarande, avsluta detta.

| (63) | Kommissionen noterar att omstruktureringsstödet ännu inte har beviljats. Eftersom Bulgarien har återkallat sin anmälan och inte kommer att bevilja omstruktureringsstödet på 550 miljoner bulgariska lev till BDZ Holding bör det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget avslutas vad gäller den anmälda omstruktureringsstödåtgärden. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen noterar att omstruktureringsstödet ännu inte har beviljats. Eftersom Bulgarien har återkallat sin anmälan och inte kommer att bevilja omstruktureringsstödet på 550 miljoner bulgariska lev till BDZ Holding bör det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget avslutas vad gäller den anmälda omstruktureringsstödåtgärden.

6.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

| (64) | Enligt artikel 107.1 i fördraget är ”... stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(64)

Enligt artikel 107.1 i fördraget är ”... stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (65) | De kriterier som anges i artikel 107.1 i fördraget är kumulativa. För att fastställa om de anmälda åtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget ska det därför prövas om samtliga följande kriterier är uppfyllda.






  a) | Stödmottagaren är ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, det vill säga utövar ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- | --- |

(65)

De kriterier som anges i artikel 107.1 i fördraget är kumulativa. För att fastställa om de anmälda åtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget ska det därför prövas om samtliga följande kriterier är uppfyllda.

a)

Stödmottagaren är ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, det vill säga utövar ekonomisk verksamhet.

| b) | Åtgärden i fråga finansieras med statliga medel och kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

b)

Åtgärden i fråga finansieras med statliga medel och kan tillskrivas staten.

| c) | Den ger en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

c)

Den ger en ekonomisk fördel.

| d) | Fördelen är selektiv. |
| --- | --- |

d)

Fördelen är selektiv.

| e) | Den berörda åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

e)

Den berörda åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln mellan medlemsstaterna.

6.1   ÅTGÄRD 2: AVSKRIVNING AV SKULDER SOM UPPSTÅTT FÖRE 2007

ÅTGÄRD 2: AVSKRIVNING AV SKULDER SOM UPPSTÅTT FÖRE 2007

6.1.1   FÖREKOMST AV STÖD I DEN MENING SOM AVSES I ARTIKEL 107.1 I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONENS FUNKTIONSSÄTT (FÖRDRAGET)

6.1.1.1   
  Ekonomisk verksamhet och begreppet företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

Ekonomisk verksamhet och begreppet företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

| (66) | Enligt fast rättspraxis måste kommissionen först fastställa vem eller vilka som är mottagare av stödet i åtgärd 2 I artikel 107.1 i fördraget hänvisas till begreppet företag för att definiera stödmottagaren. Unionsdomstolarna har bekräftat att ett företag inte behöver vara en enda juridisk enhet, utan kan bestå av en grupp av företag (17). Det viktigaste kriteriet för att fastställa huruvida det rör sig om ett företag i den mening som avses i den bestämmelsen är huruvida företaget kan betraktas som en ”ekonomisk enhet”. En ekonomisk enhet kan bestå av flera juridiska personer. Den ekonomiska enheten betraktas då som det berörda företaget. I detta avseende anser unionsdomstolarna att det är relevant huruvida det förekommer ett kontrollerande innehav och andra funktionella, ekonomiska och organiska kopplingar (18). |
| --- | --- |

(66)

Enligt fast rättspraxis måste kommissionen först fastställa vem eller vilka som är mottagare av stödet i åtgärd 2 I artikel 107.1 i fördraget hänvisas till begreppet företag för att definiera stödmottagaren. Unionsdomstolarna har bekräftat att ett företag inte behöver vara en enda juridisk enhet, utan kan bestå av en grupp av företag (17). Det viktigaste kriteriet för att fastställa huruvida det rör sig om ett företag i den mening som avses i den bestämmelsen är huruvida företaget kan betraktas som en ”ekonomisk enhet”. En ekonomisk enhet kan bestå av flera juridiska personer. Den ekonomiska enheten betraktas då som det berörda företaget. I detta avseende anser unionsdomstolarna att det är relevant huruvida det förekommer ett kontrollerande innehav och andra funktionella, ekonomiska och organiska kopplingar (18).

17

18

| (67) | I det aktuella ärendet har Bulgarien uppgett att BZD Holding är den juridiska enhet vars skulder före 2007 kommer att avskrivas. Som påpekades i skälen 34, 35 och 36 anser Bulgarien nämligen att BDZ Holding är den enda mottagaren av stödet i åtgärd 2. Det finns dock flera inslag som tyder på att det relevanta företaget inte enbart begränsas till den juridiska personen BDZ Holding. |
| --- | --- |

(67)

I det aktuella ärendet har Bulgarien uppgett att BZD Holding är den juridiska enhet vars skulder före 2007 kommer att avskrivas. Som påpekades i skälen 34, 35 och 36 anser Bulgarien nämligen att BDZ Holding är den enda mottagaren av stödet i åtgärd 2. Det finns dock flera inslag som tyder på att det relevanta företaget inte enbart begränsas till den juridiska personen BDZ Holding.

| (68) | Vad gäller ägandeförhållandena noterar kommissionen för det första att BDZ Holding innehar 100 % av aktierna i både BDZ Passenger och BDZ Cargo. BDZ Holding kontrollerar därför all affärsverksamhet som BDZ Passenger och BDZ Cargo bedriver. Det formulerar en gemensam ledningsstrategi och ställer upp mål för båda dotterbolagen. |
| --- | --- |

(68)

Vad gäller ägandeförhållandena noterar kommissionen för det första att BDZ Holding innehar 100 % av aktierna i både BDZ Passenger och BDZ Cargo. BDZ Holding kontrollerar därför all affärsverksamhet som BDZ Passenger och BDZ Cargo bedriver. Det formulerar en gemensam ledningsstrategi och ställer upp mål för båda dotterbolagen.

| (69) | För det andra var huvudsyftet med de ursprungliga lånen förvärv och reparation av tillgångar som används av både BDZ Cargo och BDZ Passenger, såsom lokomotiv, godsvagnar och passagerarvagnar. Skuldavskrivningen rör därför järnvägstransporttjänster som tillhandahålls av båda dotterbolagen. Även om BDZ Holding efter 2007 års omorganisation ägde den rullande materielen och hyrde ut det till BDZ Cargo och BDZ Passenger, överfördes den rullande materielen efter 2011 års omorganisation till dotterbolagen BDZ Cargo och BDZ Passenger (se skälen 12 och 13). Åtgärd 2, som beviljades för avskrivning av skulder för att finansiera den rullande materielen, gynnar därför i praktiken BDZ Cargo och BDZ Passenger. |
| --- | --- |

(69)

För det andra var huvudsyftet med de ursprungliga lånen förvärv och reparation av tillgångar som används av både BDZ Cargo och BDZ Passenger, såsom lokomotiv, godsvagnar och passagerarvagnar. Skuldavskrivningen rör därför järnvägstransporttjänster som tillhandahålls av båda dotterbolagen. Även om BDZ Holding efter 2007 års omorganisation ägde den rullande materielen och hyrde ut det till BDZ Cargo och BDZ Passenger, överfördes den rullande materielen efter 2011 års omorganisation till dotterbolagen BDZ Cargo och BDZ Passenger (se skälen 12 och 13). Åtgärd 2, som beviljades för avskrivning av skulder för att finansiera den rullande materielen, gynnar därför i praktiken BDZ Cargo och BDZ Passenger.

| (70) | Mot denna bakgrund måste inte bara BDZ Holding utan även dess dotterbolag BDZ Passenger och BDZ Cargo betraktas som stödmottagare när det gäller skuldavskrivningen. Av beskrivningen av BDZ Passengers och BDZ Cargos verksamhet i avsnitt 2.1 följer att båda företagen utgör en enda ekonomisk enhet och kontrolleras av BDZ Holding och att båda företagen tillhandahåller tjänster mot ersättning i Bulgarien. Kommissionen anser därför att BDZ Holding och dess dotterbolag BDZ Passenger och BDZ Cargo, genom att både tillhandahålla person- och godstrafik och ansvara för förvaltningen och samordningen av dessa verksamheter, bedriver ekonomisk verksamhet och därför är företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(70)

Mot denna bakgrund måste inte bara BDZ Holding utan även dess dotterbolag BDZ Passenger och BDZ Cargo betraktas som stödmottagare när det gäller skuldavskrivningen. Av beskrivningen av BDZ Passengers och BDZ Cargos verksamhet i avsnitt 2.1 följer att båda företagen utgör en enda ekonomisk enhet och kontrolleras av BDZ Holding och att båda företagen tillhandahåller tjänster mot ersättning i Bulgarien. Kommissionen anser därför att BDZ Holding och dess dotterbolag BDZ Passenger och BDZ Cargo, genom att både tillhandahålla person- och godstrafik och ansvara för förvaltningen och samordningen av dessa verksamheter, bedriver ekonomisk verksamhet och därför är företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

6.1.1.2   
  Statliga medel och statens ansvar

Statliga medel och statens ansvar

| (71) | För att åtgärden i fråga ska utgöra statligt stöd måste den finansieras med statliga medel, och beslutet om att bevilja åtgärden måste kunna tillskrivas staten (19). |
| --- | --- |

(71)

För att åtgärden i fråga ska utgöra statligt stöd måste den finansieras med statliga medel, och beslutet om att bevilja åtgärden måste kunna tillskrivas staten (19).

19

| (72) | Skuldavskrivningen kommer att finansieras direkt från den bulgariska statsbudgeten och kommer av beviljas av de statliga myndigheterna i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(72)

Skuldavskrivningen kommer att finansieras direkt från den bulgariska statsbudgeten och kommer av beviljas av de statliga myndigheterna i den medlemsstaten.

| (73) | Skuldavskrivningen inbegriper därför användning av statliga medel. Åtgärden beslutas dessutom av och kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(73)

Skuldavskrivningen inbegriper därför användning av statliga medel. Åtgärden beslutas dessutom av och kan tillskrivas staten.

6.1.1.3   
  Ekonomisk fördel

Ekonomisk fördel

| (74) | En fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget är varje ekonomisk förmån som ett företag inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden, dvs. i avsaknad av statligt ingripande (20). Det är endast åtgärdens inverkan på företaget som är relevant, inte orsaken till eller målet för det statliga ingripandet (21). |
| --- | --- |

(74)

En fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget är varje ekonomisk förmån som ett företag inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden, dvs. i avsaknad av statligt ingripande (20). Det är endast åtgärdens inverkan på företaget som är relevant, inte orsaken till eller målet för det statliga ingripandet (21).

20

21

| (75) | I det aktuella fallet kommer Bulgarien att avskriva skulder på 223,45 miljoner bulgariska lev (114,25 miljoner euro) som är direkt knutna till BDZ Holdings järnvägsverksamhet. Ingen omdömesgill marknadsaktör skulle avskriva så stora skulder utan någon ersättning. Åtgärden kommer dessutom att befria BDZ Holding från dess skuldförpliktelser, och därigenom frigöra medel som BDZ Holding och dess dotterbolag kan använda för att utveckla sin verksamhet och förbättra sina ekonomiska nyckeltal. |
| --- | --- |

(75)

I det aktuella fallet kommer Bulgarien att avskriva skulder på 223,45 miljoner bulgariska lev (114,25 miljoner euro) som är direkt knutna till BDZ Holdings järnvägsverksamhet. Ingen omdömesgill marknadsaktör skulle avskriva så stora skulder utan någon ersättning. Åtgärden kommer dessutom att befria BDZ Holding från dess skuldförpliktelser, och därigenom frigöra medel som BDZ Holding och dess dotterbolag kan använda för att utveckla sin verksamhet och förbättra sina ekonomiska nyckeltal.

| (76) | Kommissionens slutsats är därför att Bulgariens beslut att avskriva BDZ Holdings skulder ger BDZ Holding, BDZ Passenger och BDZ Cargo en ekonomisk fördel som de inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden |
| --- | --- |

(76)

Kommissionens slutsats är därför att Bulgariens beslut att avskriva BDZ Holdings skulder ger BDZ Holding, BDZ Passenger och BDZ Cargo en ekonomisk fördel som de inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden

6.1.1.4   
  Selektivitet

Selektivitet

| (77) | För att en statlig åtgärd ska omfattas av tillämpningsområdet för artikel 107.1 i fördraget måste den gynna ”vissa företag eller viss produktion”. Endast åtgärder som gynnar företag genom att bevilja dem en selektiv fördel omfattas därför av begreppet statligt stöd. Skuldavskrivningen kommer enbart att gynna BDZ Holding och dess dotterbolag. Den är därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(77)

För att en statlig åtgärd ska omfattas av tillämpningsområdet för artikel 107.1 i fördraget måste den gynna ”vissa företag eller viss produktion”. Endast åtgärder som gynnar företag genom att bevilja dem en selektiv fördel omfattas därför av begreppet statligt stöd. Skuldavskrivningen kommer enbart att gynna BDZ Holding och dess dotterbolag. Den är därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

Slutsats

Slutsats

| (78) | Kommissionen konstaterar att den planerade skuldavskrivningen kommer att ge BDZ Holding och dess dotterbolag BDZ Passenger och BDZ Cargo en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen konstaterar att den planerade skuldavskrivningen kommer att ge BDZ Holding och dess dotterbolag BDZ Passenger och BDZ Cargo en ekonomisk fördel.

6.1.1.5   
  Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

Snedvridning av konkurrensen

Snedvridning av konkurrensen

| (79) | En snedvridning av konkurrensen i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget anses generellt föreligga så snart som staten beviljar en ekonomisk fördel till ett företag inom en avreglerad sektor där det förekommer eller skulle kunna förekomma konkurrens (22). |
| --- | --- |

(79)

En snedvridning av konkurrensen i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget anses generellt föreligga så snart som staten beviljar en ekonomisk fördel till ett företag inom en avreglerad sektor där det förekommer eller skulle kunna förekomma konkurrens (22).

22

| (80) | Bulgarien öppnade marknaden för godstransporter på järnväg för andra inhemska aktörer 2002 EU:s marknad för godstransporter på järnväg öppnades för konkurrens på det transeuropeiska järnvägsnätet först den 15 mars 2003, genom det första järnvägspaketet (23). Genom det andra järnvägspaketet avreglerades all internationell godstrafik den 1 januari 2006 och nationell godstrafik från och med den 1 januari 2007 (24). Flera medlemsstater hade emellertid ensidigt avreglerat sina nationella marknader redan före det datumet. |
| --- | --- |

(80)

Bulgarien öppnade marknaden för godstransporter på järnväg för andra inhemska aktörer 2002 EU:s marknad för godstransporter på järnväg öppnades för konkurrens på det transeuropeiska järnvägsnätet först den 15 mars 2003, genom det första järnvägspaketet (23). Genom det andra järnvägspaketet avreglerades all internationell godstrafik den 1 januari 2006 och nationell godstrafik från och med den 1 januari 2007 (24). Flera medlemsstater hade emellertid ensidigt avreglerat sina nationella marknader redan före det datumet.

23

24

| (81) | BDZ Cargos andel av den bulgariska godstrafikmarknaden uppgick 2016 till 43 %. Som påpekades i skäl 15 konkurrerar BDZ Cargo direkt med andra godstrafikoperatörer på den marknaden. |
| --- | --- |

(81)

BDZ Cargos andel av den bulgariska godstrafikmarknaden uppgick 2016 till 43 %. Som påpekades i skäl 15 konkurrerar BDZ Cargo direkt med andra godstrafikoperatörer på den marknaden.

| (82) | När det gäller persontransporter öppnade det tredje järnvägspaketet marknaden för internationell persontrafik från och med den 1 januari 2010 (25). Även om detta paket endast rör internationell trafik omfattas stödmottagarnas verksamhet på de linjerna. I målet Altmark Trans slog domstolen i alla händelser fast att den omständigheten att ett transportföretag endast bedriver verksamhet i en medlemsstat inte utesluter att stöd kan snedvrida handeln mellan medlemsstaterna (26). Det bör i detta sammanhang noteras att sedan 1995 har flera medlemsstater ensidigt öppnat sina marknader för persontrafik och att varje fördel som ges ett järnvägstransportföretag i en medlemsstat kan minska möjligheterna för en konkurrent från en annan medlemsstat att bedriva näringsverksamhet på den geografiska marknaden. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller persontransporter öppnade det tredje järnvägspaketet marknaden för internationell persontrafik från och med den 1 januari 2010 (25). Även om detta paket endast rör internationell trafik omfattas stödmottagarnas verksamhet på de linjerna. I målet Altmark Trans slog domstolen i alla händelser fast att den omständigheten att ett transportföretag endast bedriver verksamhet i en medlemsstat inte utesluter att stöd kan snedvrida handeln mellan medlemsstaterna (26). Det bör i detta sammanhang noteras att sedan 1995 har flera medlemsstater ensidigt öppnat sina marknader för persontrafik och att varje fördel som ges ett järnvägstransportföretag i en medlemsstat kan minska möjligheterna för en konkurrent från en annan medlemsstat att bedriva näringsverksamhet på den geografiska marknaden.

25

26

| (83) | Kommissionens konstaterar därför att åtgärden kommer att snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden |
| --- | --- |

(83)

Kommissionens konstaterar därför att åtgärden kommer att snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden

Påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

Påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

| (84) | Om stöd som beviljas av en medlemsstat stärker ett visst företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar när det gäller handel inom unionen måste det stödet anses ha påverkat sådan handel (27). Det är tillräckligt att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på en konkurrensutsatt marknad (28). |
| --- | --- |

(84)

Om stöd som beviljas av en medlemsstat stärker ett visst företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar när det gäller handel inom unionen måste det stödet anses ha påverkat sådan handel (27). Det är tillräckligt att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på en konkurrensutsatt marknad (28).

27

28

| (85) | I detta fall tillhandahåller stödmottagarna tjänster i konkurrens med andra företag som tillhandahåller transporttjänster på den inre marknaden och vissa av dessa tjänster är gränsöverskridande. dDen selektiva ekonomisk fördel som beviljats genom den planerade avskrivningen av BDZ Holdings och dess dotterbolags skulder stärker detta företags ekonomiska ställning, eftersom den befriar järnvägsoperatören från skulder som uppstått före 2007. BDZ Holding och dess dotterbolag kommer därför att tillhandahålla järnvägstransporttjänster på den inre marknaden utan att behöva bära alla sina investerings- och driftskostnader. |
| --- | --- |

(85)

I detta fall tillhandahåller stödmottagarna tjänster i konkurrens med andra företag som tillhandahåller transporttjänster på den inre marknaden och vissa av dessa tjänster är gränsöverskridande. dDen selektiva ekonomisk fördel som beviljats genom den planerade avskrivningen av BDZ Holdings och dess dotterbolags skulder stärker detta företags ekonomiska ställning, eftersom den befriar järnvägsoperatören från skulder som uppstått före 2007. BDZ Holding och dess dotterbolag kommer därför att tillhandahålla järnvägstransporttjänster på den inre marknaden utan att behöva bära alla sina investerings- och driftskostnader.

| (86) | Kommissionens konstaterar därför att den planerade skuldavskrivningen riskerar att påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionens konstaterar därför att den planerade skuldavskrivningen riskerar att påverka handeln mellan medlemsstaterna.

6.1.1.6   
  Slutsats

Slutsats

| (87) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att den skuldavskrivning som Bulgarien planerar att genomföra utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(87)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att den skuldavskrivning som Bulgarien planerar att genomföra utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

6.1.2   STÖDETS LAGLIGHET

| (88) | Enligt artikel 108.3 i fördraget måste medlemsstaterna anmäla alla planer på att bevilja eller ändra stöd, och de får inte genomföra de föreslagna åtgärderna förrän anmälningsförfarandet har lett till ett slutligt beslut. |
| --- | --- |

(88)

Enligt artikel 108.3 i fördraget måste medlemsstaterna anmäla alla planer på att bevilja eller ändra stöd, och de får inte genomföra de föreslagna åtgärderna förrän anmälningsförfarandet har lett till ett slutligt beslut.

| (89) | Eftersom skuldavskrivningen till förmån för BDZ Holding och dess dotterbolag ännu inte har genomförts anser kommissionen att Bulgarien har respekterat de skyldigheter som följer av artikel 108.3 i fördraget (29). |
| --- | --- |

(89)

Eftersom skuldavskrivningen till förmån för BDZ Holding och dess dotterbolag ännu inte har genomförts anser kommissionen att Bulgarien har respekterat de skyldigheter som följer av artikel 108.3 i fördraget (29).

29

6.1.3   STÖDETS FÖRENLIGHET

| (90) | Eftersom kommissionen har fastställt att åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget måste den bedöma om stödet kan anses vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(90)

Eftersom kommissionen har fastställt att åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget måste den bedöma om stödet kan anses vara förenligt med den inre marknaden.

| (91) | I artikel 107.3 i fördraget ges möjlighet till vissa undantag från den allmänna regel som anges i artikel 107.1 i fördraget, enligt vilken statligt stöd är oförenligt med den inre marknaden. I artikel 107.3 c i fördraget anges att ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(91)

I artikel 107.3 i fördraget ges möjlighet till vissa undantag från den allmänna regel som anges i artikel 107.1 i fördraget, enligt vilken statligt stöd är oförenligt med den inre marknaden. I artikel 107.3 c i fördraget anges att ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den inre marknaden.

| (92) | Avsnitt 4 i riktlinjerna om statligt stöd till järnvägsföretag innehåller en ram för bedömning av när stöd till järnvägsföretag i form av skuldavskrivning ska förklaras förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(92)

Avsnitt 4 i riktlinjerna om statligt stöd till järnvägsföretag innehåller en ram för bedömning av när stöd till järnvägsföretag i form av skuldavskrivning ska förklaras förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget.

| (93) | Kommissionen delar Bulgariens uppfattning att avsnitt 4 i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag kan tillämpas för att bedöma huruvida skuldavskrivningen är förenlig med fördraget. I punkt 54 i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag anges nämligen följande: ”Mot bakgrund av artikel 9 i rådets direktiv 91/440/EEG (30) anser kommissionen vidare att sådana stöd måste kunna godkännas i avsaknad av en finansiell omstrukturering, på vissa villkor, när avskrivningen avser gamla skulder som uppstått före ikraftträdandet av direktiv 2001/12/EG, i vilket villkoren för sektorns öppnande för konkurrens fastläggs”. Enligt punkt 56 i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag ska anslutningsdatumet, för de medlemsstater som anslöt sig till unionen efter ikraftträdandet av direktiv 2001/12/EG, anses vara det datum från vilket det direktivet gäller för dessa medlemsstater. Det relevanta datumet för att fastställa vilka skulder som uppstått före anslutningen, och som kan avskrivas i enligt riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag, är därför den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen delar Bulgariens uppfattning att avsnitt 4 i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag kan tillämpas för att bedöma huruvida skuldavskrivningen är förenlig med fördraget. I punkt 54 i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag anges nämligen följande: ”Mot bakgrund av artikel 9 i rådets direktiv 91/440/EEG (30) anser kommissionen vidare att sådana stöd måste kunna godkännas i avsaknad av en finansiell omstrukturering, på vissa villkor, när avskrivningen avser gamla skulder som uppstått före ikraftträdandet av direktiv 2001/12/EG, i vilket villkoren för sektorns öppnande för konkurrens fastläggs”. Enligt punkt 56 i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag ska anslutningsdatumet, för de medlemsstater som anslöt sig till unionen efter ikraftträdandet av direktiv 2001/12/EG, anses vara det datum från vilket det direktivet gäller för dessa medlemsstater. Det relevanta datumet för att fastställa vilka skulder som uppstått före anslutningen, och som kan avskrivas i enligt riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag, är därför den 1 januari 2007.

30

| (94) | Bulgarien hävdar att den planerade skuldavskrivningen uppfyller alla villkor för förenlighet som fastställts i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag. Kommissionen måste därför bedöma detta påstående. Det stämmer att stöd för att avskriva skulder som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen enligt punkterna 55–61 i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag kan betraktas som förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om följande fem villkor är uppfyllda.






  a) | För det första måste stödet avse att kompensera skulder som är tydligt fastställda och individualiserade och som uppkommit före den 15 mars 2001, dvs. det datum då direktiv 2001/12/EG trädde i kraft. Stödet får under inga omständigheter överstiga summan av dessa skulder. För medlemsstater som anslutit sig till gemenskapen efter den 15 mars 2001 är det relevanta datumet det datum då landet anslöt sig till gemenskapen. Syftet med artikel 9 i direktiv 91/440/EEG, vilket kvarstår i de efterföljande direktiven, var att råda bot på en skuldsättningsnivå som ackumulerats i ett sammanhang där man ännu inte hade fattat beslut om öppnandet av marknaden på gemenskapsnivå. |
| --- | --- | --- |

(94)

Bulgarien hävdar att den planerade skuldavskrivningen uppfyller alla villkor för förenlighet som fastställts i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag. Kommissionen måste därför bedöma detta påstående. Det stämmer att stöd för att avskriva skulder som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen enligt punkterna 55–61 i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag kan betraktas som förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om följande fem villkor är uppfyllda.

a)

För det första måste stödet avse att kompensera skulder som är tydligt fastställda och individualiserade och som uppkommit före den 15 mars 2001, dvs. det datum då direktiv 2001/12/EG trädde i kraft. Stödet får under inga omständigheter överstiga summan av dessa skulder. För medlemsstater som anslutit sig till gemenskapen efter den 15 mars 2001 är det relevanta datumet det datum då landet anslöt sig till gemenskapen. Syftet med artikel 9 i direktiv 91/440/EEG, vilket kvarstår i de efterföljande direktiven, var att råda bot på en skuldsättningsnivå som ackumulerats i ett sammanhang där man ännu inte hade fattat beslut om öppnandet av marknaden på gemenskapsnivå.

| b) | För det andra ska de berörda skulderna vara direkt knutna till järnvägstransportverksamhet eller till verksamheter som avser förvaltning, uppbyggnad eller utnyttjande av järnvägsinfrastruktur. [...] |
| --- | --- |

b)

För det andra ska de berörda skulderna vara direkt knutna till järnvägstransportverksamhet eller till verksamheter som avser förvaltning, uppbyggnad eller utnyttjande av järnvägsinfrastruktur. [...]

| c) | För det tredje ska skuldavskrivningen göras till förmån för företag med en extremt hög skuldnivå, vilken utgör ett hinder för en sund finansiell förvaltning av desamma. Stödet måste vara nödvändigt för att avhjälpa denna situation i den meningen att den förutsägbara utvecklingen av konkurrensen på marknaden inte ger företaget möjlighet att inom en förutsägbar framtid sanera sina finanser. [...] |
| --- | --- |

c)

För det tredje ska skuldavskrivningen göras till förmån för företag med en extremt hög skuldnivå, vilken utgör ett hinder för en sund finansiell förvaltning av desamma. Stödet måste vara nödvändigt för att avhjälpa denna situation i den meningen att den förutsägbara utvecklingen av konkurrensen på marknaden inte ger företaget möjlighet att inom en förutsägbar framtid sanera sina finanser. [...]

| d) | För det fjärde får stödet inte överskrida det som är nödvändigt för detta ändamål. [...] |
| --- | --- |

d)

För det fjärde får stödet inte överskrida det som är nödvändigt för detta ändamål. [...]

| e) | För det femte ska skuldavskrivningen inte ge företaget en konkurrensmässig fördel som är av sådan art att den hindrar utvecklingen av en effektiv konkurrens på marknaden, exempelvis genom att företag som står utanför dessa marknader eller nya aktörer avskräcks från att ta sig in på vissa nationella eller regionala marknader. |
| --- | --- |

e)

För det femte ska skuldavskrivningen inte ge företaget en konkurrensmässig fördel som är av sådan art att den hindrar utvecklingen av en effektiv konkurrens på marknaden, exempelvis genom att företag som står utanför dessa marknader eller nya aktörer avskräcks från att ta sig in på vissa nationella eller regionala marknader.

a)   Stödet måste avse att kompensera skulder som är tydligt fastställda och individualiserade och som uppkommit före Bulgariens anslutning till unionen

Stödet måste avse att kompensera skulder som är tydligt fastställda och individualiserade och som uppkommit före Bulgariens anslutning till unionen

| (95) | Enligt riktlinjerna för statligt stöd till järnvägar måste skulder som ska avskrivas vara tydligt fastställda och individualiserade och, i Bulgariens fall, ha uppstått före dess anslutning till EU. Det följer av riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag att aggregerade skulder eller skulder som inte fastställts inte kan kompenseras. Kompensation av skulder är exempelvis inte tillåtet om den planerade avskrivningen avser allmänna skuldposter, t.ex. ”skuld till alla leverantörer”. Kompensation av skulder är inte heller tillåtet om syftet med den planerade avskrivningen är att utan åtskillnad avskriva alla aggregerade skulder till en enda borgenär, t.ex. ”totala skulder gentemot en viss bank” som består av flera komponenter som övertrassering, garantier eller långfristiga lån. |
| --- | --- |

(95)

Enligt riktlinjerna för statligt stöd till järnvägar måste skulder som ska avskrivas vara tydligt fastställda och individualiserade och, i Bulgariens fall, ha uppstått före dess anslutning till EU. Det följer av riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag att aggregerade skulder eller skulder som inte fastställts inte kan kompenseras. Kompensation av skulder är exempelvis inte tillåtet om den planerade avskrivningen avser allmänna skuldposter, t.ex. ”skuld till alla leverantörer”. Kompensation av skulder är inte heller tillåtet om syftet med den planerade avskrivningen är att utan åtskillnad avskriva alla aggregerade skulder till en enda borgenär, t.ex. ”totala skulder gentemot en viss bank” som består av flera komponenter som övertrassering, garantier eller långfristiga lån.

| (96) | Bulgarien planerar att avskriva 223,45 miljoner bulgariska lev (114,25 miljoner euro) av BDZ Holdings skuld. Som framgår av skäl 35 och tabell 2 består det belopp på 223,45 miljoner bulgariska lev som ska avskrivas av ekonomiska förpliktelser som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen och som var utestående på dagen för anslutningen, eller av senare skulder som BDZ Holding har dragit på sig för att ersätta eller refinansiera skulder som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen, i enlighet med BDZ Holdings koncernredovisning för 2006, och/eller information om de relevanta lånebetalningarna. Var och en av de skulder som den planerade avskrivningen avser kan individualiseras som härrörande från låneavtal (med KfW IPEX Bank, EBRD och IBRD som långivare) eller från vanliga avtalsmässiga förhållanden med specifika leverantörer av infrastrukturtjänster (NRIC) eller eltjänster (NEC AD) före anslutningen. |
| --- | --- |

(96)

Bulgarien planerar att avskriva 223,45 miljoner bulgariska lev (114,25 miljoner euro) av BDZ Holdings skuld. Som framgår av skäl 35 och tabell 2 består det belopp på 223,45 miljoner bulgariska lev som ska avskrivas av ekonomiska förpliktelser som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen och som var utestående på dagen för anslutningen, eller av senare skulder som BDZ Holding har dragit på sig för att ersätta eller refinansiera skulder som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen, i enlighet med BDZ Holdings koncernredovisning för 2006, och/eller information om de relevanta lånebetalningarna. Var och en av de skulder som den planerade avskrivningen avser kan individualiseras som härrörande från låneavtal (med KfW IPEX Bank, EBRD och IBRD som långivare) eller från vanliga avtalsmässiga förhållanden med specifika leverantörer av infrastrukturtjänster (NRIC) eller eltjänster (NEC AD) före anslutningen.

| (97) | Detsamma gäller BDZ Holdings individualiserade skuldförpliktelser gentemot innehavarna av obligationer till följd av obligationslån ISIN BG2100032072 av den 19 november 2007 och gentemot finansministeriet, när detta blev en av BDZ Holdings borgenärer (se skälen 35 och 36 och tabell 2). Båda skulderna är individualiserade och intäkterna användes dessutom för att refinansiera en tydligt angiven skuld före anslutningen som BDZ Holding inte kunde betala med sina egna medel. Härav följer att de belopp som för närvarande är utestående, i rent ekonomiska termer endast utgör en överföring av den tidigare skulden. |
| --- | --- |

(97)

Detsamma gäller BDZ Holdings individualiserade skuldförpliktelser gentemot innehavarna av obligationer till följd av obligationslån ISIN BG2100032072 av den 19 november 2007 och gentemot finansministeriet, när detta blev en av BDZ Holdings borgenärer (se skälen 35 och 36 och tabell 2). Båda skulderna är individualiserade och intäkterna användes dessutom för att refinansiera en tydligt angiven skuld före anslutningen som BDZ Holding inte kunde betala med sina egna medel. Härav följer att de belopp som för närvarande är utestående, i rent ekonomiska termer endast utgör en överföring av den tidigare skulden.

| (98) | Den planerade avskrivningen på 223,45 miljoner bulgariska lev avser belopp som härrör från tydligt fastställda och individualiserade skulder som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen. Därför är det inte nödvändigt att ta ställning till huruvida andra skulder, inklusive BDZ Holdings avsättningar och handelsförpliktelser som Bulgarien också har identifierat som skulder som uppstått före anslutningen (tabell 1 och skälen 35 och 20), och som uppgår till skillnaden mellan 806,7 miljoner bulgariska lev och 223,45 miljoner bulgariska lev, också lagligen kan avskrivas enligt riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag De skulderna omfattas inte av räckvidden för detta beslut. |
| --- | --- |

(98)

Den planerade avskrivningen på 223,45 miljoner bulgariska lev avser belopp som härrör från tydligt fastställda och individualiserade skulder som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen. Därför är det inte nödvändigt att ta ställning till huruvida andra skulder, inklusive BDZ Holdings avsättningar och handelsförpliktelser som Bulgarien också har identifierat som skulder som uppstått före anslutningen (tabell 1 och skälen 35 och 20), och som uppgår till skillnaden mellan 806,7 miljoner bulgariska lev och 223,45 miljoner bulgariska lev, också lagligen kan avskrivas enligt riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag De skulderna omfattas inte av räckvidden för detta beslut.

| (99) | Kommissionens slutsats är därför att den aktuella åtgärden syftar till att avskriva 223,45 miljoner bulgariska lev i tydligt fastställda och individualiserade skulder som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen |
| --- | --- |

(99)

Kommissionens slutsats är därför att den aktuella åtgärden syftar till att avskriva 223,45 miljoner bulgariska lev i tydligt fastställda och individualiserade skulder som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen

b)   De berörda skulderna ska vara direkt knutna till järnvägstransportverksamhet eller till verksamheter som avser förvaltning, uppbyggnad eller utnyttjande av järnvägsinfrastruktur.

De berörda skulderna ska vara direkt knutna till järnvägstransportverksamhet eller till verksamheter som avser förvaltning, uppbyggnad eller utnyttjande av järnvägsinfrastruktur.

| (100) | Bulgarien har uppgett att alla BDZ Holdings skulder var direkt knutna till företagets verksamhet i form av person- och godstrafik på järnväg (se skäl 39). |
| --- | --- |

(100)

Bulgarien har uppgett att alla BDZ Holdings skulder var direkt knutna till företagets verksamhet i form av person- och godstrafik på järnväg (se skäl 39).

| (101) | Kommissionen konstaterar att det stämmer att de skulder som ska avskrivas uppstod för att finansiera nyinköp och reparation av rullande materiel, t.ex. inköp av diesel- och eldrivna motorvagnståg eller modernisering av de godsvagnar som företaget äger. Skulder som de utestående förpliktelserna gentemot NRIC användes alternativt även för att finansiera BDZ Holdings tillhandahållande av järnvägstjänster. Dessa tjänster utgör BDZ Holdings och dess dotterbolags kärnverksamhet och är direkt knutna till järnvägstransportverksamheten. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen konstaterar att det stämmer att de skulder som ska avskrivas uppstod för att finansiera nyinköp och reparation av rullande materiel, t.ex. inköp av diesel- och eldrivna motorvagnståg eller modernisering av de godsvagnar som företaget äger. Skulder som de utestående förpliktelserna gentemot NRIC användes alternativt även för att finansiera BDZ Holdings tillhandahållande av järnvägstjänster. Dessa tjänster utgör BDZ Holdings och dess dotterbolags kärnverksamhet och är direkt knutna till järnvägstransportverksamheten.

| (102) | Kommissionen anser därför att de berörda skulderna är direkt knutna till järnvägstransportverksamheten. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen anser därför att de berörda skulderna är direkt knutna till järnvägstransportverksamheten.

c)   Skuldavskrivningen ska göras till förmån för företag med en extremt hög skuldnivå, vilken utgör ett hinder för en sund finansiell förvaltning av desamma. Stödet måste vara nödvändigt för att avhjälpa denna situation i den meningen att den förutsägbara utvecklingen av konkurrensen på marknaden inte ger företaget möjlighet att inom en förutsägbar framtid sanera sina finanser.

Skuldavskrivningen ska göras till förmån för företag med en extremt hög skuldnivå, vilken utgör ett hinder för en sund finansiell förvaltning av desamma. Stödet måste vara nödvändigt för att avhjälpa denna situation i den meningen att den förutsägbara utvecklingen av konkurrensen på marknaden inte ger företaget möjlighet att inom en förutsägbar framtid sanera sina finanser.

BDZ Holdings extremt höga skuldnivå, som utgör ett hinder för en sund finansiell förvaltning av företaget

BDZ Holdings extremt höga skuldnivå, som utgör ett hinder för en sund finansiell förvaltning av företaget

| (103) | Bulgarien har hävdat att BDZ Holding kunde klassificeras som insolvent och överskuldsatt enligt tillämplig bulgarisk lagstiftning och att företaget uppfyllde kriterierna i den bulgariska lagstiftningen för att inleda ett insolvensförfarande mot det. Detta är ett tydligt tecken på en extremt hög skuldnivå. Bulgarien uppgav dessutom att företaget på grund av sin skuldsättning inte hade kunnat fullgöra sina ekonomiska förpliktelser. |
| --- | --- |

(103)

Bulgarien har hävdat att BDZ Holding kunde klassificeras som insolvent och överskuldsatt enligt tillämplig bulgarisk lagstiftning och att företaget uppfyllde kriterierna i den bulgariska lagstiftningen för att inleda ett insolvensförfarande mot det. Detta är ett tydligt tecken på en extremt hög skuldnivå. Bulgarien uppgav dessutom att företaget på grund av sin skuldsättning inte hade kunnat fullgöra sina ekonomiska förpliktelser.

| (104) | BDZ Holdings totala skulder uppgick den 31 december 2006 till 806,7 miljoner bulgariska lev, vilket motsvarade 78 % av BDZ Holdings totala kapital (aktiekapital och skulder), med en skuldsättningsgrad på fyra. BDZ Holdings finansiella situation försämrades kraftigt från 2007 och framåt. Från och med 2011 steg BDZ Holdings skuldsättningsgrad till över 7,5 (9), och uppgick till 14 år 2012, 15 år 2013, -209 år 2014 och -33 i oktober 2015 (31). I oktober 2015 motsvarade BDZ Holdings utestående förpliktelser, nämligen 499,1 miljoner bulgariska lev (255 miljoner euro) 86 % av tillgångarnas bokförda värde på 582,4 miljoner bulgariska lev (298 miljoner euro). |
| --- | --- |

(104)

BDZ Holdings totala skulder uppgick den 31 december 2006 till 806,7 miljoner bulgariska lev, vilket motsvarade 78 % av BDZ Holdings totala kapital (aktiekapital och skulder), med en skuldsättningsgrad på fyra. BDZ Holdings finansiella situation försämrades kraftigt från 2007 och framåt. Från och med 2011 steg BDZ Holdings skuldsättningsgrad till över 7,5 (9), och uppgick till 14 år 2012, 15 år 2013, -209 år 2014 och -33 i oktober 2015 (31). I oktober 2015 motsvarade BDZ Holdings utestående förpliktelser, nämligen 499,1 miljoner bulgariska lev (255 miljoner euro) 86 % av tillgångarnas bokförda värde på 582,4 miljoner bulgariska lev (298 miljoner euro).

31

| (105) | Kommissionen konstaterar dessutom att trots att BDZ Holding betalade tillbaka 724 miljoner bulgariska lev (370 miljoner euro) av sina förfallna skulder under perioden 1 januari 2007–28 september 2016, har företaget inte helt och hållet kunnat fullgöra sina ekonomiska förpliktelser. På grund av företagets förfallna förpliktelser gentemot internationella borgenärer ålade High Court of Justice i London den 20 juli 2015 BDZ att betala 66,7 miljoner euro (130,4 miljoner bulgariska lev), jämte 8 % per år i dröjsmålsränta (32). |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen konstaterar dessutom att trots att BDZ Holding betalade tillbaka 724 miljoner bulgariska lev (370 miljoner euro) av sina förfallna skulder under perioden 1 januari 2007–28 september 2016, har företaget inte helt och hållet kunnat fullgöra sina ekonomiska förpliktelser. På grund av företagets förfallna förpliktelser gentemot internationella borgenärer ålade High Court of Justice i London den 20 juli 2015 BDZ att betala 66,7 miljoner euro (130,4 miljoner bulgariska lev), jämte 8 % per år i dröjsmålsränta (32).

32

| (106) | Med tanke på BDZ Holdings extremt höga skuldnivå skulle företaget, utan skuldavskrivningen, dessutom ha haft mycket svårt att fullgöra sina förpliktelser och riskerat likvidation. |
| --- | --- |

(106)

Med tanke på BDZ Holdings extremt höga skuldnivå skulle företaget, utan skuldavskrivningen, dessutom ha haft mycket svårt att fullgöra sina förpliktelser och riskerat likvidation.

| (107) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att BDZ Holding har en extremt hög skuldnivå som utgör ett hinder för en sund finansiell förvaltning av företaget |
| --- | --- |

(107)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att BDZ Holding har en extremt hög skuldnivå som utgör ett hinder för en sund finansiell förvaltning av företaget

Stödets nödvändighet

Stödets nödvändighet

| (108) | Stödet måste dessutom vara nödvändigt för att avhjälpa denna situation i den meningen att den förutsägbara utvecklingen av konkurrensen på marknaden inte ger BDZ Holding och dess dotterbolag möjlighet att inom en rimlig tid sanera sina finanser. |
| --- | --- |

(108)

Stödet måste dessutom vara nödvändigt för att avhjälpa denna situation i den meningen att den förutsägbara utvecklingen av konkurrensen på marknaden inte ger BDZ Holding och dess dotterbolag möjlighet att inom en rimlig tid sanera sina finanser.

| (109) | På grund av sin höga skuldsättning har BDZ Holding inte kunnat fullgöra alla sina ekonomiska förpliktelser och investeringarna i moderniseringen av företagets rullande materiel har försenats. På grund av att investeringarna i moderniseringen av företagets rullande materiel och underhåll har försenats är företagets järnvägsflotta föråldrad och till viss del obsolet. Kommissionen konstaterar i detta sammanhang att 82 % av BDZ Passengers vagnar är äldre än 20 år och 74 % av dess lokomotiv är äldre än 25 år. År 2015 var ungefär 50 % av BDZ Cargos lokomotiv på verkstad för reparation eller var inte driftsdugliga. På samma sätt var ungefär 51 % BDZ Cargos godsvagnar inte driftsdugliga 2015 utan i behov av reparation. |
| --- | --- |

(109)

På grund av sin höga skuldsättning har BDZ Holding inte kunnat fullgöra alla sina ekonomiska förpliktelser och investeringarna i moderniseringen av företagets rullande materiel har försenats. På grund av att investeringarna i moderniseringen av företagets rullande materiel och underhåll har försenats är företagets järnvägsflotta föråldrad och till viss del obsolet. Kommissionen konstaterar i detta sammanhang att 82 % av BDZ Passengers vagnar är äldre än 20 år och 74 % av dess lokomotiv är äldre än 25 år. År 2015 var ungefär 50 % av BDZ Cargos lokomotiv på verkstad för reparation eller var inte driftsdugliga. På samma sätt var ungefär 51 % BDZ Cargos godsvagnar inte driftsdugliga 2015 utan i behov av reparation.

| (110) | Utan stödet hade BDZ Holding inte kunnat betala de skulder som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen och som fortfarande var utestående. Företaget hade inte heller kunnat använda sina egna medel för att investera i en modernisering av sin rullande materiel. |
| --- | --- |

(110)

Utan stödet hade BDZ Holding inte kunnat betala de skulder som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen och som fortfarande var utestående. Företaget hade inte heller kunnat använda sina egna medel för att investera i en modernisering av sin rullande materiel.

| (111) | Grundat på företagets bokförda intäkter 2016 (336,2 miljoner bulgariska lev) skulle det exempelvis behövas en engångsökning av priserna och/eller en avgiftshöjning på i genomsnitt 66 % för att, allt annat lika, generera de rörelseintäkter på 223,45 miljoner bulgariska lev som på kort sikt krävs för att betala tillbaka den skuld som är tänkt av avskrivas. Samtidigt bedriver BDZ Holdings dotterbolag emellertid endast verksamhet inom ett geografiskt område som i sin helhet är berättigad till regionalt stöd enligt artikel 107.3 a i fördraget. Kraftiga avgiftshöjningar i sådana geografiska områden kan få starkare negativa sociala konsekvenser än i rikare delar av unionen. Hypotetiska avgiftshöjningar för att öka BDZ Holdings intäkter och minska dess skuld i den omfattning som krävs skulle därför – om detta över huvud taget är rättsligt möjligt för persontrafik som omfattas av allmän trafikplikt och är kommersiellt hållbart för godstrafik i en konkurrensutsatt miljö – kunna få oproportionerligt stora sociala konsekvenser för bulgariska tågresenärer eller företag som utnyttjar BDZ Holdings godstrafiktjänster. |
| --- | --- |

(111)

Grundat på företagets bokförda intäkter 2016 (336,2 miljoner bulgariska lev) skulle det exempelvis behövas en engångsökning av priserna och/eller en avgiftshöjning på i genomsnitt 66 % för att, allt annat lika, generera de rörelseintäkter på 223,45 miljoner bulgariska lev som på kort sikt krävs för att betala tillbaka den skuld som är tänkt av avskrivas. Samtidigt bedriver BDZ Holdings dotterbolag emellertid endast verksamhet inom ett geografiskt område som i sin helhet är berättigad till regionalt stöd enligt artikel 107.3 a i fördraget. Kraftiga avgiftshöjningar i sådana geografiska områden kan få starkare negativa sociala konsekvenser än i rikare delar av unionen. Hypotetiska avgiftshöjningar för att öka BDZ Holdings intäkter och minska dess skuld i den omfattning som krävs skulle därför – om detta över huvud taget är rättsligt möjligt för persontrafik som omfattas av allmän trafikplikt och är kommersiellt hållbart för godstrafik i en konkurrensutsatt miljö – kunna få oproportionerligt stora sociala konsekvenser för bulgariska tågresenärer eller företag som utnyttjar BDZ Holdings godstrafiktjänster.

| (112) | Ingen annan trovärdig hypotetisk åtgärd än den planerade skuldavskrivningen skulle därför göra det möjligt för företaget att fortsätta sin verksamhet. Härav följer att den aktuella åtgärden är nödvändig för att avhjälpa BDZ Holdings höga skuldsättning, eftersom den troliga utvecklingen av konkurrenssituationen på marknaden inte skulle ge BDZ Holding och dess dotterbolag möjlighet att inom en förutsägbar framtid sanera sina finanser. |
| --- | --- |

(112)

Ingen annan trovärdig hypotetisk åtgärd än den planerade skuldavskrivningen skulle därför göra det möjligt för företaget att fortsätta sin verksamhet. Härav följer att den aktuella åtgärden är nödvändig för att avhjälpa BDZ Holdings höga skuldsättning, eftersom den troliga utvecklingen av konkurrenssituationen på marknaden inte skulle ge BDZ Holding och dess dotterbolag möjlighet att inom en förutsägbar framtid sanera sina finanser.

d)   Stödet får inte gå utöver vad som är nödvändigt

Stödet får inte gå utöver vad som är nödvändigt

| (113) | Kommissionen noterar att sett till BDZ Holdings finansiella situation är skuldavskrivningsbeloppet det lägsta belopp som behövs för att garantera företagets överlevnad och en förutsättning för dess finansiella hållbarhet. Beloppet behövs i huvudsak för att betala de utestående skulderna till företagets borgenärer – internationella finansinstitut och NRIC. BDZ Holding och dess dotterbolag har fortfarande utestående skulder som uppstått före den 1 januari 2007 och som, om de inte betalas, riskerar att försätta företaget i konkurs. Av de finansiella nyckeltalen framgår att betalningarna för närvarande inte kan genomföras med egna medel, och det vore orealistiskt att förvänta sig att företaget kan göra några större höjningar av sina avgifter och priser för att på kort sikt generera ökade intäkter. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen noterar att sett till BDZ Holdings finansiella situation är skuldavskrivningsbeloppet det lägsta belopp som behövs för att garantera företagets överlevnad och en förutsättning för dess finansiella hållbarhet. Beloppet behövs i huvudsak för att betala de utestående skulderna till företagets borgenärer – internationella finansinstitut och NRIC. BDZ Holding och dess dotterbolag har fortfarande utestående skulder som uppstått före den 1 januari 2007 och som, om de inte betalas, riskerar att försätta företaget i konkurs. Av de finansiella nyckeltalen framgår att betalningarna för närvarande inte kan genomföras med egna medel, och det vore orealistiskt att förvänta sig att företaget kan göra några större höjningar av sina avgifter och priser för att på kort sikt generera ökade intäkter.

| (114) | Kommissionen noterar dessutom att under perioden efter anslutningen har BDZ Holding betalat tillbaka 166 miljoner bulgariska lev i skulder som uppstått före den 1 januari 2007 med egna medel, framför allt med medel som härrör från försäljning av tillgångar. Eftersom dessa belopp hade kunnat omfattas av skuldavskrivningen är det rimligt att tro att BDZ Holding kunde ha använt de resurserna för att utveckla och modernisera den rullande materielen och de tjänster som tillhandahålls. Företaget släpade efter i utvecklingen av järnvägssektorn i fråga om tekniska egenskaper och informationssystem. Eftersom BDZ även har använt egna medel för att betala tillbaka en del av den skuld som uppstått före anslutningen kan skuldavskrivningen inte anses gå utöver vad som är nödvändigt, även om den befriar företaget från återbetalningsskyldigheter och ger det ett finansiellt utrymme för investering i framtida moderniseringar eller reparationer. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen noterar dessutom att under perioden efter anslutningen har BDZ Holding betalat tillbaka 166 miljoner bulgariska lev i skulder som uppstått före den 1 januari 2007 med egna medel, framför allt med medel som härrör från försäljning av tillgångar. Eftersom dessa belopp hade kunnat omfattas av skuldavskrivningen är det rimligt att tro att BDZ Holding kunde ha använt de resurserna för att utveckla och modernisera den rullande materielen och de tjänster som tillhandahålls. Företaget släpade efter i utvecklingen av järnvägssektorn i fråga om tekniska egenskaper och informationssystem. Eftersom BDZ även har använt egna medel för att betala tillbaka en del av den skuld som uppstått före anslutningen kan skuldavskrivningen inte anses gå utöver vad som är nödvändigt, även om den befriar företaget från återbetalningsskyldigheter och ger det ett finansiellt utrymme för investering i framtida moderniseringar eller reparationer.

| (115) | Mot denna bakgrund finner kommissionen att genomförandet av skuldavskrivningen inte kan anses ge BDZ Holding en mer gynnsam ställning än ett genomsnittligt välskött företag med samma verksamhetsprofil. |
| --- | --- |

(115)

Mot denna bakgrund finner kommissionen att genomförandet av skuldavskrivningen inte kan anses ge BDZ Holding en mer gynnsam ställning än ett genomsnittligt välskött företag med samma verksamhetsprofil.

e)   Skuldavskrivningen får inte ge företaget en konkurrensmässig fördel som är av sådan art att den hindrar utvecklingen av en effektiv konkurrens på marknaden, exempelvis genom att företag som står utanför dessa marknader eller nya aktörer avskräcks från att ta sig in på vissa nationella eller regionala marknader.

Skuldavskrivningen får inte ge företaget en konkurrensmässig fördel som är av sådan art att den hindrar utvecklingen av en effektiv konkurrens på marknaden, exempelvis genom att företag som står utanför dessa marknader eller nya aktörer avskräcks från att ta sig in på vissa nationella eller regionala marknader.

| (116) | Den föreslagna skuldavskrivningen kommer enbart att göra det möjligt för BDZ Holding att normalisera finansieringen av företagets driftverksamhet och kommer inte att göra det möjligt för BDZ Holding eller dess dotterbolag att expandera eller ta sig in på nya marknader. I den meningen hindrar inte stödet utvecklandet av en effektiv konkurrens på marknaden. Stödet kommer inte att påverka konkurrenternas marknader och de kommer att kunna fortsätta att konkurrera med BDZ Holding på lika villkor. |
| --- | --- |

(116)

Den föreslagna skuldavskrivningen kommer enbart att göra det möjligt för BDZ Holding att normalisera finansieringen av företagets driftverksamhet och kommer inte att göra det möjligt för BDZ Holding eller dess dotterbolag att expandera eller ta sig in på nya marknader. I den meningen hindrar inte stödet utvecklandet av en effektiv konkurrens på marknaden. Stödet kommer inte att påverka konkurrenternas marknader och de kommer att kunna fortsätta att konkurrera med BDZ Holding på lika villkor.

| (117) | Kommissionen anser inte heller att skuldavskrivningen på ett otillbörligt sätt snedvrider konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna, eftersom den endast ger BDZ Holding möjlighet att stabilisera sin finansiella situation, viket hindrades av skulder som uppstått före avregleringen av marknaden. Kommissionen finner dessutom att de nya marknadsaktörerna inte avskräcks från att ta sig in på den bulgariska transportmarknaden. Som beskrevs i skälen 15 och 42 bedriver, utöver BDZ Cargo, för närvarande åtta godstrafikoperatörer verksamhet på den bulgariska järnvägstransportmarknaden. Det finns inget som tyder på att skuldavskrivningsåtgärden kommer att förändra denna situation. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen anser inte heller att skuldavskrivningen på ett otillbörligt sätt snedvrider konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna, eftersom den endast ger BDZ Holding möjlighet att stabilisera sin finansiella situation, viket hindrades av skulder som uppstått före avregleringen av marknaden. Kommissionen finner dessutom att de nya marknadsaktörerna inte avskräcks från att ta sig in på den bulgariska transportmarknaden. Som beskrevs i skälen 15 och 42 bedriver, utöver BDZ Cargo, för närvarande åtta godstrafikoperatörer verksamhet på den bulgariska järnvägstransportmarknaden. Det finns inget som tyder på att skuldavskrivningsåtgärden kommer att förändra denna situation.

Slutsats

Slutsats

| (118) | Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionens att det statliga stödet i form av den skuldavskrivning (åtgärd 2) på 223,45 miljoner bulgariska lev (114,25 miljoner euro) som Bulgarien planerar att genomföra uppfyller villkoren för förenlighet med den inre marknaden i kapitel IV i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag. |
| --- | --- |

(118)

Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionens att det statliga stödet i form av den skuldavskrivning (åtgärd 2) på 223,45 miljoner bulgariska lev (114,25 miljoner euro) som Bulgarien planerar att genomföra uppfyller villkoren för förenlighet med den inre marknaden i kapitel IV i riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag.

6.2   ÅTGÄRD 3: BDZ HOLDINGS OCH DESS DOTTERBOLAGS UTEBLIVNA BETALNING AV FÖRFALLNA SKULDER TILL INFRASTRUKTURFÖRVALTAREN (NRIC)

ÅTGÄRD 3: BDZ HOLDINGS OCH DESS DOTTERBOLAGS UTEBLIVNA BETALNING AV FÖRFALLNA SKULDER TILL INFRASTRUKTURFÖRVALTAREN (NRIC)

| (119) | Eftersom Bulgarien inte klargjorde ursprunget till och utvecklingen av BDZ Holdings skulder till NRIC före beslutet att inleda förfarandet, har den uteblivna betalningen av dessa förfallna skulder ansetts kunna inbegripa statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(119)

Eftersom Bulgarien inte klargjorde ursprunget till och utvecklingen av BDZ Holdings skulder till NRIC före beslutet att inleda förfarandet, har den uteblivna betalningen av dessa förfallna skulder ansetts kunna inbegripa statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget.

| (120) | Enligt de upplysningar som Bulgarien har lämnat (se avsnitt 4.3) utgjordes en del av BDZ Holdings utestående skulder till NRIC av skulder som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen. En del av den skuld som uppstått före anslutningen (upp till 26,3 miljoner bulgariska lev) finansierades sedermera med intäkterna från ett obligationslån av den 19 november 2007, som fortfarande är en utestående skuld och därför omfattas av ”Åtgärd 2: Avskrivning av de skulder som uppstått före 2007” i avsnitt 6.1. Med andra ord erhöll NRIC betalning. |
| --- | --- |

(120)

Enligt de upplysningar som Bulgarien har lämnat (se avsnitt 4.3) utgjordes en del av BDZ Holdings utestående skulder till NRIC av skulder som uppstått före Bulgariens anslutning till unionen. En del av den skuld som uppstått före anslutningen (upp till 26,3 miljoner bulgariska lev) finansierades sedermera med intäkterna från ett obligationslån av den 19 november 2007, som fortfarande är en utestående skuld och därför omfattas av ”Åtgärd 2: Avskrivning av de skulder som uppstått före 2007” i avsnitt 6.1. Med andra ord erhöll NRIC betalning.

| (121) | I ett försök att förklara situationen beträffande de återstående utestående skulderna, lämnade Bulgarien dessutom kompletterande upplysningar om vilka indrivningsåtgärder och andra åtgärder NRIC vidtagit (se avsnitt 4.3). Enligt Bulgarien har NRIC vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att driva in förfallna skulder från BDZ Holding och dess dotterbolag för att maximera återvinningen av de belopp som företaget är skyldigt, men utan att inleda rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

(121)

I ett försök att förklara situationen beträffande de återstående utestående skulderna, lämnade Bulgarien dessutom kompletterande upplysningar om vilka indrivningsåtgärder och andra åtgärder NRIC vidtagit (se avsnitt 4.3). Enligt Bulgarien har NRIC vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att driva in förfallna skulder från BDZ Holding och dess dotterbolag för att maximera återvinningen av de belopp som företaget är skyldigt, men utan att inleda rättsliga förfaranden.

| (122) | För att kontrollera om NRIC gynnade BDZ Holding på ett otillbörligt sätt genom att tillåta sen betalning och genom arrangemangen för att betala de förfallna skulderna, måste kommissionen bedöma om företaget kunde ha gynnats av liknande arrangemang under normala marknadsmässiga villkor (33). För att avgöra den frågan måste kommissionen därför bedöma om en hypotetisk borgenär i en marknadsekonomi i en liknande situation som den NRIC befann sig, med målet att få betalt för så stor del sina fordringar som möjligt, skulle ha godtagit förseningen och börjat omförhandla betalningen av förfallna skulder på liknande villkor (34). Kommissionen måste med andra ord bedöma huruvida NRIC agerade med samma omsorgsfullhet som en borgenär i en marknadsekonomi, före valet mellan att driva in sina fordringar genom en individuell uppgörelse i godo eller genom ett kollektivt återvinningsförfarande som i slutändan riskerade att leda till att BDZ Holding och dess dotterbolag försattes i konkurs. |
| --- | --- |

(122)

För att kontrollera om NRIC gynnade BDZ Holding på ett otillbörligt sätt genom att tillåta sen betalning och genom arrangemangen för att betala de förfallna skulderna, måste kommissionen bedöma om företaget kunde ha gynnats av liknande arrangemang under normala marknadsmässiga villkor (33). För att avgöra den frågan måste kommissionen därför bedöma om en hypotetisk borgenär i en marknadsekonomi i en liknande situation som den NRIC befann sig, med målet att få betalt för så stor del sina fordringar som möjligt, skulle ha godtagit förseningen och börjat omförhandla betalningen av förfallna skulder på liknande villkor (34). Kommissionen måste med andra ord bedöma huruvida NRIC agerade med samma omsorgsfullhet som en borgenär i en marknadsekonomi, före valet mellan att driva in sina fordringar genom en individuell uppgörelse i godo eller genom ett kollektivt återvinningsförfarande som i slutändan riskerade att leda till att BDZ Holding och dess dotterbolag försattes i konkurs.

33

34

| (123) | Kommissionen noterar att en omsorgsfull borgenär i en marknadsekonomi för att kunna identifiera det mest fördelaktiga alternativet måste bedöma fördelarna och nackdelarna med varje alternativ, med beaktande av bland annat de belopp som kan återvinnas, dess tidigare ekonomiska exponering, återvinningsprocessens längd och kostnader (35). |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen noterar att en omsorgsfull borgenär i en marknadsekonomi för att kunna identifiera det mest fördelaktiga alternativet måste bedöma fördelarna och nackdelarna med varje alternativ, med beaktande av bland annat de belopp som kan återvinnas, dess tidigare ekonomiska exponering, återvinningsprocessens längd och kostnader (35).

35

| (124) | Kommissionen noterar för det första att skulderna till NRIC uppstod inom ramen för ett reguljärt och långsiktigt affärsförhållande mellan (statligt ägda) företag. BDZ Holding och dess dotterbolag var viktiga kunder till NRIC och genererade mer än 70 % av dess rörelseintäkter. Ursprunget till NRIC:s skuld till BDZ Holding på 46,5 miljoner bulgariska lev, som ackumulerades under perioden 2008–2011 för olika tjänster som tillhandahölls NRIC (tabell 3), visar också att det finns kontinuerlig interaktion och ömsesidigt beroende mellan NRIC och BDZ Holding. Om BDZ Holding och dess dotterbolag skulle tvingas lämna marknaden till följd av kollektiva insolvensförfaranden skulle detta därför omedelbart få stora negativa konsekvenser för NRIC:s finansiella situation. Om BDZ Holdings hade gått i konkurs skulle detta i sin tur ha minskat NRIC:s vinst och dess möjlighet att upprätthålla det nationella järnvägsnätet på ett adekvat sätt, och således riskerat ytterligare minskningar av affärsintäkterna från andra klienter, utöver BDZ Holdings dotterbolag. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen noterar för det första att skulderna till NRIC uppstod inom ramen för ett reguljärt och långsiktigt affärsförhållande mellan (statligt ägda) företag. BDZ Holding och dess dotterbolag var viktiga kunder till NRIC och genererade mer än 70 % av dess rörelseintäkter. Ursprunget till NRIC:s skuld till BDZ Holding på 46,5 miljoner bulgariska lev, som ackumulerades under perioden 2008–2011 för olika tjänster som tillhandahölls NRIC (tabell 3), visar också att det finns kontinuerlig interaktion och ömsesidigt beroende mellan NRIC och BDZ Holding. Om BDZ Holding och dess dotterbolag skulle tvingas lämna marknaden till följd av kollektiva insolvensförfaranden skulle detta därför omedelbart få stora negativa konsekvenser för NRIC:s finansiella situation. Om BDZ Holdings hade gått i konkurs skulle detta i sin tur ha minskat NRIC:s vinst och dess möjlighet att upprätthålla det nationella järnvägsnätet på ett adekvat sätt, och således riskerat ytterligare minskningar av affärsintäkterna från andra klienter, utöver BDZ Holdings dotterbolag.

| (125) | En marknadsaktör i ett liknande affärsmässigt förhållande till sina borgenärer som NRIC:s förhållande till BDZ Holding hade därför med försiktighet närmat sig tanken på en eventuell indrivningsåtgärd som skulle få till följd att dess viktigaste klient försvann från marknaden. Detta skiljer sig från situationen för en borgenär med en engångsfordran, eftersom denne inte är kommersiellt och finansiellt beroende av att dess gäldenär fortsätter vara verksam på marknaden efter det att fordran har drivits in. |
| --- | --- |

(125)

En marknadsaktör i ett liknande affärsmässigt förhållande till sina borgenärer som NRIC:s förhållande till BDZ Holding hade därför med försiktighet närmat sig tanken på en eventuell indrivningsåtgärd som skulle få till följd att dess viktigaste klient försvann från marknaden. Detta skiljer sig från situationen för en borgenär med en engångsfordran, eftersom denne inte är kommersiellt och finansiellt beroende av att dess gäldenär fortsätter vara verksam på marknaden efter det att fordran har drivits in.

| (126) | För det andra kunde NRIC:s fordringar på BDZ Holding och dess dotterbolag inte ha drivits in som prioriterade fordringar enligt hypotetiska kollektiva insolvensförfaranden, där betalning till NRIC inte hade kunnat prioriteras framför betalning till andra borgenärer (se skäl 49). Dessutom var den skuld till NRIC som identifierades i beslutet att inleda förfarandet (45 miljoner bulgariska lev) mindre än skulden till andra borgenärer (se tabell 1). Dessutom hade man varit tvungen att minska det bokförda värdet på BDZ Holdings tillgångar genom en likvidationsrabatt vid en tvångsförsäljning enligt ett kollektivt insolvensförfarande. Beroende på typ av tillgång kan likvidationsrabatten uppgå till upp till 75 % av tillgångens värde. Likvidationsvärdet på BDZ Holdings tillgångar skulle därför troligen inte ha räckt för att täcka likvidationskostnaderna, de anställdas löner och samtliga utestående skulder. År 2011 uppgick exempelvis likvidationskostnaderna, de anställdas löner och samtliga utestående skulder till 778 miljoner bulgariska lev medan det bokförda värdet på BDZ Holdings tillgångar uppgick till 933 miljoner bulgariska lev. I praktiken kunde NRCI därför endast ha förväntat sig att återvinna en mindre del av de utestående fordringarna om ett kollektivt insolvensförfarande hade inletts. |
| --- | --- |

(126)

För det andra kunde NRIC:s fordringar på BDZ Holding och dess dotterbolag inte ha drivits in som prioriterade fordringar enligt hypotetiska kollektiva insolvensförfaranden, där betalning till NRIC inte hade kunnat prioriteras framför betalning till andra borgenärer (se skäl 49). Dessutom var den skuld till NRIC som identifierades i beslutet att inleda förfarandet (45 miljoner bulgariska lev) mindre än skulden till andra borgenärer (se tabell 1). Dessutom hade man varit tvungen att minska det bokförda värdet på BDZ Holdings tillgångar genom en likvidationsrabatt vid en tvångsförsäljning enligt ett kollektivt insolvensförfarande. Beroende på typ av tillgång kan likvidationsrabatten uppgå till upp till 75 % av tillgångens värde. Likvidationsvärdet på BDZ Holdings tillgångar skulle därför troligen inte ha räckt för att täcka likvidationskostnaderna, de anställdas löner och samtliga utestående skulder. År 2011 uppgick exempelvis likvidationskostnaderna, de anställdas löner och samtliga utestående skulder till 778 miljoner bulgariska lev medan det bokförda värdet på BDZ Holdings tillgångar uppgick till 933 miljoner bulgariska lev. I praktiken kunde NRCI därför endast ha förväntat sig att återvinna en mindre del av de utestående fordringarna om ett kollektivt insolvensförfarande hade inletts.

| (127) | I enlighet med fast rättspraxis anser kommissionen vidare att rättegångskostnader och handläggningstid kan påverka en borgenärs beslut att fortsätta förfarandet för att likvidera ett företag (36). I detta sammanhang delar kommissionen uppfattningen att NRIC hade ett särskilt intresse av att fortsätta sitt samarbete med BDZ Holding och dess dotterbolag, inte enbart på grund av BDZ Holdings framtida affärsintäkter utan även för att maximera återvinningen av de utestående icke-prioriterade skulder som hade ackumulerats fram till november 2011, i stället för att inleda ett förfarande för att likvidera företaget. Kommissionen konstaterar att inledandet av ett långdraget kollektivt insolvensförfarande, med tvångslikvidation av koncernen och en osäker och låg återvinningsgrad som följd, inte hade varit ett effektivt och realistiskt alternativ om NRIC ville maximera återvinningen av sina fordringar. |
| --- | --- |

(127)

I enlighet med fast rättspraxis anser kommissionen vidare att rättegångskostnader och handläggningstid kan påverka en borgenärs beslut att fortsätta förfarandet för att likvidera ett företag (36). I detta sammanhang delar kommissionen uppfattningen att NRIC hade ett särskilt intresse av att fortsätta sitt samarbete med BDZ Holding och dess dotterbolag, inte enbart på grund av BDZ Holdings framtida affärsintäkter utan även för att maximera återvinningen av de utestående icke-prioriterade skulder som hade ackumulerats fram till november 2011, i stället för att inleda ett förfarande för att likvidera företaget. Kommissionen konstaterar att inledandet av ett långdraget kollektivt insolvensförfarande, med tvångslikvidation av koncernen och en osäker och låg återvinningsgrad som följd, inte hade varit ett effektivt och realistiskt alternativ om NRIC ville maximera återvinningen av sina fordringar.

36

| (128) | Kommissionen konstaterar att BDZ Holding och dess dotterbolag regelbundet har betalat sina skulder till NRIC och att NRIC inte har behandlats annorlunda än koncernens andra privata borgenärer. När BDZ Holding har varit sen att betala har företaget inte haft någon fördel av detta eftersom sena betalningar till NRIC har resulterat i att 1 000 räntepunkter har lagts på den bulgariska centralbankens vanliga basränta (se skäl 48). Kommissionen anser att 1 000 räntepunkter kan anses utgöra en marknadsanpassad räntemarginal på ett lån med låg säkerhet till ett företag i finansiella svårigheter, såsom BDZ Holding (37). Förfallna skulder betalades via direkt banköverföring, avräkning av NRIC:s skulder till BDZ Holding och dess dotterbolag och utbyte av skulder mot tillgångar. Under åren 2011–2016 betalade exempelvis BDZ Holding och dess dotterbolag 503 miljoner bulgariska lev (257 miljoner euro) för tjänster som tillhandahölls av NRIC. Eftersom NRIC sannolikt endast hade återvunnit en mindre del, eller inga, av sina fordringar om BDZ Holding hade likviderats, bekräftar skuldåterbetalningarna till NRIC sedan 2011 i efterhand att NRIC:s val att inte driva in sina fordringar var det mest rationella. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen konstaterar att BDZ Holding och dess dotterbolag regelbundet har betalat sina skulder till NRIC och att NRIC inte har behandlats annorlunda än koncernens andra privata borgenärer. När BDZ Holding har varit sen att betala har företaget inte haft någon fördel av detta eftersom sena betalningar till NRIC har resulterat i att 1 000 räntepunkter har lagts på den bulgariska centralbankens vanliga basränta (se skäl 48). Kommissionen anser att 1 000 räntepunkter kan anses utgöra en marknadsanpassad räntemarginal på ett lån med låg säkerhet till ett företag i finansiella svårigheter, såsom BDZ Holding (37). Förfallna skulder betalades via direkt banköverföring, avräkning av NRIC:s skulder till BDZ Holding och dess dotterbolag och utbyte av skulder mot tillgångar. Under åren 2011–2016 betalade exempelvis BDZ Holding och dess dotterbolag 503 miljoner bulgariska lev (257 miljoner euro) för tjänster som tillhandahölls av NRIC. Eftersom NRIC sannolikt endast hade återvunnit en mindre del, eller inga, av sina fordringar om BDZ Holding hade likviderats, bekräftar skuldåterbetalningarna till NRIC sedan 2011 i efterhand att NRIC:s val att inte driva in sina fordringar var det mest rationella.

37

| (129) | Även om upplysningarna inte specifikt rör den skuld som uppstått före anslutningen och som nämns i beslutet att inleda förfarandet, noterar kommissionen dessutom, t.ex. när det gäller den betalning av skulderna genom utbyte av skulder mot tillgångar som genomfördes efter beslutet att inleda förfarandet, att NRIC ingick marknadsmässiga avtal med BDZ Holding och dess dotterbolag (se skälen 51, 52 och 53) i vilka de förfallna skulderna erkändes och indrivningen av dem således underlättades. |
| --- | --- |

(129)

Även om upplysningarna inte specifikt rör den skuld som uppstått före anslutningen och som nämns i beslutet att inleda förfarandet, noterar kommissionen dessutom, t.ex. när det gäller den betalning av skulderna genom utbyte av skulder mot tillgångar som genomfördes efter beslutet att inleda förfarandet, att NRIC ingick marknadsmässiga avtal med BDZ Holding och dess dotterbolag (se skälen 51, 52 och 53) i vilka de förfallna skulderna erkändes och indrivningen av dem således underlättades.

| (130) | Grundat på de kompletterande upplysningar och styrkande handlingar som Bulgarien har överlämnat och mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att NRIC har agerat som en borgenär i en marknadsekonomi, och att den uppskjutna betalningen av skulderna och de arrangemang som NRIC har kommit överens med BDZ Holding och dess dotterbolag om inte har gett dessa någon otillbörlig ekonomisk fördel som de inte hade kunnat få under normala marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

(130)

Grundat på de kompletterande upplysningar och styrkande handlingar som Bulgarien har överlämnat och mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att NRIC har agerat som en borgenär i en marknadsekonomi, och att den uppskjutna betalningen av skulderna och de arrangemang som NRIC har kommit överens med BDZ Holding och dess dotterbolag om inte har gett dessa någon otillbörlig ekonomisk fördel som de inte hade kunnat få under normala marknadsförhållanden.

| (131) | Kommissionen konstaterar därför att det sätt på vilket BDZ Holding och dess dotterbolag hanterade sina förfallna skulder till infrastrukturförvaltaren (NRIC) före november 2011 inte utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen konstaterar därför att det sätt på vilket BDZ Holding och dess dotterbolag hanterade sina förfallna skulder till infrastrukturförvaltaren (NRIC) före november 2011 inte utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

| (132) | Eftersom de nödvändiga villkoren för att fastställa förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget är kumulativa räcker det att ett av villkoren inte är uppfyllt för att det inte ska vara fråga om statligt stöd. Därför är det inte nödvändigt att bedöma huruvida BDZ Holdings och dess dotterbolags uteblivna betalning av förfallna skulder till NRIC uppfyller de andra villkoren i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(132)

Eftersom de nödvändiga villkoren för att fastställa förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget är kumulativa räcker det att ett av villkoren inte är uppfyllt för att det inte ska vara fråga om statligt stöd. Därför är det inte nödvändigt att bedöma huruvida BDZ Holdings och dess dotterbolags uteblivna betalning av förfallna skulder till NRIC uppfyller de andra villkoren i artikel 107.1 i fördraget.

6.3   ÅTGÄRD 4: STATENS ÅTERBETALNING AV MERVÄRDESSKATT TILL BDZ HOLDING EAD

ÅTGÄRD 4: STATENS ÅTERBETALNING AV MERVÄRDESSKATT TILL BDZ HOLDING EAD

| (133) | Kommissionen inledde granskningen av åtgärd 4 eftersom Bulgarien inte hade förtydligat varför mervärdesskatten återbetalades och huruvida återbetalningen var förenlig med direktiv 2006/112/EG. Kommissionen ansåg därför att återbetalningen av mervärdesskatten kunde innehålla ett inslag av statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen uppmanade därför Bulgarien att lämna kompletterande upplysningar om skälen till återbetalningen av mervärdesskatt till BDZ Holding. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen inledde granskningen av åtgärd 4 eftersom Bulgarien inte hade förtydligat varför mervärdesskatten återbetalades och huruvida återbetalningen var förenlig med direktiv 2006/112/EG. Kommissionen ansåg därför att återbetalningen av mervärdesskatten kunde innehålla ett inslag av statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen uppmanade därför Bulgarien att lämna kompletterande upplysningar om skälen till återbetalningen av mervärdesskatt till BDZ Holding.

| (134) | Efter beslutet att inleda förfarandet förtydligade Bulgarien att åtgärd 4 rörde återbetalning av inbetalad mervärdesskatt på 72 miljoner bulgariska lev (36,7 miljoner euro) som felaktigt påförts ersättning från transportministeriet för fullgörandet av en allmän trafikplikt för perioden den 1 december 2004–29 februari 2008 (se skälen 55–59). Bulgarien förtydligade dessutom att det administrativa felet upptäcktes under en skatterevision som de behöriga nationella skattemyndigheterna genomförde i enlighet med tillämpliga bestämmelser i nationell lagstiftning. Felet rättades genom beslut om återbetalning av skatt nr 2900180 av den 14 januari 2009, nr 290900153 av den 8 juli 2009, nr 100337 av den 12 augusti 2010 och nr 290100380 från februari 2011. |
| --- | --- |

(134)

Efter beslutet att inleda förfarandet förtydligade Bulgarien att åtgärd 4 rörde återbetalning av inbetalad mervärdesskatt på 72 miljoner bulgariska lev (36,7 miljoner euro) som felaktigt påförts ersättning från transportministeriet för fullgörandet av en allmän trafikplikt för perioden den 1 december 2004–29 februari 2008 (se skälen 55–59). Bulgarien förtydligade dessutom att det administrativa felet upptäcktes under en skatterevision som de behöriga nationella skattemyndigheterna genomförde i enlighet med tillämpliga bestämmelser i nationell lagstiftning. Felet rättades genom beslut om återbetalning av skatt nr 2900180 av den 14 januari 2009, nr 290900153 av den 8 juli 2009, nr 100337 av den 12 augusti 2010 och nr 290100380 från februari 2011.

| (135) | Kommissionen noterar att det inte endast är beviljandet av positiva ekonomiska fördelar som är relevant för begreppet statligt stöd. Befrielse från ekonomiska bördor, såsom skattelättnader, kan också utgöra en fördel. Det måste därför undersökas om återbetalningen av den mervärdesskatt som betalats på den ersättning för allmän trafikplikt som erhållits från transportministeriet gav BDZ Holding en ekonomisk fördel genom att minska de kostnader som normalt belastar ett företags budget, (38) eller huruvida mervärdesskatten på ersättningen för den allmänna trafikplikten verkligen hade påförts felaktigt. Det finns ingen fördel vid återbetalning av olagligt påförda skatter (39). |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen noterar att det inte endast är beviljandet av positiva ekonomiska fördelar som är relevant för begreppet statligt stöd. Befrielse från ekonomiska bördor, såsom skattelättnader, kan också utgöra en fördel. Det måste därför undersökas om återbetalningen av den mervärdesskatt som betalats på den ersättning för allmän trafikplikt som erhållits från transportministeriet gav BDZ Holding en ekonomisk fördel genom att minska de kostnader som normalt belastar ett företags budget, (38) eller huruvida mervärdesskatten på ersättningen för den allmänna trafikplikten verkligen hade påförts felaktigt. Det finns ingen fördel vid återbetalning av olagligt påförda skatter (39).

38

39

| (136) | Enligt artikel 73 i direktiv 2006/112/EG är tillhandhållandet av tjänster, inklusive persontransporttjänster, mervärdesskattepliktigt och beskattningsunderlaget omfattar allt som utgör den ersättning som leverantören eller tillhandahållaren har erhållit eller ska erhålla från förvärvaren eller en tredje part för dessa transaktioner, inklusive subventioner som är direkt knutna till priset på transaktionerna. Enligt artikel 132 i samma direktiv omfattas inte företag som anförtrotts att fullgöra en allmän trafikplikt av undantagen från mervärdesskatteplikt. |
| --- | --- |

(136)

Enligt artikel 73 i direktiv 2006/112/EG är tillhandhållandet av tjänster, inklusive persontransporttjänster, mervärdesskattepliktigt och beskattningsunderlaget omfattar allt som utgör den ersättning som leverantören eller tillhandahållaren har erhållit eller ska erhålla från förvärvaren eller en tredje part för dessa transaktioner, inklusive subventioner som är direkt knutna till priset på transaktionerna. Enligt artikel 132 i samma direktiv omfattas inte företag som anförtrotts att fullgöra en allmän trafikplikt av undantagen från mervärdesskatteplikt.

| (137) | Det måste därför göras en bedömning av huruvida den ersättning för den allmänna trafikplikten som BDZ Holding erhöll var direkt knuten till priset på de tjänster som tillhandahölls. Ersättningen för den allmänna trafikplikten syftade till att kompensera förlusterna från tillhandahållandet av persontransporttjänsten på vissa villkor, såsom tågkilometer, säten, turtäthet och andra kvalitetskriterier. Ersättningen för den allmänna trafikplikten skulle framför allt minskas vid avvikelser från bland annat antalet kilometer, säten och timmar och andra kvalitetskriterier som hade fastställts för de tillhandahållna tjänsterna. Ersättningen för den allmänna trafikplikten kan därför inte betraktas som direkt knuten till priset för att tillhandahålla transporttjänsterna, utan snarare som en kompensation för förluster till följd av fullgörandet av en allmän trafikplikt. |
| --- | --- |

(137)

Det måste därför göras en bedömning av huruvida den ersättning för den allmänna trafikplikten som BDZ Holding erhöll var direkt knuten till priset på de tjänster som tillhandahölls. Ersättningen för den allmänna trafikplikten syftade till att kompensera förlusterna från tillhandahållandet av persontransporttjänsten på vissa villkor, såsom tågkilometer, säten, turtäthet och andra kvalitetskriterier. Ersättningen för den allmänna trafikplikten skulle framför allt minskas vid avvikelser från bland annat antalet kilometer, säten och timmar och andra kvalitetskriterier som hade fastställts för de tillhandahållna tjänsterna. Ersättningen för den allmänna trafikplikten kan därför inte betraktas som direkt knuten till priset för att tillhandahålla transporttjänsterna, utan snarare som en kompensation för förluster till följd av fullgörandet av en allmän trafikplikt.

| (138) | Enligt den bulgariska mervärdesskattelagstiftningen är dessutom ersättning för allmän trafikplikt för att täcka förluster inte mervärdesskattepliktig. Felet upptäcktes av de relevanta skattemyndigheterna efter en inspektion och resulterade i flera beslut från skattemyndigheterna (se skäl 59), vilka är förenliga med den bulgariska skatte- och försäkringsprocesslagen. |
| --- | --- |

(138)

Enligt den bulgariska mervärdesskattelagstiftningen är dessutom ersättning för allmän trafikplikt för att täcka förluster inte mervärdesskattepliktig. Felet upptäcktes av de relevanta skattemyndigheterna efter en inspektion och resulterade i flera beslut från skattemyndigheterna (se skäl 59), vilka är förenliga med den bulgariska skatte- och försäkringsprocesslagen.

| (139) | Följaktligen togs mervärdesskatt felaktigt ut på BDZ Holdings ersättning för allmän trafikplikt för perioden 1 december 2004–29 februari 2008. Kommissionen anser därför att återbetalningen av den felaktigt påförda mervärdesskatten inte ger BDZ Holding en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(139)

Följaktligen togs mervärdesskatt felaktigt ut på BDZ Holdings ersättning för allmän trafikplikt för perioden 1 december 2004–29 februari 2008. Kommissionen anser därför att återbetalningen av den felaktigt påförda mervärdesskatten inte ger BDZ Holding en ekonomisk fördel.

| (140) | Eftersom de nödvändiga villkoren för att fastställa förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget är kumulativa räcker det att ett av villkoren inte är uppfyllt för att det inte ska vara fråga om statligt stöd. Därför är det inte nödvändigt att bedöma huruvida åtgärd 4 uppfyller villkoren i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(140)

Eftersom de nödvändiga villkoren för att fastställa förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget är kumulativa räcker det att ett av villkoren inte är uppfyllt för att det inte ska vara fråga om statligt stöd. Därför är det inte nödvändigt att bedöma huruvida åtgärd 4 uppfyller villkoren i artikel 107.1 i fördraget.

| (141) | Kommissionens konstaterar därför att åtgärd 4 inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionens konstaterar därför att åtgärd 4 inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

7.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (142) | Mot bakgrund av återkallelsen av anmälan om omstruktureringsstöd till BDZ Holding (se åtgärd 1, avsnitt 5) bör det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget avslutas. |
| --- | --- |

(142)

Mot bakgrund av återkallelsen av anmälan om omstruktureringsstöd till BDZ Holding (se åtgärd 1, avsnitt 5) bör det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget avslutas.

| (143) | När det gäller avskrivningen av BDZ Holdings och dess dotterbolags skulder på 223,45 miljoner bulgariska lev (114,25 miljoner euro) (åtgärd 2, avsnitt 6.1), utgör denna statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och uppfyller villkoren för förenlighet i riktlinjerna om statligt stöd till järnvägsföretag. Åtgärd 2 är därför förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(143)

När det gäller avskrivningen av BDZ Holdings och dess dotterbolags skulder på 223,45 miljoner bulgariska lev (114,25 miljoner euro) (åtgärd 2, avsnitt 6.1), utgör denna statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och uppfyller villkoren för förenlighet i riktlinjerna om statligt stöd till järnvägsföretag. Åtgärd 2 är därför förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget.

| (144) | När det gäller den uteblivna betalningen av förfallna skulder till NRIC på 45 miljoner bulgariska lev (åtgärd 3, avsnitt 6.2), agerade NRIC som en borgenär i en marknadsekonomi. Åtgärd 3 utgör därför inte statligt stöd. |
| --- | --- |

(144)

När det gäller den uteblivna betalningen av förfallna skulder till NRIC på 45 miljoner bulgariska lev (åtgärd 3, avsnitt 6.2), agerade NRIC som en borgenär i en marknadsekonomi. Åtgärd 3 utgör därför inte statligt stöd.

| (145) | När det gäller återbetalningen av felaktigt påförd mervärdesskatt (åtgärd 4, avsnitt 6.3), utgör denna återbetalning inte statligt stöd, eftersom mervärdesskatten felaktigt hade påförts. |
| --- | --- |

(145)

När det gäller återbetalningen av felaktigt påförd mervärdesskatt (åtgärd 4, avsnitt 6.3), utgör denna återbetalning inte statligt stöd, eftersom mervärdesskatten felaktigt hade påförts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Efter Bulgariens återkallelse av sin anmälan om omstruktureringsstöd har det formella granskningsförfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt beträffande det anmälda planerade omstruktureringsstödet till förmån för BDZ Holding EAD SA blivit överflödigt och avslutas härmed.

Artikel 2

1.   Det statliga stöd som Bulgarien planerar att genomföra till förmån för BDZ Holding EAD SA i form av en avskrivning av skulder på 223 448 801 bulgariska lev är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Skuldavskrivningen får därför genomföras.

2.   Det sätt på vilket National Railway Infrastructure Company före november 2011 hanterade de förfallna skulder på 45 miljoner bulgariska lev som BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD och BDZ Cargo EOOD var skyldiga utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

3.   Återbetalningen av 72 miljoner bulgariska lev i felaktigt påförd mervärdesskatt utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Bulgarien.

Utfärdat i Bryssel den 16 juni 2017.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 10, 12.1.2012, s. 9.

1

(2)  Med BDZ Holding avses i det efterföljande både BDZ EAD före ändringen av företagsnamnet den 22 oktober 2011, och BDZ Holding EAD SA efter ändringen. Se fotnot 4.

2

(3)  Se fotnot 2.

3

(4)  Genom protokollbeslut nr 151 av den 22 oktober 2011 från ministeriet för transport, informationsteknik och kommunikation, ändrades bolagets namn från BDZ EAD till Holding Bulgarian State Railways (BDZ) EAD (nedan kallat BDZ Holding).

4

BDZ Holding

(5)  Den växelkurs som används i detta beslut är 1 euro = 1,9558 lev, EUT C 304, 20.8.2016, s. 2.

5

(6)  Gemenskapens riktlinjer om statligt stöd till järnvägsföretag (EUT C 184, 22.7.2008, s. 13).

6

(7)  Kommissionens direktiv 2006/111/EG av den 16 november 2006 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (EUT L 318, 17.11.2006, s. 17).

7

(8)  Domstolens dom av den 29 juni 1999, Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, punkterna 25–28.

8

(9)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt, (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

9

(10)  Bulgariens officiella tidning nr 93/2002.

10

(11)  DB Schenker Rail Bulgaria fick t.ex. sitt trafiktillstånd i maj 2010, Port Rail i april 2012.

11

(12)  Enligt artikel 569.3 i civilprocesslagen utgör notariehandlingar en frivillig, utomrättslig uppgörelse beträffande finansiella förhållanden mellan två parter innan ett ärende avgörs i domstol.

12

(13)  T.ex. protokollet från NRIC:s styrelsemöte nr 109 den 25 september 2009 eller protokollet från NRIC:s styrelsemöte nr 145 av den 3 juni 2010

13

(14)  Bulgariens officiella tidning nr 42/2012.

14

(15)  Skrivelser från den nationella uppbördsmyndigheten med referensnummer 24-34-350/20.07.2007 och 24-00-39/17.08.2007.

15

(16)  Beslut om återbetalning av skatt nummer 100337 av den 12 augusti 2010 och skattebeslut nummer 290100380 från februari 2011 på 36 877 000 bulgariska lev för perioden december 2004–april 2007, beslut om återbetalning av skatt nummer 2900180 av den 14 januari 2009 på 19 167 000 bulgariska lev för perioden maj 2007–februari 2008, beslut om återbetalning av skatt nummer 290900153 av den 8 juli 2009 på 16 000 000 bulgariska lev för perioden mars 2008–oktober 2008.

16

(17)  Domstolens dom av den 14 november 1984, Infertils/kommissionen, C-323/82, ECLI:EU:C:1984:345, punkt 11 och följande punkter.

17

(18)  Domstolens dom av den 16 december 2010, AceaElectrabel Produzione Spa/kommissionen, C-480/09 P, ECLI:EU:C:2010:787, punkterna 47–55, domstolens dom av den 10 januari 2006, Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl., C-222/04, ECLI: EU:C:2006:8, punkt 112.

18

(19)  Domstolens dom av den 16 maj 2002, Frankrike/kommissionen (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

19

(20)  Domstolens dom av den 11 juli 1996, Syndicat français de l'Express international (SFEI) m.fl./La Poste m.fl., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, punkt 60, domstolens dom av den 29 april 1999, Spanien/kommissionen, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 41, domstolens dom av den 16 maj 2002, Frankrike/kommissionen (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, punkt 69.

20

(21)  Domstolens dom av den 2 juli 1974, Italien/kommissionen, C-173/73, ECLI:EU:C:1974:71, punkt 13.

21

(22)  Förstainstansrättens dom av de 15 juni 2000, Alzetta m.fl./kommissionen, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, punkterna 141–147.

22

(23)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/12/EG av den 26 februari 2001 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (EGT L 75, 15.3.2001, s. 1), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/13/EG av den 26 februari 2001 om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag (EGT L 75, 15.3.2001, s. 26), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG av den 26 februari 2001 om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (EGT L 75, 15.3.2001, s. 29).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 av den 29 april 2004 om inrättande av en europeisk järnvägsbyrå (EUT L 164, 30.4.2004, s. 1), Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG av den 29 april 2004 om säkerhet på gemenskapens järnvägar och om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (EUT L 164, 30.4.2004, s. 44), Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/50/EG av den 29 april 2004 om ändring av rådets direktiv 96/48/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (EUT L 164, 30.4.2004, s. 114) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/51/EG av den 29 april 2004 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (EUT L 164, 30.4.2004, s. 164).

24

(25)  Ett tredje paket antogs 2007. Det består av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 oktober 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 315, 3.12.2007, s. 14), Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/58/EG av den 23 oktober 2007 om ändring av rådets direktiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet och uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur (EUT L 315, 3.12.2007, s. 44) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG av den 23 oktober 2007 om behörighetsprövning av lokförare som framför lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen (EUT L 315, 3.12.2007, s. 51).

25

(26)  Domstolens dom av den 24 juli 2003, Altmark Trans och Regierungspräsidium Magdenburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, punkterna 77–81.

26

(27)  Se, särskilt, domstolens dom av den 17 september 1980, Philip Morris/kommissionen, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11, domstolens dom av den 22 november 2001, Ferring, C 53/00, ECLI:EU:C:2001:627, punkt 21, domstolens dom av den 29 april 2004, Italien/kommissionen, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, punkt 44.

27

(28)  Förstainstansrättens dom av den 30 april 1998, Het Vlaamse Gewest/kommissionen, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

28

(29)  Förstainstansrättens dom av den 14 januari 2004, Fleuren Compost/kommissionen, T-109/01, ECLI:EU:T:2004:4.

29

(30)  Rådets direktiv 91/440/EEG av den 29 juli 1991 om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (EGT L 237, 24.8.1991, p. 25).

30

(31)  Enligt punkt 20 d i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter är en skuldsättningsgrad på över 7,5 under två på varandra följande år ett av tecknen på att företaget befinner sig i svårigheter.

31

(32)  Beslut av den 20 juli 2015, CL-2015-000309 FMS Wertmanagement AöR mot BDZ Holding, CL-2015-000214 Dexia Credit Local mot BDZ Holding och CL-2015-000090 KA Finanz AG mot BDZ Holding.

32

(33)  Domstolens dom av den 11 juli 1996, SFEI m.fl., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, punkt 60, domstolens dom av den 29 april 1999, Spanien mot kommissionen, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 41.

33

(34)  Kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (2016/C 262/01), punkt 74, domstolens dom av den 22 november 2007, Spanien mot kommissionen, C-525/04 P, ECLI:EU:C:2007:698, domstolens dom av den 24 januari 2013, Frucona/kommissionen, C-73/11 P, ECLI:EU:C:2013:32, punkt 78, domstolens dom av den 29 juni 1999, DMTransport, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332., förstainstansrättens dom av den 30 april 1998, Cityflyer, T-16/96, ECLI:EU:T:1998:78, punkt 51, domstolens dom av den 21 mars 2013, kommissionen/Buczek Automotive och Polen, C-405/2011, ECLI:EU:C:2013:186, punkterna 54–60.

34

(35)  Domstolens dom av den 24 januari 2013, Frucona/kommissionen, C-73/11 P, punkt 78, ECLI:EU:C:2013:32, domstolens dom av den 21 mars 2013, kommissionen/Buczek Automotive och Polen, C-405/2011, ECLI:EU:C:2013:186, punkterna 54–60, domstolens dom av den 5 juli 2012, kommissionen/Électricité de France (EDF), C-124/10P, ECLI:EU:C:2012:318, punkt 85.

35

(36)  Domstolens dom av den 21 mars 2013, kommissionen/Buczek Automotive, C-405/11 P, ECLI:EU:C:2013:186, punkt 59.

36

(37)  Meddelande från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6).

37

(38)  Domstolens dom av den 15 mars 1994, Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, punkt 13, domstolens dom av den 19 september 2000, Tyskland/kommissionen, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, punkt 25, domstolens dom av den 19 maj 1999, Italien/kommissionen, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, punkt 15, domstolens dom av den 3 mars 2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, punkt 36.

38

(39)  Domstolens dom av den 27 mars 1980, Amministrazione delle finanze dello Stato, 61/79, ECLI:EU:C:1980:100, punkterna 29–32.

39

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/56

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/2373

av den 14 december 2017

om tillstånd för utsläppande på marknaden av hydroxityrosol som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97

[delgivet med nr C(2017) 8423]

(Endast den spanska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 juni 2014 ansökte företaget Seprox Biotech hos den behöriga myndigheten i Spanien om att få släppa ut syntetiskt hydroxityrosol (nedan kallat hydroxityrosol) på unionsmarknaden som ny livsmedelsingrediens i den mening som avses i artikel 1.2 c i förordning (EG) nr 258/97. Målgruppen är befolkningen i allmänhet, utom barn under tre år, gravida kvinnor och ammande kvinnor. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 juni 2014 ansökte företaget Seprox Biotech hos den behöriga myndigheten i Spanien om att få släppa ut syntetiskt hydroxityrosol (nedan kallat hydroxityrosol) på unionsmarknaden som ny livsmedelsingrediens i den mening som avses i artikel 1.2 c i förordning (EG) nr 258/97. Målgruppen är befolkningen i allmänhet, utom barn under tre år, gravida kvinnor och ammande kvinnor.

| (2) | Den 2 mars 2015 utfärdade den behöriga myndigheten i Spanien sin första utvärderingsrapport. I rapporten drogs slutsatsen att hydroxityrosol uppfyller kriterierna för nya livsmedelsingredienser i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(2)

Den 2 mars 2015 utfärdade den behöriga myndigheten i Spanien sin första utvärderingsrapport. I rapporten drogs slutsatsen att hydroxityrosol uppfyller kriterierna för nya livsmedelsingredienser i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97.

| (3) | Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till de andra medlemsstaterna den 10 april 2015. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till de andra medlemsstaterna den 10 april 2015.

| (4) | Motiverade invändningar framfördes av de andra medlemsstaterna inom den period på 60 dagar som fastställs i artikel 6.4 första stycket i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(4)

Motiverade invändningar framfördes av de andra medlemsstaterna inom den period på 60 dagar som fastställs i artikel 6.4 första stycket i förordning (EG) nr 258/97.

| (5) | Den 19 november 2015 bad kommissionen Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) att göra en kompletterande utvärdering av hydroxityrosol som ny livsmedelsingrediens i enlighet med förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Den 19 november 2015 bad kommissionen Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) att göra en kompletterande utvärdering av hydroxityrosol som ny livsmedelsingrediens i enlighet med förordning (EG) nr 258/97.

| (6) | Den 31 januari 2017 konstaterade Efsa i sitt yttrande ”Scientific Opinion on the safety of hydroxytyrosol as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97” (2) att hydroxityrosol är säkert vid föreslagen användning och vid de föreslagna halterna. |
| --- | --- |

(6)

Den 31 januari 2017 konstaterade Efsa i sitt yttrande ”Scientific Opinion on the safety of hydroxytyrosol as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97” (2) att hydroxityrosol är säkert vid föreslagen användning och vid de föreslagna halterna.

| (7) | Yttrandet ger tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att hydroxityrosol vid föreslagen användning och vid de föreslagna halterna uppfyller kriterierna i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(7)

Yttrandet ger tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att hydroxityrosol vid föreslagen användning och vid de föreslagna halterna uppfyller kriterierna i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97.

| (8) | Med tanke på att begäran om godkännande inte omfattar alla befolkningsgrupper och att det för livsmedel som innehåller hydroxityrosol ställs vissa krav på teknisk prestanda vid upphettning, bör livsmedel som innehåller hydroxityrosol märkas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(8)

Med tanke på att begäran om godkännande inte omfattar alla befolkningsgrupper och att det för livsmedel som innehåller hydroxityrosol ställs vissa krav på teknisk prestanda vid upphettning, bör livsmedel som innehåller hydroxityrosol märkas på lämpligt sätt.

| (9) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 (3) fastställs krav för tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel. Användningen av hydroxityrosol bör tillåtas utan att det påverkar tillämpningen av den förordningen. |
| --- | --- |

(9)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 (3) fastställs krav för tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel. Användningen av hydroxityrosol bör tillåtas utan att det påverkar tillämpningen av den förordningen.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Hydroxityrosol enligt specifikationen i bilaga I får, utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EG) nr 1925/2006, släppas ut på marknaden i unionen som ny livsmedelsingrediens avsedd för befolkningen i allmänhet, utom barn under tre år, gravida kvinnor och ammande kvinnor, för den användning och med de maximihalter som fastställs i bilaga II.

Artikel 2

1.   Hydroxityrosol som godkänns genom detta beslut ska vid märkning av livsmedel benämnas ”hydroxityrosol”.

2.   I märkningen av livsmedel där hydroxityrosol ingår ska följande anges:

| a) | ”Detta livsmedel bör inte intas av barn under tre år, gravida kvinnor och ammande kvinnor.” |
| --- | --- |

a)

”Detta livsmedel bör inte intas av barn under tre år, gravida kvinnor och ammande kvinnor.”

| b) | ”Detta livsmedel bör inte användas för matlagning, bakning eller stekning.” |
| --- | --- |

b)

”Detta livsmedel bör inte användas för matlagning, bakning eller stekning.”

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Seprox Biotech, Centro Empresarial Ingenia N-8, Parque Tecnológico Fuente Álamo, 30320 Fuente Álamo, Murcia, Spanien.

Utfärdat i Bryssel den 14 december 2017.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):3, artikel nr 4728.

2

EFSA Journal

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1925/2006 av den 20 december 2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel (EUT L 404, 30.12.2006, s. 26).

3

---

BILAGA I

SPECIFIKATIONER FÖR HYDROXITYROSOL

Definition

| Kemiskt namn | IUPAC-namn: 4-(2-hydroxietyl)bensen-1,2-diol
  Synonymer:
  3-hydroxityrosol
  3,4-dihydroxifenyletanol
  Dihydroxifenyletanol
  2-(3,4-dihydroxifenyl)etanol |
| --- | --- |
| Kemisk formel | C8H10O3 |
| Molekylmassa | 154,16 Da |
| CAS-nr | 10597-60-1 |

Kemiskt namn

IUPAC-namn: 4-(2-hydroxietyl)bensen-1,2-diol

Synonymer:

3-hydroxityrosol

3,4-dihydroxifenyletanol

Dihydroxifenyletanol

2-(3,4-dihydroxifenyl)etanol

Kemisk formel

C8H10O3

Molekylmassa

154,16 Da

CAS-nr

10597-60-1

Beskrivning Hydroxityrosol är en blekgul, viskös vätska.

Specifikationer

| Parameter | Specifikationer |
| --- | --- |
| Beskrivning | Blekgul, viskös vätska |
| Fukt | ≤ 4,0 % |
| Lukt | Karakteristisk |
| Smak | Svagt bitter |
| Löslighet (vatten) | Blandbart med vatten |
| pH | 3,5–4,5 |
| Brytningsindex (25 °C) | 1,571–1,575 |
| Hydroxityrosol och organiska biprodukter av den kemiska syntesen | |
| Hydroxityrosol | ≥ 99,0 % |
| Ättiksyra | ≤ 0,4 % |
| Hydroxityrosolacetat | ≤ 0,3 % |
| Summan av homovanillinalkohol, iso-homovanillinalkohol och 3-metoxi-4-hydroxifenylglykol | ≤ 0,3 % |
| Tungmetaller | |
| Bly | ≤ 0,03 mg/kg |
| Kadmium | ≤ 0,01 mg/kg |
| Kvicksilver | ≤ 0,01 mg/kg |
| Lösningsmedelsrester | |
| Etylacetat | ≤ 25,0 mg/kg |
| Isopropanol | ≤ 2,50 mg/kg |
| Metanol | ≤ 2,00 mg/kg |
| Tetrahydrofuran | ≤ 0,01 mg/kg |

Parameter

Specifikationer

Beskrivning

Blekgul, viskös vätska

Fukt

≤ 4,0 %

Lukt

Karakteristisk

Smak

Svagt bitter

Löslighet (vatten)

Blandbart med vatten

pH

3,5–4,5

Brytningsindex (25 °C)

1,571–1,575

Hydroxityrosol och organiska biprodukter av den kemiska syntesen

Hydroxityrosol

≥ 99,0 %

Ättiksyra

≤ 0,4 %

Hydroxityrosolacetat

≤ 0,3 %

Summan av homovanillinalkohol, iso-homovanillinalkohol och 3-metoxi-4-hydroxifenylglykol

≤ 0,3 %

Tungmetaller

Bly

≤ 0,03 mg/kg

Kadmium

≤ 0,01 mg/kg

Kvicksilver

≤ 0,01 mg/kg

Lösningsmedelsrester

Etylacetat

≤ 25,0 mg/kg

Isopropanol

≤ 2,50 mg/kg

Metanol

≤ 2,00 mg/kg

Tetrahydrofuran

≤ 0,01 mg/kg

---

BILAGA II

Godkänd användning av hydroxityrosol

| Livsmedelskategori | Maximihalt |
| --- | --- |
| Fisk och vegetabiliska oljor (utom olivoljor och oljor av olivrestprodukter enligt definitionerna i del VIII i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 (1)), som släppts ut som sådana på marknaden | 0,215 g/kg |
| Bredbara fetter enligt definitionen i del VII i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, som släppts ut som sådana på marknaden | 0,175 g/kg |

Livsmedelskategori

Maximihalt

Fisk och vegetabiliska oljor (utom olivoljor och oljor av olivrestprodukter enligt definitionerna i del VIII i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 (1)), som släppts ut som sådana på marknaden

0,215 g/kg

Bredbara fetter enligt definitionen i del VII i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, som släppts ut som sådana på marknaden

0,175 g/kg

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/60

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/2374

av den 15 december 2017

om villkoren för förflyttning, lagring och bearbetning av vissa frukter och hybrider av dessa med ursprung i tredjeländer för att förhindra att vissa skadegörare förs in i unionen

[delgivet med nr C(2017) 8395]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt punkterna 16.2 e och 16.4 e i del A avsnitt I i bilaga IV, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga IV till direktiv 2000/29/EG fastställs särskilda krav som måste vara uppfyllda för införsel och förflyttning av växter och växtprodukter till och inom alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga IV till direktiv 2000/29/EG fastställs särskilda krav som måste vara uppfyllda för införsel och förflyttning av växter och växtprodukter till och inom alla medlemsstater.

| (2) | Genom kommissionens genomförandedirektiv (EU) 2017/1279 (2) infördes punkterna 16.2 e och 16.4 e i del A avsnitt I i bilaga IV till direktiv 2000/29/EG. I dessa punkter föreskrivs sådana särskilda krav i fråga om vissa frukter (frukter av Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr., och hybrider av dem) avsedda för industriell bearbetning (nedan kallade de angivna frukterna). Enligt dessa punkter ska kommissionen anta villkor för förflyttning inom unionen, lagring och bearbetning av sådana frukter. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens genomförandedirektiv (EU) 2017/1279 (2) infördes punkterna 16.2 e och 16.4 e i del A avsnitt I i bilaga IV till direktiv 2000/29/EG. I dessa punkter föreskrivs sådana särskilda krav i fråga om vissa frukter (frukter av Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr., och hybrider av dem) avsedda för industriell bearbetning (nedan kallade de angivna frukterna). Enligt dessa punkter ska kommissionen anta villkor för förflyttning inom unionen, lagring och bearbetning av sådana frukter.

| (3) | För att ansvariga officiella organ och professionella aktörer ska kunna uppfylla de villkor som gäller för de angivna frukterna är det lämpligt att kräva anmälan av uppgifter om de angivna frukterna innan dessa frukter får förflyttas inom unionen. |
| --- | --- |

(3)

För att ansvariga officiella organ och professionella aktörer ska kunna uppfylla de villkor som gäller för de angivna frukterna är det lämpligt att kräva anmälan av uppgifter om de angivna frukterna innan dessa frukter får förflyttas inom unionen.

| (4) | Förflyttning av de angivna frukterna inom unionen bör vara föremål för tillsyn av de ansvariga officiella organen för att säkerställa effektiv kontroll av efterlevnaden av de relevanta villkoren. |
| --- | --- |

(4)

Förflyttning av de angivna frukterna inom unionen bör vara föremål för tillsyn av de ansvariga officiella organen för att säkerställa effektiv kontroll av efterlevnaden av de relevanta villkoren.

| (5) | Det bör fastställas särskilda villkor för industriell bearbetning av de angivna frukterna för att säkerställa fytosanitärt skydd av unionens territorium mot skadegörare. Dessa villkor bör omfatta bestämmelser om lokaler, avfall och biprodukter samt registerföring. |
| --- | --- |

(5)

Det bör fastställas särskilda villkor för industriell bearbetning av de angivna frukterna för att säkerställa fytosanitärt skydd av unionens territorium mot skadegörare. Dessa villkor bör omfatta bestämmelser om lokaler, avfall och biprodukter samt registerföring.

| (6) | I syfte att säkerställa unionens fytosanitära skydd, och vid behov kontroll av lagringsverksamhet, bör de angivna frukterna lagras i en registrerad anläggning som har godkänts för ändamålet av den medlemsstat där anläggningen är belägen och på ett sätt som förhindrar all risk för spridning av de angivna skadegörarna. Det bör fastställas särskilda villkor för lagring, för att säkerställa en effektiv spårbarhet för sådana produkter, kontroll av denna verksamhet och fytosanitärt skydd av unionens territorium. |
| --- | --- |

(6)

I syfte att säkerställa unionens fytosanitära skydd, och vid behov kontroll av lagringsverksamhet, bör de angivna frukterna lagras i en registrerad anläggning som har godkänts för ändamålet av den medlemsstat där anläggningen är belägen och på ett sätt som förhindrar all risk för spridning av de angivna skadegörarna. Det bör fastställas särskilda villkor för lagring, för att säkerställa en effektiv spårbarhet för sådana produkter, kontroll av denna verksamhet och fytosanitärt skydd av unionens territorium.

| (7) | Eftersom medlemsstaterna ska tillämpa de nationella bestämmelser som är nödvändiga för att följa direktiv (EU) 2017/1279 från och med den 1 januari 2018 bör detta beslut börja tillämpas samma datum. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom medlemsstaterna ska tillämpa de nationella bestämmelser som är nödvändiga för att följa direktiv (EU) 2017/1279 från och med den 1 januari 2018 bör detta beslut börja tillämpas samma datum.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta beslut föreskrivs villkor för förflyttning, lagring och bearbetning av frukter av Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans. och Swinglea Merr. och hybrider av dessa frukter, med ursprung i tredjeländer vid tillämpning av punkterna 16.2 e och 16.4 e i del A avsnitt I i bilaga IV till direktiv 2000/29/EG.

Citrus

Fortunella

Poncirus

Microcitrus

Naringi

Swinglea

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut avses med

a)   
  angivna organismer
  : Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa, Xanthomonas citri pv. citri och Xanthomonas citri pv. aurantifolii,

angivna organismer

Phyllosticta citricarpa

Xanthomonas citri

citri

Xanthomonas citri

aurantifolii,

b)   
  angivna frukter
  : frukter av Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans. och Swinglea Merr. och hybrider av dessa frukter med ursprung i tredjeländer.

angivna frukter

Citrus

Fortunella

Poncirus

Microcitrus

Naringi

Swinglea

Artikel 3

Förflyttning av de angivna frukterna inom unionen

1.   De angivna frukterna får endast förflyttas inom unionen om importören har anmält uppgifter om varje behållare till det ansvariga officiella organet i den medlemsstat där införselorten är belägen och, i tillämpliga fall, till det ansvariga officiella organet i den medlemsstat där den industriella bearbetningen kommer att äga rum.

Denna anmälan ska innehålla följande uppgifter:

| a) | De angivna frukternas volym. |
| --- | --- |

a)

De angivna frukternas volym.

| b) | Behållarnas identifieringsnummer. |
| --- | --- |

b)

Behållarnas identifieringsnummer.

| c) | Den planerade införseldagen och införselorten i unionen. |
| --- | --- |

c)

Den planerade införseldagen och införselorten i unionen.

| d) | Namn på, adress till och belägenhet för de lokaler som avses i artikel 4. |
| --- | --- |

d)

Namn på, adress till och belägenhet för de lokaler som avses i artikel 4.

2.   Importörerna ska informera de ansvariga officiella organ som avses i punkt 1 om eventuella ändringar av de uppgifter som ingår i anmälan, så snart dessa uppgifter är kända.

3.   De angivna frukterna får endast förflyttas till en annan medlemsstat än den medlemsstat där de fördes in till unionen, under förutsättning att de ansvariga officiella organen i de berörda medlemsstaterna är eniga om att en sådan förflyttning får äga rum.

4.   De angivna frukterna ska transporteras direkt och utan dröjsmål till sådana bearbetningslokaler som avses i artikel 4 eller till en sådan lagringsanläggning som avses i artikel 5. Förflyttning av de angivna frukterna ska ske under tillsyn av det ansvariga officiella organet i den medlemsstat där förflyttningen äger rum.

5.   De medlemsstater som berörs av förflyttningarna ska samarbeta för att säkerställa att denna artikel efterlevs.

Artikel 4

Krav avseende industriell bearbetning av de angivna frukterna

1.   De angivna frukterna ska bearbetas i lokaler som är belägna i ett område där inga angivna frukter produceras. Lokalerna ska vara officiellt registrerade och godkända för det ändamålet av det ansvariga officiella organet i den medlemsstat där lokalerna är belägna.

2.   Avfall och biprodukter från de angivna frukterna ska användas eller destrueras i ett område där inga angivna frukter produceras, som är beläget i den medlemsstat där de frukterna har bearbetats.

3.   Avfallet och biprodukterna ska destrueras genom någon tekniskt motiverad metod som godkänts av det ansvariga officiella organet i den medlemsstat där de angivna frukterna har bearbetats och under tillsyn av det officiella organet, på ett sätt som förhindrar varje risk för spridning av de angivna organismerna.

4.   Bearbetningsföretagen ska under minst tre år föra register över de angivna frukter som bearbetas och hålla dem tillgängliga på begäran för det ansvariga officiella organet i den medlemsstat där bearbetningen äger rum. Dessa register ska innehålla uppgifter om behållarnas antal och särskilda märkning, volymerna av angivna frukter som mottagits och volymerna och andra utförliga uppgifter om användning eller destruktion av avfall och biprodukter.

Artikel 5

Krav avseende lagring av de angivna frukterna

1.   Om de angivna frukterna inte bearbetas omedelbart ska de lagras på en anläggning som är registrerad och godkänd för det ändamålet av det ansvariga officiella organ i den medlemsstat där anläggningen är belägen.

2.   Partier av de angivna frukterna ska förbli individuellt identifierbara.

3.   De angivna frukterna ska lagras på ett sätt som förhindrar varje risk för spridning av de angivna organismerna.

Artikel 6

Tillämpningsdatum

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2018.

Artikel 7

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2017.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandedirektiv (EU) 2017/1279 av den 14 juli 2017 om ändring av bilagorna I–V till rådets direktiv 2000/29/EG om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (EUT L 184, 15.7.2017, s. 33).

2

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/63

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/2375

av den 15 december 2017

om tillstånd för utsläppande på marknaden av N-acetyl-D-neuraminsyra som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97

[delgivet med nr C(2017) 8431]

(Endast den engelska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 september 2015 ansökte företaget Glycom A/S hos den behöriga myndigheten i Irland om att få släppa ut syntetisk N-acetyl-D-neuraminsyra (nedan kallad N-acetyl-D-neuraminsyra (NANA)) på unionsmarknaden som ny livsmedelsingrediens i den mening som avses i artikel 1.2 c i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 september 2015 ansökte företaget Glycom A/S hos den behöriga myndigheten i Irland om att få släppa ut syntetisk N-acetyl-D-neuraminsyra (nedan kallad N-acetyl-D-neuraminsyra (NANA)) på unionsmarknaden som ny livsmedelsingrediens i den mening som avses i artikel 1.2 c i förordning (EG) nr 258/97.

| (2) | Den 8 mars 2016 utfärdade den behöriga myndigheten i Irland sin första utvärderingsrapport. I rapporten drogs slutsatsen att N-acetyl-D-neuraminsyra uppfyller kriterierna för nya livsmedelsingredienser i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(2)

Den 8 mars 2016 utfärdade den behöriga myndigheten i Irland sin första utvärderingsrapport. I rapporten drogs slutsatsen att N-acetyl-D-neuraminsyra uppfyller kriterierna för nya livsmedelsingredienser i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97.

| (3) | Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till de andra medlemsstaterna den 15 mars 2016. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till de andra medlemsstaterna den 15 mars 2016.

| (4) | Motiverade invändningar framfördes av de andra medlemsstaterna inom den period på 60 dagar som fastställs i artikel 6.4 första stycket i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(4)

Motiverade invändningar framfördes av de andra medlemsstaterna inom den period på 60 dagar som fastställs i artikel 6.4 första stycket i förordning (EG) nr 258/97.

| (5) | Den 14 juli 2016 bad kommissionen Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) att göra en kompletterande utvärdering av N-acetyl-D-neuraminsyra som ny livsmedelsingrediens i enlighet med förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Den 14 juli 2016 bad kommissionen Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) att göra en kompletterande utvärdering av N-acetyl-D-neuraminsyra som ny livsmedelsingrediens i enlighet med förordning (EG) nr 258/97.

| (6) | Den 28 juni 2017 konstaterade Efsa i sitt yttrande ”Scientific Opinion on the safety of N-acetyl-D-neuraminic acid as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97” (2) att N-acetyl-D-neuraminsyra är säker för befolkningen i allmänhet när den tillsatts i andra livsmedel än kosttillskott, vid föreslagen användning och vid de föreslagna halterna. När det gäller kosttillskott fastställde Efsa att N-acetyl-D-neuraminsyra är säker vid föreslagen användning och vid de föreslagna halterna för personer över tio år, och att den också är säker för barn under tio år, förutsatt att den kombinerade exponeringen från olika källor inte överskrider 11 mg/kg kroppsvikt. |
| --- | --- |

(6)

Den 28 juni 2017 konstaterade Efsa i sitt yttrande ”Scientific Opinion on the safety of N-acetyl-D-neuraminic acid as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97” (2) att N-acetyl-D-neuraminsyra är säker för befolkningen i allmänhet när den tillsatts i andra livsmedel än kosttillskott, vid föreslagen användning och vid de föreslagna halterna. När det gäller kosttillskott fastställde Efsa att N-acetyl-D-neuraminsyra är säker vid föreslagen användning och vid de föreslagna halterna för personer över tio år, och att den också är säker för barn under tio år, förutsatt att den kombinerade exponeringen från olika källor inte överskrider 11 mg/kg kroppsvikt.

| (7) | Yttrandet ger tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att N-acetyl-D-neuraminsyra vid föreslagen användning och vid de föreslagna halterna för befolkningen i allmänhet uppfyller kriterierna i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. Yttrandet ger dessutom tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att N-acetyl-D-neuraminsyra vid föreslagen användning och vid de föreslagna halterna, vid användning som ingrediens i kosttillskott, uppfyller kriterierna i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97, förutsatt att det i den adekvata märkningen garanteras att den kombinerade exponeringen från olika källor inte överskrider 11 mg/kg kroppsvikt för barn under tio år. |
| --- | --- |

(7)

Yttrandet ger tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att N-acetyl-D-neuraminsyra vid föreslagen användning och vid de föreslagna halterna för befolkningen i allmänhet uppfyller kriterierna i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. Yttrandet ger dessutom tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att N-acetyl-D-neuraminsyra vid föreslagen användning och vid de föreslagna halterna, vid användning som ingrediens i kosttillskott, uppfyller kriterierna i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97, förutsatt att det i den adekvata märkningen garanteras att den kombinerade exponeringen från olika källor inte överskrider 11 mg/kg kroppsvikt för barn under tio år.

| (8) | För produkter som innehåller N-acetyl-D-neuraminsyra tillämpas redan genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG (3), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (5) märkningskrav som säkerställer att konsumenter av kosttillskott får information om ett antal uppgifter. Det behövs särskilda bestämmelser om märkning för att säkerställa att kosttillskott innehållande N-acetyl-D-neuraminsyra är säkra när de konsumeras av spädbarn, småbarn och barn under tio år i kombination med bröstmjölk eller andra livsmedel som tillsatts N-acetyl-D-neuraminsyra. |
| --- | --- |

(8)

För produkter som innehåller N-acetyl-D-neuraminsyra tillämpas redan genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG (3), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (5) märkningskrav som säkerställer att konsumenter av kosttillskott får information om ett antal uppgifter. Det behövs särskilda bestämmelser om märkning för att säkerställa att kosttillskott innehållande N-acetyl-D-neuraminsyra är säkra när de konsumeras av spädbarn, småbarn och barn under tio år i kombination med bröstmjölk eller andra livsmedel som tillsatts N-acetyl-D-neuraminsyra.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

N-acetyl-D-neuraminsyra enligt specifikationen i bilaga I till detta beslut får släppas ut på marknaden i unionen som en ny livsmedelsingrediens för den användning och med de maximihalter som fastställs i bilaga II till detta beslut.

Artikel 2

1.   N-acetyl-D-neuraminsyra som godkänns genom detta beslut ska vid märkning av livsmedel benämnas ”N-acetyl-D-neuraminsyra”.

2.   Kosttillskott innehållande N-acetyl-D-neuraminsyra ska märkas i enlighet med presentationskraven i förordning (EU) nr 1169/2011, med en uppgift om att kosttillskotten inte bör ges till spädbarn, småbarn och barn under tio år om de inom samma 24-timmarsperiod konsumerar bröstmjölk eller andra livsmedel som tillsatts N-acetyl-D-neuraminsyra.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Glycom A/S, Kogle Allé 4, 2970 Hørsholm, Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2017.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 15(2017):7, artikelnr 4918.

2

EFSA Journal

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (EGT L 183, 12.7.2002, s. 51).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 av den 12 juni 2013 om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn, livsmedel för speciella medicinska ändamål och komplett kostersättning för viktkontroll och om upphävande av rådets direktiv 92/52/EEG, kommissionens direktiv 96/8/EG, 1999/21/EG, 2006/125/EG och 2006/141/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/39/EG och kommissionens förordningar (EG) nr 41/2009 och (EG) nr 953/2009 (EUT L 181, 29.6.2013, s. 35).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (EUT L 304, 22.11.2011, s. 18).

5

---

BILAGA I

SPECIFIKATIONER FÖR N-ACETYL-D-NEURAMINSYRA (DIHYDRAT)

Definition

| Kemiskt namn | IUPAC-namn: | N-acetyl-D-neuraminsyra (dihydrat) |
| --- | --- | --- |

Kemiskt namn

IUPAC-namn:

N-acetyl-D-neuraminsyra (dihydrat)

| | 5-Acetamido-3,5-dideoxi-D-glycero-D-galakto-non-2-ulopyranosonsyra (dihydrat) |
| --- | --- |

5-Acetamido-3,5-dideoxi-D-glycero-D-galakto-non-2-ulopyranosonsyra (dihydrat)

Synonymer:

Sialinsyra (dihydrat)

Kemisk formel

C11H19NO9 (syra)

C11H23NO11 (C11H19NO9 *2H2O) (dihydrat)

Molekylmassa

309,3 Da (syra)

345,3 (309,3 + 36,0) (dihydrat)

CAS-nr

131-48-6 (fri syra)

50795-27-2 (dihydrat)

Beskrivning
  N-acetyl-D-neuraminsyra är ett vitt till benvitt, kristallint pulver.

Specifikationer

| Parameter | Specifikationer |
| --- | --- |
| Beskrivning | Vitt till benvitt, kristallint pulver |
| pH (20 °C, 5 % lösning) | 1,7–2,5 |
| N-acetyl-D-neuraminsyra (dihydrat) | > 97,0 % |
| Vatten (dihydrat beräknas till 10,4 %) | ≤ 12,5 % (vikt/vikt) |
| Sulfataska | < 0,2 % (vikt/vikt) |
| Ättiksyra (som fri syra och/eller natriumacetat) | < 0,5 % (vikt/vikt) |
| Tungmetaller | |
| Järn | < 20,0 mg/kg |
| Bly | < 0,1 mg/kg |
| Proteinrester | < 0,01 % (vikt/vikt) |
| Lösningsmedelsrester | |
| 2-Propanol | < 0,1 % (vikt/vikt) |
| Aceton | < 0,1 % (vikt/vikt) |
| Etylacetat | < 0,1 % (vikt/vikt) |
| Mikrobiologiska specifikationer | |
| Salmonella | Ej påvisade i 25 g |
| Totalt antal aeroba mesofiler | < 500 CFU/g |
| Enterobacteriaceae | Ej påvisade i 10 g |
| Cronobacter (Enterobacter) sakazakii | Ej påvisade i 10 g |
| Listeria monocytogenes | Ej påvisade i 25 g |
| Bacillus cereus | < 50 CFU/g |
| Jäst | < 10 CFU/g |
| Mögel | < 10 CFU/g |
| Endotoxinrester | < 10 EU/mg |

Parameter

Specifikationer

Beskrivning

Vitt till benvitt, kristallint pulver

pH (20 °C, 5 % lösning)

1,7–2,5

N-acetyl-D-neuraminsyra (dihydrat)

> 97,0 %

Vatten (dihydrat beräknas till 10,4 %)

≤ 12,5 % (vikt/vikt)

Sulfataska

< 0,2 % (vikt/vikt)

Ättiksyra (som fri syra och/eller natriumacetat)

< 0,5 % (vikt/vikt)

Tungmetaller

Järn

< 20,0 mg/kg

Bly

< 0,1 mg/kg

Proteinrester

< 0,01 % (vikt/vikt)

Lösningsmedelsrester

2-Propanol

< 0,1 % (vikt/vikt)

Aceton

< 0,1 % (vikt/vikt)

Etylacetat

< 0,1 % (vikt/vikt)

Mikrobiologiska specifikationer

Salmonella

Ej påvisade i 25 g

Totalt antal aeroba mesofiler

< 500 CFU/g

Enterobacteriaceae

Ej påvisade i 10 g

Cronobacter (Enterobacter) sakazakii

Ej påvisade i 10 g

Listeria monocytogenes

Ej påvisade i 25 g

Bacillus cereus

< 50 CFU/g

Jäst

< 10 CFU/g

Mögel

< 10 CFU/g

Endotoxinrester

< 10 EU/mg

CFU: kolonibildande enheter, EU: endotoxinenheter.

---

BILAGA II

Godkänd användning av N-acetyl-D-neuraminsyra

| Livsmedelskategori | Maximihalt |
| --- | --- |
| Modersmjölksersättning och tillskottsnäring enligt definitionen i förordning (EU) nr 609/2013 | 0,05 g/l av den rekonstituerade produkten |
| Beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat enligt definitionen i förordning (EU) nr 609/2013 | 0,05 g/kg för livsmedel i fast form |
| Livsmedel för speciella medicinska ändamål för spädbarn och småbarn enligt definitionen i förordning (EU) nr 609/2013 | I enlighet med särskilda näringsbehov hos spädbarn och småbarn som produkterna är avsedda för, och under inga omständigheter högre än de maximihalter som anges för den kategori som nämns i bilaga II och som motsvarar produkterna |
| Komplett kostersättning för viktkontroll enligt definitionen i förordning (EU) nr 609/2013 | 0,2 g/l (drycker)
  1,7 g/kg (stänger) |
| Livsmedel försedda med uppgifter om frånvaro eller reducerad förekomst av gluten i enlighet med kraven i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 828/2014 (1) | 1,25 g/kg |
| Ej smaksatta pastöriserade och steriliserade (inklusive UHT-behandlade) mjölkbaserade produkter | 0,05 g/l |
| Ej smaksatta fermenterade mjölkbaserade produkter som värmebehandlats efter fermenteringen; smaksatta syrade mjölkprodukter, inklusive värmebehandlade produkter | 0,05 g/l (drycker)
  0,4 g/kg (fast form) |
| Icke mjölkbaserade motsvarigheter till mjölkprodukter, inklusive mjölk- och gräddersättningsmedel för drycker | 0,05 g/l (drycker)
  0,25 g/kg (fast form) |
| Müslistänger | 0,5 g/kg |
| Bordssötningsmedel | 8,3 g/kg |
| Drycker baserade på frukt, bär eller grönsaker | 0,05 g/l |
| Smaksatta drycker | 0,05 g/l |
| Specialkaffe, te, örtte, fruktte, bärte, cikoria; extrakt av te, örtte, fruktte, bärte och cikoria; beredningar för te, plantte, fruktte, bärte och te av spannmål | 0,2 g/kg |
| Kosttillskott enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG | 300 mg/dag för befolkningen i allmänhet som är äldre än 10 år
  55 mg/dag for spädbarn
  130 mg/dag för småbarn
  250 mg/dag för barn 3–10 år |

Livsmedelskategori

Maximihalt

Modersmjölksersättning och tillskottsnäring enligt definitionen i förordning (EU) nr 609/2013

0,05 g/l av den rekonstituerade produkten

Beredda spannmålsbaserade livsmedel och barnmat enligt definitionen i förordning (EU) nr 609/2013

0,05 g/kg för livsmedel i fast form

Livsmedel för speciella medicinska ändamål för spädbarn och småbarn enligt definitionen i förordning (EU) nr 609/2013

I enlighet med särskilda näringsbehov hos spädbarn och småbarn som produkterna är avsedda för, och under inga omständigheter högre än de maximihalter som anges för den kategori som nämns i bilaga II och som motsvarar produkterna

Komplett kostersättning för viktkontroll enligt definitionen i förordning (EU) nr 609/2013

0,2 g/l (drycker)

1,7 g/kg (stänger)

Livsmedel försedda med uppgifter om frånvaro eller reducerad förekomst av gluten i enlighet med kraven i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 828/2014 (1)

1,25 g/kg

Ej smaksatta pastöriserade och steriliserade (inklusive UHT-behandlade) mjölkbaserade produkter

0,05 g/l

Ej smaksatta fermenterade mjölkbaserade produkter som värmebehandlats efter fermenteringen; smaksatta syrade mjölkprodukter, inklusive värmebehandlade produkter

0,05 g/l (drycker)

0,4 g/kg (fast form)

Icke mjölkbaserade motsvarigheter till mjölkprodukter, inklusive mjölk- och gräddersättningsmedel för drycker

0,05 g/l (drycker)

0,25 g/kg (fast form)

Müslistänger

0,5 g/kg

Bordssötningsmedel

8,3 g/kg

Drycker baserade på frukt, bär eller grönsaker

0,05 g/l

Smaksatta drycker

0,05 g/l

Specialkaffe, te, örtte, fruktte, bärte, cikoria; extrakt av te, örtte, fruktte, bärte och cikoria; beredningar för te, plantte, fruktte, bärte och te av spannmål

0,2 g/kg

Kosttillskott enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG

300 mg/dag för befolkningen i allmänhet som är äldre än 10 år

55 mg/dag for spädbarn

130 mg/dag för småbarn

250 mg/dag för barn 3–10 år

---

(1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 828/2014 av den 30 juli 2014 om kraven på tillhandahållande av information till konsumenterna om frånvaro eller reducerad förekomst av gluten i livsmedel (EUT L 228, 31.7.2014, s. 5).

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/2376

av den 15 december 2017

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2015/348 vad gäller överensstämmelsen hos de reviderade målen inom nyckelområdet kostnadseffektivitet som ingår i de ändrade nationella eller funktionella luftrumsblockplaner som inlämnats av Malta, Bulgarien och Polen

[delgivet med nr C(2017) 8433]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (nedan kallad ramförordningen) (1), särskilt artikel 11.3 c,

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 av den 3 maj 2013 om inrättande av ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner (2), särskilt artikel 14.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med förordning (EG) nr 549/2004 ska medlemsstaterna anta nationella planer eller planer för funktionella luftrumsblock, bl.a. bindande nationella mål eller mål för funktionella luftrumsblock, för att säkra överensstämmelse med de unionstäckande prestationsmålen. I den förordningen föreskrivs även att kommissionen ska bedöma överensstämmelsen hos dessa mål utifrån de kvalitetskriterier som avses i artikel 11.6 d i samma förordning. Närmare bestämmelser i detta avseende fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med förordning (EG) nr 549/2004 ska medlemsstaterna anta nationella planer eller planer för funktionella luftrumsblock, bl.a. bindande nationella mål eller mål för funktionella luftrumsblock, för att säkra överensstämmelse med de unionstäckande prestationsmålen. I den förordningen föreskrivs även att kommissionen ska bedöma överensstämmelsen hos dessa mål utifrån de kvalitetskriterier som avses i artikel 11.6 d i samma förordning. Närmare bestämmelser i detta avseende fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013.

| (2) | Efter en bedömning av prestationsplanerna antog kommissionen genomförandebeslut (EU) 2015/348 (3) som bland annat fastställer att mål inom nyckelområdet kostnadseffektivitet som ingår i de prestationsplaner som har inlämnats av Malta, Bulgarien och Polen överensstämmer med de unionstäckande prestationsmålen för den andra referensperioden (2015–2019). |
| --- | --- |

(2)

Efter en bedömning av prestationsplanerna antog kommissionen genomförandebeslut (EU) 2015/348 (3) som bland annat fastställer att mål inom nyckelområdet kostnadseffektivitet som ingår i de prestationsplaner som har inlämnats av Malta, Bulgarien och Polen överensstämmer med de unionstäckande prestationsmålen för den andra referensperioden (2015–2019).

| (3) | Kommissionen antog därefter kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1985 (4), som tillåter att de medlemsstaterna, på egen begäran, att revidera sina mål inom nyckelområdet kostnadseffektivitet för åren 2017, 2018 och 2019, i enlighet med artikel 17.1 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen antog därefter kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1985 (4), som tillåter att de medlemsstaterna, på egen begäran, att revidera sina mål inom nyckelområdet kostnadseffektivitet för åren 2017, 2018 och 2019, i enlighet med artikel 17.1 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013.

| (4) | På denna grundval reviderade Malta, Bulgarien och Polen de målen och ändrade sina prestationsplaner i enlighet med detta och lämnade in dem till kommissionen med en begäran om att möjliggöra översyn 2016. |
| --- | --- |

(4)

På denna grundval reviderade Malta, Bulgarien och Polen de målen och ändrade sina prestationsplaner i enlighet med detta och lämnade in dem till kommissionen med en begäran om att möjliggöra översyn 2016.

| (5) | Kommissionen har bedömt dessa ändrade planer och, i synnerhet, de reviderade målen, i enlighet med artikel 14 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013. Överensstämmelsen hos de reviderade målen inom nyckelområdet kostnadseffektivitet, uttryckta i fastställda enhetskostnader underväg, med de unionstäckande prestationsmålen har bedömts i enlighet med principerna i punkt 5 jämförd med punkt 1 i bilaga IV till genomförandeförordning (EU) nr 390/2013, varvid hänsyn framför allt tagits till tendensen hos de fastställda enhetskostnaderna underväg för andra referensperioden i förhållande till det genomsnittliga minskningsmålet på 3,3 % per år och för en kombination av första och andra referensperioderna (2012–2019) i förhållande till det genomsnittliga minskningsmålet på 1,7 % per år, samt till nivån på de fastställda enhetskostnaderna underväg jämfört med medlemsstater som har en liknande operativ och ekonomisk miljö. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har bedömt dessa ändrade planer och, i synnerhet, de reviderade målen, i enlighet med artikel 14 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013. Överensstämmelsen hos de reviderade målen inom nyckelområdet kostnadseffektivitet, uttryckta i fastställda enhetskostnader underväg, med de unionstäckande prestationsmålen har bedömts i enlighet med principerna i punkt 5 jämförd med punkt 1 i bilaga IV till genomförandeförordning (EU) nr 390/2013, varvid hänsyn framför allt tagits till tendensen hos de fastställda enhetskostnaderna underväg för andra referensperioden i förhållande till det genomsnittliga minskningsmålet på 3,3 % per år och för en kombination av första och andra referensperioderna (2012–2019) i förhållande till det genomsnittliga minskningsmålet på 1,7 % per år, samt till nivån på de fastställda enhetskostnaderna underväg jämfört med medlemsstater som har en liknande operativ och ekonomisk miljö.

| (6) | För Malta visade bedömningen att landets reviderade mål bygger på en planerad minskning av de fastställda enhetskostnaderna underväg under den andra referensperioden med i genomsnitt 3 % per år. Det är marginellt lägre än den eftersträvade minskningen av de genomsnittliga unionstäckande fastställda enhetskostnaderna underväg för den referensperioden. Men under kombinationen av de första och andra referensperioderna minskade de planerade fastställda enhetskostnaderna underväg i snabbare takt (– 4,6 %) än det unionstäckande målet. Maltas reviderade mål för 2019 bygger dessutom på planerade fastställda enhetskostnader underväg som ligger betydligt under (40,4 %) de genomsnittliga fastställda enhetskostnaderna underväg i de medlemsstater vars operativa och ekonomiska miljö liknar Maltas. Kommissionen anser därför att de reviderade målen för Malta för åren 2017, 2018 och 2019 överensstämmer med de unionsomfattande målen inom nyckelområdet kostnadseffektivitet för den andra referensperioden. |
| --- | --- |

(6)

För Malta visade bedömningen att landets reviderade mål bygger på en planerad minskning av de fastställda enhetskostnaderna underväg under den andra referensperioden med i genomsnitt 3 % per år. Det är marginellt lägre än den eftersträvade minskningen av de genomsnittliga unionstäckande fastställda enhetskostnaderna underväg för den referensperioden. Men under kombinationen av de första och andra referensperioderna minskade de planerade fastställda enhetskostnaderna underväg i snabbare takt (– 4,6 %) än det unionstäckande målet. Maltas reviderade mål för 2019 bygger dessutom på planerade fastställda enhetskostnader underväg som ligger betydligt under (40,4 %) de genomsnittliga fastställda enhetskostnaderna underväg i de medlemsstater vars operativa och ekonomiska miljö liknar Maltas. Kommissionen anser därför att de reviderade målen för Malta för åren 2017, 2018 och 2019 överensstämmer med de unionsomfattande målen inom nyckelområdet kostnadseffektivitet för den andra referensperioden.

| (7) | För Bulgarien visade bedömningen att landets reviderade mål bygger på en planerad minskning av de fastställda enhetskostnaderna underväg under den andra referensperioden med i genomsnitt 1,1 % per år. Det är lägre än den eftersträvade minskningen av de genomsnittliga unionstäckande fastställda enhetskostnaderna underväg för den referensperioden. Men under kombinationen av de första och andra referensperioderna minskade de planerade fastställda enhetskostnaderna underväg i snabbare takt (– 2,3 %) än det unionsomfattande målet. Bulgariens reviderade mål för 2019 bygger dessutom på planerade fastställda enhetskostnader underväg som ligger under (3,0 %) de genomsnittliga fastställda enhetskostnaderna underväg i de medlemsstater vars operativa och ekonomiska miljö liknar Bulgariens. Kommissionen anser därför att de reviderade målen för Bulgarien för åren 2017, 2018 och 2019 överensstämmer med de unionsomfattande målen inom nyckelområdet kostnadseffektivitet för den andra referensperioden. |
| --- | --- |

(7)

För Bulgarien visade bedömningen att landets reviderade mål bygger på en planerad minskning av de fastställda enhetskostnaderna underväg under den andra referensperioden med i genomsnitt 1,1 % per år. Det är lägre än den eftersträvade minskningen av de genomsnittliga unionstäckande fastställda enhetskostnaderna underväg för den referensperioden. Men under kombinationen av de första och andra referensperioderna minskade de planerade fastställda enhetskostnaderna underväg i snabbare takt (– 2,3 %) än det unionsomfattande målet. Bulgariens reviderade mål för 2019 bygger dessutom på planerade fastställda enhetskostnader underväg som ligger under (3,0 %) de genomsnittliga fastställda enhetskostnaderna underväg i de medlemsstater vars operativa och ekonomiska miljö liknar Bulgariens. Kommissionen anser därför att de reviderade målen för Bulgarien för åren 2017, 2018 och 2019 överensstämmer med de unionsomfattande målen inom nyckelområdet kostnadseffektivitet för den andra referensperioden.

| (8) | För Polen visade bedömningen att landets reviderade mål bygger på en planerad minskning av de fastställda enhetskostnaderna underväg under den andra referensperioden med i genomsnitt 0,1 % per år. Det är lägre än den eftersträvade minskningen av de genomsnittliga unionstäckande fastställda enhetskostnaderna underväg för den referensperioden. Men under kombinationen av de första och andra referensperioderna ökade de planerade fastställda enhetskostnaderna underväg (+ 1,4 % i genomsnitt per år). Polens reviderade mål för 2019 bygger dock på planerade fastställda enhetskostnader underväg som ligger betydligt under (14,9 %) de genomsnittliga fastställda enhetskostnaderna underväg i de medlemsstater vars operativa och ekonomiska miljö liknar Polens. Mot bakgrund av de gynnsamma fastställda enhetskostnaderna underväg, och med beaktande av de särskilda omständigheter som förklarar den ogynnsamma utvecklingen av de fastställda enhetskostnaderna underväg, framför allt vidtagandet av nödvändiga säkerhetsåtgärder, anser kommissionen på det hela taget att de reviderade målen för Polen för åren 2017, 2018 och 2019 överensstämmer med de unionsomfattande målen inom nyckelområdet kostnadseffektivitet för den andra referensperioden. |
| --- | --- |

(8)

För Polen visade bedömningen att landets reviderade mål bygger på en planerad minskning av de fastställda enhetskostnaderna underväg under den andra referensperioden med i genomsnitt 0,1 % per år. Det är lägre än den eftersträvade minskningen av de genomsnittliga unionstäckande fastställda enhetskostnaderna underväg för den referensperioden. Men under kombinationen av de första och andra referensperioderna ökade de planerade fastställda enhetskostnaderna underväg (+ 1,4 % i genomsnitt per år). Polens reviderade mål för 2019 bygger dock på planerade fastställda enhetskostnader underväg som ligger betydligt under (14,9 %) de genomsnittliga fastställda enhetskostnaderna underväg i de medlemsstater vars operativa och ekonomiska miljö liknar Polens. Mot bakgrund av de gynnsamma fastställda enhetskostnaderna underväg, och med beaktande av de särskilda omständigheter som förklarar den ogynnsamma utvecklingen av de fastställda enhetskostnaderna underväg, framför allt vidtagandet av nödvändiga säkerhetsåtgärder, anser kommissionen på det hela taget att de reviderade målen för Polen för åren 2017, 2018 och 2019 överensstämmer med de unionsomfattande målen inom nyckelområdet kostnadseffektivitet för den andra referensperioden.

| (9) | Genomförandebeslut (EU) 2015/348 bör därför ändras för att ta hänsyn till de reviderade målen för Bulgarien, Malta och Polen. |
| --- | --- |

(9)

Genomförandebeslut (EU) 2015/348 bör därför ändras för att ta hänsyn till de reviderade målen för Bulgarien, Malta och Polen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2015/348 ska ersättas med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2017.

På kommissionens vägnar

Violeta BULC

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 128, 9.5.2013, s. 1.

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/348 av den 2 mars 2015 om överensstämmelsen hos vissa mål i de nationella eller funktionella luftrumsblockplaner som inlämnats enligt förordning (EG) nr 549/2004 med de unionstäckande prestationsmålen för den andra referensperioden (EUT L 60, 4.3.2015, s. 55).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1985 av den 31 oktober 2017 om tillåtande av översyn av målen för 2017, 2018 och 2019 inom nyckelområdet kostnadseffektivitet avseende flygtrafiktjänster i Malta, Bulgarien och Polen i enlighet med artikel 17.1 i genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 (EUT L 287, 4.11.2017, s. 28).

4

---

BILAGA

”BILAGA

Prestationsmål inom nyckelområdena säkerhet, miljö, kapacitet och kostnadseffektivitet i de nationella eller funktionella luftrumsblockplaner som inlämnats enligt förordning (EG) nr 549/2004, vilka befunnits överensstämma med de unionstäckande prestationsmålen för den andra referensperioden

NYCKELOMRÅDET SÄKERHET

Säkerhetsledningens effektivitet (Effectiveness of Safety Management – EOSM) och tillämpningen av allvarlighetsklassificeringen på grundval av metoden med riskanalysverktyg (RAT)

| Medlemsstat | FAB | Säkerhetsledningens effektivitet (EOSM) | Nivå ATM Ground % (RAT) | Nivå ATM overall % (RAT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | STAT Nivå | ANSP Nivå | 2017 | 2019 | 2017 | 2019 |
| | Övervakningskommittén | Övriga MO | SMI | RI's | ATM-S | SMI | RI's | ATM-S | SMI | RI's | ATM-S | SMI | RI's | ATM-S |
| Österrike | FAB CE | C | D | D | 94,17 | 93,33 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Kroatien |
| Tjeckien |
| Ungern |
| Slovakien |
| Slovenien |
| Irland | UK - IR | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Förenade kungariket |
| Belgien/Luxemburg | FAB EC | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 |
| Frankrike |
| Tyskland |
| Nederländerna |
| [Schweiz] |
| Polen | Baltic | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 90 | 90 | 100 |
| Litauen |
| Cypern | Blue Med FAB | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 95 | 95 | 100 |
| Grekland |
| Italien |
| Rumänien |
| Bulgarien | Donau | C | C | D | 90 | 90 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 85 | 80 | 90 | 90 | 100 |
| Rumänien |
| Danmark | FAB DK-SE | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Sverige |
| Estland | NEFAB | C | C | D | 95 | 95 | 85 | 100 | 100 | 100 | 90 | 90 | 85 | 100 | 100 | 100 |
| Finland |
| Lettland |
| [Norge] |
| Spanien | SW | C | D | D | 90 | 90 | 90 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 90 | 80 | 80 | 100 |
| Spanien |

Medlemsstat

FAB

Säkerhetsledningens effektivitet (EOSM)

Nivå ATM Ground % (RAT)

Nivå ATM overall % (RAT)

STAT Nivå

ANSP Nivå

2017

2019

2017

2019

Övervakningskommittén

Övriga MO

SMI

RI's

ATM-S

SMI

RI's

ATM-S

SMI

RI's

ATM-S

SMI

RI's

ATM-S

Österrike

FAB CE

C

D

D

94,17

93,33

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Kroatien

Tjeckien

Ungern

Slovakien

Slovenien

Irland

UK - IR

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Förenade kungariket

Belgien/Luxemburg

FAB EC

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

Frankrike

Tyskland

Nederländerna

[Schweiz]

Polen

Baltic

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

90

90

100

Litauen

Cypern

Blue Med FAB

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

95

95

100

Grekland

Italien

Rumänien

Bulgarien

Donau

C

C

D

90

90

80

100

100

100

80

85

80

90

90

100

Rumänien

Danmark

FAB DK-SE

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Sverige

Estland

NEFAB

C

C

D

95

95

85

100

100

100

90

90

85

100

100

100

Finland

Lettland

[Norge]

Spanien

SW

C

D

D

90

90

90

100

100

100

80

80

90

80

80

100

Spanien

Förkortningar:

| SC | : | Ledningsmålet ”säkerhetskultur” (safety culture – SC) enligt punkt 1.1.a i avsnitt 2 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 390/2013. |
| --- | --- | --- |
| Övriga MO | : | Övriga ledningsmål (management objectives – MO) enligt punkt 1.1 a i avsnitt 2 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 390/2013, förutom ”säkerhetskultur”. |
| Ris | : | (= Runway incursions) Intrång på bana |
| SMI | : | (= Separation minima infringements) Händelser med separationsunderskridande |
| ATM-S | : | (= ATM-specific occurrences) ATM-specifika händelser |

SC

:

Ledningsmålet ”säkerhetskultur” (safety culture – SC) enligt punkt 1.1.a i avsnitt 2 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 390/2013.

Övriga MO

:

Övriga ledningsmål (management objectives – MO) enligt punkt 1.1 a i avsnitt 2 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 390/2013, förutom ”säkerhetskultur”.

Ris

:

(= Runway incursions) Intrång på bana

SMI

:

(= Separation minima infringements) Händelser med separationsunderskridande

ATM-S

:

(= ATM-specific occurrences) ATM-specifika händelser

NYCKELOMRÅDET MILJÖ

Horisontell flygningseffektivitet underväg för den aktuella flygbanan

| Medlemsstat | FAB | Mål för funktionella luftrumsblock: miljö (%) |
| --- | --- | --- |
| | | 2019 |
| Österrike | FAB CE | 1,81 |
| Kroatien |
| Tjeckien |
| Ungern |
| Slovakien |
| Slovenien |
| Irland | UK - IR | 2,99 |
| Förenade kungariket |
| Belgien/Luxemburg | FAB EC | 2,96 |
| Frankrike |
| Tyskland |
| Nederländerna |
| [Schweiz] |
| Polen | Baltic | 1,36 |
| Litauen |
| Cypern | Blue Med | 2,45 |
| Grekland |
| Italien |
| Rumänien |
| Bulgarien | Donau | 1,37 |
| Rumänien |
| Danmark | DK - SE | 1,19 |
| Sverige |
| Estland | NEFAB | 1,22 |
| Finland |
| Lettland |
| [Norge] |
| Spanien | SW | 3,28 |
| Spanien |

Medlemsstat

FAB

Mål för funktionella luftrumsblock: miljö (%)

2019

Österrike

FAB CE

1,81

Kroatien

Tjeckien

Ungern

Slovakien

Slovenien

Irland

UK - IR

2,99

Förenade kungariket

Belgien/Luxemburg

FAB EC

2,96

Frankrike

Tyskland

Nederländerna

[Schweiz]

Polen

Baltic

1,36

Litauen

Cypern

Blue Med

2,45

Grekland

Italien

Rumänien

Bulgarien

Donau

1,37

Rumänien

Danmark

DK - SE

1,19

Sverige

Estland

NEFAB

1,22

Finland

Lettland

[Norge]

Spanien

SW

3,28

Spanien

NYCKELOMRÅDET KAPACITET

Försening i flödesplaneringen (ATFM) underväg i min/flygning

| Medlemsstat | FAB | Mål för funktionella luftrumsblock: kapacitet underväg |
| --- | --- | --- |
| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Irland | UK - IR | 0,25 | 0,26 | 0,26 | 0,26 | 0,26 |
| Förenade kungariket |
| Polen | Baltic | 0,21 | 0,21 | 0,21 | 0,22 | 0,22 |
| Litauen |
| Danmark | DK-SE | 0,10 | 0,10 | 0,10 | 0,09 | 0,09 |
| Sverige |
| Estland | NEFAB | 0,12 | 0,12 | 0,13 | 0,13 | 0,13 |
| Finland |
| Lettland |
| [Norge] |

Medlemsstat

FAB

Mål för funktionella luftrumsblock: kapacitet underväg

2015

2016

2017

2018

2019

Irland

UK - IR

0,25

0,26

0,26

0,26

0,26

Förenade kungariket

Polen

Baltic

0,21

0,21

0,21

0,22

0,22

Litauen

Danmark

DK-SE

0,10

0,10

0,10

0,09

0,09

Sverige

Estland

NEFAB

0,12

0,12

0,13

0,13

0,13

Finland

Lettland

[Norge]

NYCKELOMRÅDET KOSTNADSEFFEKTIVITET

Teckenförklaring:

| Bokstav | Punkt | Enheter |
| --- | --- | --- |
| A) | Sammanlagda fastställda kostnader underväg | (i nominella termer och i nationell valuta) |
| B) | Inflationstakt | (%) |
| C) | Inflationsindex | (100 = 2009) |
| D) | Sammanlagda fastställda kostnader underväg | (i 2009 års realpriser och i nationell valuta) |
| E) | Sammanlagda tjänstenheter underväg | Engelsk förkortning ”TSUs” |
| F) | Fastställda enhetskostnader underväg | (i 2009 års realpriser och i nationell valuta) |

Bokstav

Punkt

Enheter

A)

Sammanlagda fastställda kostnader underväg

(i nominella termer och i nationell valuta)

B)

Inflationstakt

(%)

C)

Inflationsindex

(100 = 2009)

D)

Sammanlagda fastställda kostnader underväg

(i 2009 års realpriser och i nationell valuta)

E)

Sammanlagda tjänstenheter underväg

Engelsk förkortning ”TSUs”

F)

Fastställda enhetskostnader underväg

(i 2009 års realpriser och i nationell valuta)

BALTIC FAB

Avgiftszon: Litauen – Valuta: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 23 316 993 | 23 342 321 | 24 186 978 | 25 093 574 | 25 748 766 |
| B) | 1,7 % | 2,2 % | 2,5 % | 2,2 % | 2,2 % |
| C) | 112,9 | 115,4 | 118,4 | 121,0 | 123,7 |
| D) | 20 652 919 | 20 223 855 | 20 434 886 | 20 737 566 | 20 814 037 |
| E) | 490 928 | 508 601 | 524 877 | 541 672 | 559 548 |
| F) | 42,07 | 39,76 | 38,93 | 38,28 | 37,20 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

23 316 993

23 342 321

24 186 978

25 093 574

25 748 766

B)

1,7 %

2,2 %

2,5 %

2,2 %

2,2 %

C)

112,9

115,4

118,4

121,0

123,7

D)

20 652 919

20 223 855

20 434 886

20 737 566

20 814 037

E)

490 928

508 601

524 877

541 672

559 548

F)

42,07

39,76

38,93

38,28

37,20

Avgiftszon: Polen – Valuta: PLN

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 658 592 342 | 687 375 337 | 807 874 605 | 840 660 505 | 795 098 157 |
| B) | 2,4 % | 2,5 % | 1,1 % | 1,9 % | 2,4 % |
| C) | 115,9 | 118,7 | 111,3 | 113,4 | 116,1 |
| D) | 568 474 758 | 578 848 069 | 725 678 008 | 741 339 221 | 685 060 982 |
| E) | 4 362 840 | 4 544 000 | 4 299 929 | 4 419 000 | 4 560 000 |
| F) | 130,30 | 127,39 | 168,77 | 167,76 | 150,23 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

658 592 342

687 375 337

807 874 605

840 660 505

795 098 157

B)

2,4 %

2,5 %

1,1 %

1,9 %

2,4 %

C)

115,9

118,7

111,3

113,4

116,1

D)

568 474 758

578 848 069

725 678 008

741 339 221

685 060 982

E)

4 362 840

4 544 000

4 299 929

4 419 000

4 560 000

F)

130,30

127,39

168,77

167,76

150,23

BLUE MED FAB

Avgiftszon: Cypern – Valuta: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 52 708 045 | 53 598 493 | 55 916 691 | 57 610 277 | 59 360 816 |
| B) | 1,6 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,8 % | 2,0 % |
| C) | 112,9 | 114,8 | 116,8 | 118,9 | 121,3 |
| D) | 46 681 639 | 46 676 772 | 47 881 610 | 48 459 560 | 48 952 987 |
| E) | 1 395 081 | 1 425 773 | 1 457 140 | 1 489 197 | 1 521 959 |
| F) | 33,46 | 32,74 | 32,86 | 32,54 | 32,16 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

52 708 045

53 598 493

55 916 691

57 610 277

59 360 816

B)

1,6 %

1,7 %

1,7 %

1,8 %

2,0 %

C)

112,9

114,8

116,8

118,9

121,3

D)

46 681 639

46 676 772

47 881 610

48 459 560

48 952 987

E)

1 395 081

1 425 773

1 457 140

1 489 197

1 521 959

F)

33,46

32,74

32,86

32,54

32,16

Avgiftszon: Grekland – Valuta: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 147 841 464 | 151 226 557 | 155 317 991 | 156 939 780 | 164 629 376 |
| B) | 0,3 % | 1,1 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,6 % |
| C) | 107,9 | 109,1 | 110,4 | 111,8 | 113,6 |
| D) | 136 958 572 | 138 630 543 | 140 635 901 | 140 350 008 | 144 936 752 |
| E) | 4 231 888 | 4 318 281 | 4 404 929 | 4 492 622 | 4 599 834 |
| F) | 32,36 | 32,10 | 31,93 | 31,24 | 31,51 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

147 841 464

151 226 557

155 317 991

156 939 780

164 629 376

B)

0,3 %

1,1 %

1,2 %

1,3 %

1,6 %

C)

107,9

109,1

110,4

111,8

113,6

D)

136 958 572

138 630 543

140 635 901

140 350 008

144 936 752

E)

4 231 888

4 318 281

4 404 929

4 492 622

4 599 834

F)

32,36

32,10

31,93

31,24

31,51

Avgiftszon: Malta – Valuta: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 17 736 060 | 19 082 057 | 20 694 940 | 21 720 523 | 22 752 314 |
| B) | 1,7 % | 1,8 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| C) | 111,9 | 114,0 | 115,9 | 117,9 | 119,9 |
| D) | 15 844 908 | 16 745 957 | 17 857 802 | 18 429 483 | 18 982 242 |
| E) | 609 000 | 621 000 | 880 000 | 933 000 | 990 000 |
| F) | 26,02 | 26,97 | 20,29 | 19,75 | 19,17 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

17 736 060

19 082 057

20 694 940

21 720 523

22 752 314

B)

1,7 %

1,8 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

C)

111,9

114,0

115,9

117,9

119,9

D)

15 844 908

16 745 957

17 857 802

18 429 483

18 982 242

E)

609 000

621 000

880 000

933 000

990 000

F)

26,02

26,97

20,29

19,75

19,17

DANUBE FAB

Avgiftszon: Bulgarien – Valuta: BGN

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 166 771 377 | 172 805 739 | 219 350 068 | 228 283 095 | 232 773 544 |
| B) | 0,9 % | 1,8 % | 1,1 % | 1,2 % | 1,4 % |
| C) | 110,1 | 112,1 | 106,9 | 108,1 | 109,7 |
| D) | 151 495 007 | 154 219 178 | 205 254 233 | 211 080 244 | 212 260 655 |
| E) | 2 627 000 | 2 667 000 | 3 439 000 | 3 611 824 | 3 745 039 |
| F) | 57,67 | 57,82 | 59,68 | 58,44 | 56,68 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

166 771 377

172 805 739

219 350 068

228 283 095

232 773 544

B)

0,9 %

1,8 %

1,1 %

1,2 %

1,4 %

C)

110,1

112,1

106,9

108,1

109,7

D)

151 495 007

154 219 178

205 254 233

211 080 244

212 260 655

E)

2 627 000

2 667 000

3 439 000

3 611 824

3 745 039

F)

57,67

57,82

59,68

58,44

56,68

Avgiftszon: Rumänien – Valuta: RON

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 690 507 397 | 704 650 329 | 718 659 958 | 735 119 853 | 753 216 461 |
| B) | 3,1 % | 3,0 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| C) | 126,9 | 130,7 | 134,4 | 138,2 | 141,9 |
| D) | 543 963 841 | 538 937 162 | 534 681 066 | 532 030 334 | 530 795 951 |
| E) | 4 012 887 | 4 117 019 | 4 219 063 | 4 317 155 | 4 441 542 |
| F) | 135,55 | 130,90 | 126,73 | 123,24 | 119,51 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

690 507 397

704 650 329

718 659 958

735 119 853

753 216 461

B)

3,1 %

3,0 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

C)

126,9

130,7

134,4

138,2

141,9

D)

543 963 841

538 937 162

534 681 066

532 030 334

530 795 951

E)

4 012 887

4 117 019

4 219 063

4 317 155

4 441 542

F)

135,55

130,90

126,73

123,24

119,51

DK-SE FAB

Avgiftszon: Danmark – Valuta: DKK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 726 872 134 | 724 495 393 | 735 983 926 | 749 032 040 | 750 157 741 |
| B) | 1,8 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % |
| C) | 111,6 | 114,1 | 116,6 | 119,1 | 121,8 |
| D) | 651 263 654 | 635 160 606 | 631 342 985 | 628 704 443 | 616 095 213 |
| E) | 1 553 000 | 1 571 000 | 1 589 000 | 1 608 000 | 1 628 000 |
| F) | 419,36 | 404,30 | 397,32 | 390,99 | 378,44 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

726 872 134

724 495 393

735 983 926

749 032 040

750 157 741

B)

1,8 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

C)

111,6

114,1

116,6

119,1

121,8

D)

651 263 654

635 160 606

631 342 985

628 704 443

616 095 213

E)

1 553 000

1 571 000

1 589 000

1 608 000

1 628 000

F)

419,36

404,30

397,32

390,99

378,44

Avgiftszon: Sverige – Valuta: SEK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 1 951 544 485 | 1 974 263 091 | 1 970 314 688 | 1 964 628 986 | 1 958 887 595 |
| B) | 1,6 % | 2,4 % | 2,1 % | 2,0 % | 2,0 % |
| C) | 106,1 | 108,6 | 110,9 | 113,1 | 115,4 |
| D) | 1 840 204 091 | 1 817 994 673 | 1 777 040 937 | 1 737 169 570 | 1 698 130 296 |
| E) | 3 257 000 | 3 303 000 | 3 341 000 | 3 383 000 | 3 425 000 |
| F) | 565,00 | 550,41 | 531,89 | 513,50 | 495,80 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

1 951 544 485

1 974 263 091

1 970 314 688

1 964 628 986

1 958 887 595

B)

1,6 %

2,4 %

2,1 %

2,0 %

2,0 %

C)

106,1

108,6

110,9

113,1

115,4

D)

1 840 204 091

1 817 994 673

1 777 040 937

1 737 169 570

1 698 130 296

E)

3 257 000

3 303 000

3 341 000

3 383 000

3 425 000

F)

565,00

550,41

531,89

513,50

495,80

FAB CE

Avgiftszon: Kroatien – Valuta: HRK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 670 066 531 | 687 516 987 | 691 440 691 | 687 394 177 | 674 346 800 |
| B) | 0,2 % | 1,0 % | 1,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| C) | 109,2 | 110,4 | 112,0 | 114,8 | 117,7 |
| D) | 613 414 184 | 622 991 131 | 617 287 272 | 598 707 050 | 573 017 597 |
| E) | 1 763 000 | 1 783 000 | 1 808 000 | 1 863 185 | 1 926 787 |
| F) | 347,94 | 349,41 | 341,42 | 321,34 | 297,40 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

670 066 531

687 516 987

691 440 691

687 394 177

674 346 800

B)

0,2 %

1,0 %

1,5 %

2,5 %

2,5 %

C)

109,2

110,4

112,0

114,8

117,7

D)

613 414 184

622 991 131

617 287 272

598 707 050

573 017 597

E)

1 763 000

1 783 000

1 808 000

1 863 185

1 926 787

F)

347,94

349,41

341,42

321,34

297,40

Avgiftszon: Tjeckien – Valuta: CZK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 3 022 287 900 | 3 087 882 700 | 3 126 037 100 | 3 149 817 800 | 3 102 014 900 |
| B) | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| C) | 111,5 | 113,7 | 116,0 | 118,3 | 120,7 |
| D) | 2 710 775 667 | 2 715 303 433 | 2 694 955 079 | 2 662 212 166 | 2 570 401 338 |
| E) | 2 548 000 | 2 637 000 | 2 717 000 | 2 795 000 | 2 881 000 |
| F) | 1 063,88 | 1 029,69 | 991,89 | 952,49 | 892,19 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

3 022 287 900

3 087 882 700

3 126 037 100

3 149 817 800

3 102 014 900

B)

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

C)

111,5

113,7

116,0

118,3

120,7

D)

2 710 775 667

2 715 303 433

2 694 955 079

2 662 212 166

2 570 401 338

E)

2 548 000

2 637 000

2 717 000

2 795 000

2 881 000

F)

1 063,88

1 029,69

991,89

952,49

892,19

Avgiftszon: Ungern – Valuta: HUF

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 28 133 097 383 | 29 114 984 951 | 29 632 945 277 | 30 406 204 408 | 31 345 254 629 |
| B) | 1,8 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| C) | 119,3 | 122,8 | 126,5 | 130,3 | 134,2 |
| D) | 23 587 547 923 | 23 699 795 100 | 23 418 852 735 | 23 330 056 076 | 23 350 067 982 |
| E) | 2 457 201 | 2 364 165 | 2 413 812 | 2 453 639 | 2 512 526 |
| F) | 9 599,36 | 10 024,60 | 9 702,02 | 9 508,35 | 9 293,46 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

28 133 097 383

29 114 984 951

29 632 945 277

30 406 204 408

31 345 254 629

B)

1,8 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

C)

119,3

122,8

126,5

130,3

134,2

D)

23 587 547 923

23 699 795 100

23 418 852 735

23 330 056 076

23 350 067 982

E)

2 457 201

2 364 165

2 413 812

2 453 639

2 512 526

F)

9 599,36

10 024,60

9 702,02

9 508,35

9 293,46

Avgiftszon: Slovenien – Valuta: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 32 094 283 | 33 168 798 | 33 870 218 | 34 392 801 | 35 029 005 |
| B) | 1,6 % | 2,1 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| C) | 111,9 | 114,3 | 116,5 | 118,8 | 121,2 |
| D) | 28 675 840 | 29 018 678 | 29 079 819 | 28 949 500 | 28 906 876 |
| E) | 481 500 | 499 637 | 514 217 | 529 770 | 546 470 |
| F) | 59,56 | 58,08 | 56,55 | 54,65 | 52,90 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

32 094 283

33 168 798

33 870 218

34 392 801

35 029 005

B)

1,6 %

2,1 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

C)

111,9

114,3

116,5

118,8

121,2

D)

28 675 840

29 018 678

29 079 819

28 949 500

28 906 876

E)

481 500

499 637

514 217

529 770

546 470

F)

59,56

58,08

56,55

54,65

52,90

NEFAB

Avgiftszon: Estland – Valuta: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 23 098 175 | 24 757 151 | 25 985 553 | 27 073 003 | 28 182 980 |
| B) | 3,0 % | 3,1 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| C) | 123,3 | 127,1 | 130,9 | 134,8 | 138,9 |
| D) | 18 739 585 | 19 481 586 | 19 852 645 | 20 081 013 | 20 295 459 |
| E) | 774 641 | 801 575 | 827 117 | 855 350 | 885 643 |
| F) | 24,19 | 24,30 | 24,00 | 23,48 | 22,92 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

23 098 175

24 757 151

25 985 553

27 073 003

28 182 980

B)

3,0 %

3,1 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

C)

123,3

127,1

130,9

134,8

138,9

D)

18 739 585

19 481 586

19 852 645

20 081 013

20 295 459

E)

774 641

801 575

827 117

855 350

885 643

F)

24,19

24,30

24,00

23,48

22,92

Avgiftszon: Finland – Valuta: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 45 050 000 | 45 596 000 | 46 064 000 | 46 321 000 | 46 468 000 |
| B) | 1,5 % | 1,7 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| C) | 114,4 | 116,4 | 118,6 | 121,0 | 123,4 |
| D) | 39 368 663 | 39 179 750 | 38 843 860 | 38 294 684 | 37 662 953 |
| E) | 792 600 | 812 000 | 827 000 | 843 000 | 861 000 |
| F) | 49,67 | 48,25 | 46,97 | 45,43 | 43,74 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

45 050 000

45 596 000

46 064 000

46 321 000

46 468 000

B)

1,5 %

1,7 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

C)

114,4

116,4

118,6

121,0

123,4

D)

39 368 663

39 179 750

38 843 860

38 294 684

37 662 953

E)

792 600

812 000

827 000

843 000

861 000

F)

49,67

48,25

46,97

45,43

43,74

Avgiftszon: Lettland – Valuta: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 22 680 662 | 23 118 000 | 23 902 000 | 24 692 818 | 25 534 000 |
| B) | 2,5 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % |
| C) | 109,7 | 112,2 | 114,8 | 117,4 | 120,1 |
| D) | 20 683 885 | 20 603 685 | 20 823 477 | 21 028 777 | 21 256 247 |
| E) | 802 000 | 824 000 | 844 000 | 867 000 | 890 000 |
| F) | 25,79 | 25,00 | 24,67 | 24,25 | 23,88 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

22 680 662

23 118 000

23 902 000

24 692 818

25 534 000

B)

2,5 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

C)

109,7

112,2

114,8

117,4

120,1

D)

20 683 885

20 603 685

20 823 477

21 028 777

21 256 247

E)

802 000

824 000

844 000

867 000

890 000

F)

25,79

25,00

24,67

24,25

23,88

SW FAB

Avgiftszon: Portugal – Valuta: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 111 331 252 | 117 112 878 | 121 117 127 | 124 427 807 | 127 871 286 |
| B) | 1,2 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % |
| C) | 110,5 | 112,2 | 113,8 | 115,5 | 117,3 |
| D) | 100 758 704 | 104 424 905 | 106 399 345 | 107 692 336 | 109 037 112 |
| E) | 3 095 250 | 3 104 536 | 3 122 232 | 3 147 209 | 3 171 128 |
| F) | 32,55 | 33,64 | 34,08 | 34,22 | 34,38 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

111 331 252

117 112 878

121 117 127

124 427 807

127 871 286

B)

1,2 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

C)

110,5

112,2

113,8

115,5

117,3

D)

100 758 704

104 424 905

106 399 345

107 692 336

109 037 112

E)

3 095 250

3 104 536

3 122 232

3 147 209

3 171 128

F)

32,55

33,64

34,08

34,22

34,38

SPANIEN

Avgiftszon: Kontinentala Spanien – Valuta: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 620 443 569 | 622 072 583 | 622 240 962 | 625 580 952 | 627 777 294 |
| B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| D) | 561 172 369 | 557 638 172 | 552 025 959 | 549 379 889 | 545 563 910 |
| E) | 8 880 000 | 8 936 000 | 9 018 000 | 9 128 000 | 9 238 000 |
| F) | 63,20 | 62,40 | 61,21 | 60,19 | 59,06 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

620 443 569

622 072 583

622 240 962

625 580 952

627 777 294

B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

D)

561 172 369

557 638 172

552 025 959

549 379 889

545 563 910

E)

8 880 000

8 936 000

9 018 000

9 128 000

9 238 000

F)

63,20

62,40

61,21

60,19

59,06

Avgiftszon: Spanien (Kanarieöarna) – Valuta: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 98 528 223 | 98 750 683 | 99 003 882 | 98 495 359 | 98 326 935 |
| B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| D) | 89 115 786 | 88 522 066 | 87 832 072 | 86 497 790 | 85 450 091 |
| E) | 1 531 000 | 1 528 000 | 1 531 000 | 1 537 000 | 1 543 000 |
| F) | 58,21 | 57,93 | 57,37 | 56,28 | 55,38 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

98 528 223

98 750 683

99 003 882

98 495 359

98 326 935

B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

D)

89 115 786

88 522 066

87 832 072

86 497 790

85 450 091

E)

1 531 000

1 528 000

1 531 000

1 537 000

1 543 000

F)

58,21

57,93

57,37

56,28

55,38

UK-IR FAB

Avgiftszon: Irland – Valuta: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 118 046 200 | 121 386 700 | 125 595 100 | 129 364 400 | 130 778 800 |
| B) | 1,1 % | 1,2 % | 1,4 % | 1,7 % | 1,7 % |
| C) | 103,7 | 105,0 | 106,4 | 108,2 | 110,1 |
| D) | 113 811 728 | 115 644 664 | 118 001 964 | 119 511 684 | 118 798 780 |
| E) | 4 000 000 | 4 049 624 | 4 113 288 | 4 184 878 | 4 262 135 |
| F) | 28,45 | 28,56 | 28,69 | 28,56 | 27,87 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

118 046 200

121 386 700

125 595 100

129 364 400

130 778 800

B)

1,1 %

1,2 %

1,4 %

1,7 %

1,7 %

C)

103,7

105,0

106,4

108,2

110,1

D)

113 811 728

115 644 664

118 001 964

119 511 684

118 798 780

E)

4 000 000

4 049 624

4 113 288

4 184 878

4 262 135

F)

28,45

28,56

28,69

28,56

27,87

Avgiftszon: Förenade kungariket – Valuta: GBP

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A) | 686 348 218 | 687 119 724 | 690 004 230 | 682 569 359 | 673 089 111 |
| B) | 1,9 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| C) | 118,2 | 120,5 | 122,9 | 125,3 | 127,8 |
| D) | 580 582 809 | 570 397 867 | 561 561 156 | 544 617 914 | 526 523 219 |
| E) | 10 244 000 | 10 435 000 | 10 583 000 | 10 758 000 | 10 940 000 |
| F) | 56,68 | 54,66 | 53,06 | 50,62 | 48,13 |

2015

2016

2017

2018

2019

A)

686 348 218

687 119 724

690 004 230

682 569 359

673 089 111

B)

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

C)

118,2

120,5

122,9

125,3

127,8

D)

580 582 809

570 397 867

561 561 156

544 617 914

526 523 219

E)

10 244 000

10 435 000

10 583 000

10 758 000

10 940 000

F)

56,68

54,66

53,06

50,62

48,13

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/80

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/2377

av den 15 december 2017

om 2015 års värden per medlemsstat för de växthusgasutsläpp som omfattas av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG

[delgivet med nr C(2017) 8476]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av den 21 maj 2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG (1), särskilt artikel 19.6, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG (2) fastställs årliga utsläppstilldelningar för varje medlemsstat och för varje år under perioden 2013–2020, samt en mekanism för att årligen bedöma om dessa gränsvärden efterlevs. Medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar uttryckta i ton CO2-ekvivalenter anges i kommissionens beslut 2013/162/EU (3). Anpassningen av de årliga utsläppstilldelningarna för varje medlemsstat fastställs i kommissionens genomförandebeslut 2013/634/EU (4). |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG (2) fastställs årliga utsläppstilldelningar för varje medlemsstat och för varje år under perioden 2013–2020, samt en mekanism för att årligen bedöma om dessa gränsvärden efterlevs. Medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar uttryckta i ton CO2-ekvivalenter anges i kommissionens beslut 2013/162/EU (3). Anpassningen av de årliga utsläppstilldelningarna för varje medlemsstat fastställs i kommissionens genomförandebeslut 2013/634/EU (4).

| (2) | I artikel 19 i förordning (EU) nr 525/2013 fastställs förfarandet för granskning av medlemsstaternas inventeringsdata för utsläpp av växthusgaser, som underlag för bedömningen av hur beslut nr 406/2009/EG efterlevs. Den årliga granskning som avses i artikel 19.2 i förordning (EU) nr 525/2013 gjordes på grundval av de utsläppsdata för 2015 som rapporterades till kommissionen i mars 2017 i enlighet med förfarandena i kapitel III i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 749/2014 (5) och i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 19 i förordning (EU) nr 525/2013 fastställs förfarandet för granskning av medlemsstaternas inventeringsdata för utsläpp av växthusgaser, som underlag för bedömningen av hur beslut nr 406/2009/EG efterlevs. Den årliga granskning som avses i artikel 19.2 i förordning (EU) nr 525/2013 gjordes på grundval av de utsläppsdata för 2015 som rapporterades till kommissionen i mars 2017 i enlighet med förfarandena i kapitel III i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 749/2014 (5) och i bilaga XVI till den förordningen.

| (3) | Varje medlemsstats sammanlagda växthusgasutsläpp 2015 som omfattas av beslut nr 406/2009/EG bör fastställas med beaktande av de tekniska korrigeringar och reviderade uppskattningar som gjorts i samband med den årliga granskningen, vilka redovisas i de slutliga granskningsrapporter som upprättats i enlighet med artikel 35.2 i förordning nr 749/2014/EU. |
| --- | --- |

(3)

Varje medlemsstats sammanlagda växthusgasutsläpp 2015 som omfattas av beslut nr 406/2009/EG bör fastställas med beaktande av de tekniska korrigeringar och reviderade uppskattningar som gjorts i samband med den årliga granskningen, vilka redovisas i de slutliga granskningsrapporter som upprättats i enlighet med artikel 35.2 i förordning nr 749/2014/EU.

| (4) | Detta beslut bör träda i kraft samma dag som det offentliggörs så att det överensstämmer med artikel 19.7 i förordning (EU) nr 525/2013, där det anges att den fyramånadersperiod under vilken medlemsstaterna får använda de flexibla mekanismerna enligt beslut (EU) nr 406/2009 ska räknas från den dag då detta beslut offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Detta beslut bör träda i kraft samma dag som det offentliggörs så att det överensstämmer med artikel 19.7 i förordning (EU) nr 525/2013, där det anges att den fyramånadersperiod under vilken medlemsstaterna får använda de flexibla mekanismerna enligt beslut (EU) nr 406/2009 ska räknas från den dag då detta beslut offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till detta beslut anges de totala värdena per medlemsstat 2015 för de växthusgasutsläpp som omfattas av beslut nr 406/2009/EG, på grundval av korrigerade inventeringsdata efter att den årliga granskning som avses i artikel 19.2 i förordning (EU) nr 525/2013 har avslutats.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 165, 18.6.2013, s. 13.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (EUT L 140, 5.6.2009, s. 136).

2

(3)  Kommissionens beslut 2013/162/EU av den 26 mars 2013 om fastställande av medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2013–2020 i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut 406/2009/EG (EUT L 90, 28.3.2013, s. 106).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/634/EU av den 31 oktober 2013 om anpassning av medlemsstaternas årliga utsläppstilldelningar för perioden 2013–2020 i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG (EUT L 292, 1.11.2013, s. 19).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 749/2014 av den 30 juni 2014 om struktur, format, inlämningsförfaranden och granskning gällande medlemsstaternas rapportering av information i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 203, 11.7.2014, s. 23).

5

---

BILAGA

| Medlemsstat | Växthusgasutsläpp som omfattas av beslut nr 406/2009/EG, uppgifter för 2015
  (uttryckt i ton koldioxidekvivalenter) |
| --- | --- |
| Belgien | 72 719 520 |
| Bulgarien | 25 354 866 |
| Tjeckien | 61 282 020 |
| Danmark | 32 520 220 |
| Tyskland | 444 080 615 |
| Estland | 6 144 411 |
| Irland | 43 037 173 |
| Grekland | 45 449 373 |
| Spanien | 196 153 196 |
| Frankrike | 353 009 851 |
| Kroatien | 15 565 304 |
| Italien | 273 282 682 |
| Cypern | 4 060 621 |
| Lettland | 9 005 121 |
| Litauen | 13 250 961 |
| Luxemburg | 8 607 481 |
| Ungern | 41 437 586 |
| Malta | 1 300 741 |
| Nederländerna | 101 119 720 |
| Österrike | 49 295 422 |
| Polen | 186 772 424 |
| Portugal | 40 614 056 |
| Rumänien | 74 555 379 |
| Slovenien | 10 719 610 |
| Slovakien | 20 084 623 |
| Finland | 29 886 479 |
| Sverige | 33 897 178 |
| Förenade kungariket | 326 027 912 |

Medlemsstat

Växthusgasutsläpp som omfattas av beslut nr 406/2009/EG, uppgifter för 2015

(uttryckt i ton koldioxidekvivalenter)

Belgien

72 719 520

Bulgarien

25 354 866

Tjeckien

61 282 020

Danmark

32 520 220

Tyskland

444 080 615

Estland

6 144 411

Irland

43 037 173

Grekland

45 449 373

Spanien

196 153 196

Frankrike

353 009 851

Kroatien

15 565 304

Italien

273 282 682

Cypern

4 060 621

Lettland

9 005 121

Litauen

13 250 961

Luxemburg

8 607 481

Ungern

41 437 586

Malta

1 300 741

Nederländerna

101 119 720

Österrike

49 295 422

Polen

186 772 424

Portugal

40 614 056

Rumänien

74 555 379

Slovenien

10 719 610

Slovakien

20 084 623

Finland

29 886 479

Sverige

33 897 178

Förenade kungariket

326 027 912

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/83

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/2378

av den 15 december 2017

om överensstämmelsen med artikel 17 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 för 2017 års enhetsavgifter för avgiftszoner

[delgivet med nr C(2017) 8501]

(Endast de danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, nederländska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska texterna är giltiga)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om tillhandahållande av tjänster”) (1), särskilt artikel 15.4,

kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 av den 3 maj 2013 om inrättande av ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster (2), särskilt artikel 17.1 d, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 fastställs ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster. Det gemensamma avgiftssystemet är en integrerad del av arbetet för att uppnå målen för det prestationssystem som inrättats enligt artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 (3) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 (4). |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 fastställs ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster. Det gemensamma avgiftssystemet är en integrerad del av arbetet för att uppnå målen för det prestationssystem som inrättats enligt artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 (3) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 (4).

| (2) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/132/EU (5) fastställs unionstäckande prestationsmål, inklusive ett kostnadseffektivitetsmål för undervägsflygtrafiktjänster uttryckt som fastställd kostnad per enhet för tillhandahållandet av dessa tjänster, för den andra referensperioden som omfattar åren 2015–2019. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/132/EU (5) fastställs unionstäckande prestationsmål, inklusive ett kostnadseffektivitetsmål för undervägsflygtrafiktjänster uttryckt som fastställd kostnad per enhet för tillhandahållandet av dessa tjänster, för den andra referensperioden som omfattar åren 2015–2019.

| (3) | Enligt artikel 17.1 b och c i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 ska kommissionen senast den 1 juni 2016 utvärdera 2017 års enhetsavgifter för avgiftszoner, som medlemsstaterna lämnat till kommissionen i enlighet med kraven i artikel 9.1 och 9.2 i den förordningen. Inom ramen för utvärderingen kontrolleras att dessa enhetsavgifter överensstämmer med genomförandeförordningarna (EU) nr 390/2013 och (EU) nr 391/2013. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 17.1 b och c i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 ska kommissionen senast den 1 juni 2016 utvärdera 2017 års enhetsavgifter för avgiftszoner, som medlemsstaterna lämnat till kommissionen i enlighet med kraven i artikel 9.1 och 9.2 i den förordningen. Inom ramen för utvärderingen kontrolleras att dessa enhetsavgifter överensstämmer med genomförandeförordningarna (EU) nr 390/2013 och (EU) nr 391/2013.

| (4) | Kommissionen har gjort sin utvärdering av enhetsavgifterna med stöd av Eurocontrols enhet för prestationsgranskning (Performance Review Unit), med användning av data och ytterligare information som medlemsstaterna lämnat senast den 1 november 2016. Kommissionen tog också hänsyn till de förklaringar som lämnats och korrigeringar som gjorts före samrådsmötet om 2017 års enhetsavgifter för undervägstjänster, som hölls den 23 november 2016 med tillämpning av artikel 9.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013, samt de korrigeringar av enhetsavgifterna som medlemsstater gjort efter påföljande kontakter med kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har gjort sin utvärdering av enhetsavgifterna med stöd av Eurocontrols enhet för prestationsgranskning (Performance Review Unit), med användning av data och ytterligare information som medlemsstaterna lämnat senast den 1 november 2016. Kommissionen tog också hänsyn till de förklaringar som lämnats och korrigeringar som gjorts före samrådsmötet om 2017 års enhetsavgifter för undervägstjänster, som hölls den 23 november 2016 med tillämpning av artikel 9.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013, samt de korrigeringar av enhetsavgifterna som medlemsstater gjort efter påföljande kontakter med kommissionen.

| (5) | På grundval av den bedömningen konstaterar kommissionen i enlighet med artikel 17.1 d i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 att de enhetsavgifter för avgiftszoner för 2017 som inlämnats av Belgien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Irland, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike överensstämmer med genomförandeförordningarna (EU) nr 390/2013 och (EU) nr 391/2013. |
| --- | --- |

(5)

På grundval av den bedömningen konstaterar kommissionen i enlighet med artikel 17.1 d i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 att de enhetsavgifter för avgiftszoner för 2017 som inlämnats av Belgien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Irland, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike överensstämmer med genomförandeförordningarna (EU) nr 390/2013 och (EU) nr 391/2013.

| (6) | I enlighet med artikel 17.1 d i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 bör de berörda medlemsstaterna underrättas om detta. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 17.1 d i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 bör de berörda medlemsstaterna underrättas om detta.

| (7) | Konstaterandet och underrättelsen att enhetsavgifter för avgiftszoner överensstämmer med genomförandeförordningarna (EU) nr 390/2013 och (EU) nr 391/2013 påverkar inte tillämpningen av artikel 16 i förordning (EG) nr 550/2004. |
| --- | --- |

(7)

Konstaterandet och underrättelsen att enhetsavgifter för avgiftszoner överensstämmer med genomförandeförordningarna (EU) nr 390/2013 och (EU) nr 391/2013 påverkar inte tillämpningen av artikel 16 i förordning (EG) nr 550/2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

2017 års enhetsavgifter för avgiftszoner enligt bilagan överensstämmer med genomförandeförordningarna (EU) nr 390/2013 och (EU) nr 391/2013.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Irland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Kroatien, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Ungern, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland, Konungariket Sverige och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2017.

På kommissionens vägnar

Violeta BULC

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 96, 31.3.2004, s. 10.

1

(2)  
  EUT L 128, 9.5.2013, s. 31.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättandet av det gemensamma europeiska luftrummet (ramförordning) (EUT L 96, 31.3.2004, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 av den 3 maj 2013 om inrättande av ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner (EUT L 128, 9.5.2013, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/132/EU av den 11 mars 2014 om fastställande av unionstäckande prestationsmål för nätet för flygledningstjänst och gränsvärden för varning för den andra referensperioden 2015–2019 (EUT L 71, 12.3.2014, s. 20).

5

---

BILAGA

| | Avgiftszon | 2017 års enhetsavgift i nationell valuta (*1) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Österrike | 72,71 |
| 2 | Belgien–Luxemburg | 67,46 |
| 3 | Kroatien | 346,74 |
| 4 | Cypern | 34,32 |
| 5 | Tjeckien | 1 134,76 |
| 6 | Danmark | 450,23 |
| 7 | Estland | 28,46 |
| 8 | Finland | 56,23 |
| 9 | Frankrike | 67,00 |
| 10 | Tyskland | 69,36 |
| 11 | Ungern | 10 898,29 |
| 12 | Irland | 29,54 |
| 13 | Italien | 80,00 |
| 14 | Lettland | 27,46 |
| 15 | Litauen | 44,42 |
| 16 | Nederländerna | 66,26 |
| 17 | Portugal | 40,12 |
| 18 | Rumänien | 149,21 |
| 19 | Slovakien | 52,54 |
| 20 | Slovenien | 64,60 |
| 21 | Spanien Kanarieöarna | 58,36 |
| 22 | Kontinentala Spanien | 71,69 |
| 23 | Sverige | 580,71 |
| 24 | Förenade kungariket | 64,54 |

Avgiftszon

2017 års enhetsavgift i nationell valuta (*1)

1

Österrike

72,71

2

Belgien–Luxemburg

67,46

3

Kroatien

346,74

4

Cypern

34,32

5

Tjeckien

1 134,76

6

Danmark

450,23

7

Estland

28,46

8

Finland

56,23

9

Frankrike

67,00

10

Tyskland

69,36

11

Ungern

10 898,29

12

Irland

29,54

13

Italien

80,00

14

Lettland

27,46

15

Litauen

44,42

16

Nederländerna

66,26

17

Portugal

40,12

18

Rumänien

149,21

19

Slovakien

52,54

20

Slovenien

64,60

21

Spanien Kanarieöarna

58,36

22

Kontinentala Spanien

71,69

23

Sverige

580,71

24

Förenade kungariket

64,54

---

(*1)  Dessa enhetsavgifter omfattar inte den administrativa enhetsavgiften som avses i artikel 18.1 i genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 och som gäller för de stater som är parter i Eurocontrols multilaterala överenskommelse om undervägsavgifter.

---

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/86

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/2379

av den 18 december 2017

om erkännande av Kanadas rapport inklusive typiska växthusgasutsläpp från odling av jordbruksråvaror i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG

[delgivet med nr C(2017) 8801]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (1), särskilt artikel 19.4, och

av följande skäl:

| (1) | Den 14 mars 2016 lade Kanada fram en rapport med resultaten av beräkningarna av växthusgasutsläpp från odling av raps för regioner i Kanada som liknar NUTS 2-regionerna i EU. |
| --- | --- |

(1)

Den 14 mars 2016 lade Kanada fram en rapport med resultaten av beräkningarna av växthusgasutsläpp från odling av raps för regioner i Kanada som liknar NUTS 2-regionerna i EU.

| (2) | Efter att ha granskat den rapport som Kanada lämnat anser kommissionen att den uppfyller villkoren i direktiv 2009/28/EG för att tillåta ett tredjeland att använda typiska värden för ett mindre geografiskt område (kanadensiska regioner) än de som används vid beräkningen av standardvärden: uppgifterna i denna rapport avser utsläpp från odling av jordbruksråvaror (rapsoljeväxtfrön), de typiska värdena för växthusgasutsläpp från odling av rapsoljeväxter kan förväntas vara lägre än eller lika höga som de utsläpp som användes vid beräkningen av relevanta standardvärden, och dessa typiska växthusgasutsläpp har rapporterats till kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Efter att ha granskat den rapport som Kanada lämnat anser kommissionen att den uppfyller villkoren i direktiv 2009/28/EG för att tillåta ett tredjeland att använda typiska värden för ett mindre geografiskt område (kanadensiska regioner) än de som används vid beräkningen av standardvärden: uppgifterna i denna rapport avser utsläpp från odling av jordbruksråvaror (rapsoljeväxtfrön), de typiska värdena för växthusgasutsläpp från odling av rapsoljeväxter kan förväntas vara lägre än eller lika höga som de utsläpp som användes vid beräkningen av relevanta standardvärden, och dessa typiska växthusgasutsläpp har rapporterats till kommissionen.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel och flytande biobränslen. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för hållbarhet för biodrivmedel och flytande biobränslen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen anser att den rapport som lades fram av Kanada för erkännande den 14 mars 2016 innehåller tillförlitliga uppgifter för mätning av växthusgasutsläppen i samband med odling av rapsoljeväxtfrön som producerats i de kanadensiska regionerna som Nuts 2-motsvarande regioner i den mening som avses i artikel 17.2 i direktiv 2009/28/EG. En sammanfattning av uppgifterna i rapporten återfinns i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut är giltigt i fem år. Om innehållet i eller omständigheterna för den rapport som överlämnades för erkännande till kommissionen den 14 mars 2016, ändras på ett sätt som kan påverka villkoren för erkännande i artikel 1, ska ändringarna utan dröjsmål anmälas till kommissionen. Kommissionen ska utvärdera de anmälda ändringarna för att fastställa om rapporten fortfarande innehåller korrekta uppgifter.

Artikel 3

Kommissionen får upphäva detta beslut om det tydligt har visats att rapporten inte längre innehåller korrekta uppgifter för mätningen av växthusgasutsläppen i samband med odling av rapsoljeväxtfrön som producerats i Kanada.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 140, 5.6.2009, s. 16.

1

---

BILAGA

Utsläpp av växthusgaser som härrör från odling av raps i kanadensiska regioner

| Enskilda utsläpp
  (kg CO2eq/dry-ton) | Totala utsläpp |
| --- | --- |
| Region | Fröplanta | Produktion av gödselmedel | Utsläpp av dikväveoxid på fältet | Produktion av bekämpningsmedel | Verksamhet på fältet | (kg CO2eq/dry-ton) | Kg CO2eq/MJ FAME |
| Regional enhet 23 | 2,4 | 262,5 | 523,5 | 4,2 | 73,1 | 865,7 | 33 |
| Regional enhet 24 | 2,2 | 266,5 | 510,6 | 3,7 | 64,9 | 847,9 | 33 |
| Regional enhet 28 | 2,5 | 212,8 | 499,5 | 3,8 | 71,4 | 790,0 | 30 |
| Regional enhet 29 | 2,5 | 203,1 | 319,4 | 3,6 | 63,4 | 592,0 | 23 |
| Regional enhet 30 | 2,2 | 190,2 | 206,5 | 2,8 | 55,1 | 456,8 | 18 |
| Regional enhet 34 | 2,2 | 170,4 | 421,2 | 3,3 | 57,7 | 654,8 | 25 |
| Regional enhet 35 | 1,9 | 154,2 | 338,4 | 2,6 | 54,9 | 552,0 | 21 |
| Regional enhet 37 | 2,1 | 166,6 | 198,2 | 2,8 | 58,3 | 428,0 | 16 |

Enskilda utsläpp

(kg CO2eq/dry-ton)

Totala utsläpp

Region

Fröplanta

Produktion av gödselmedel

Utsläpp av dikväveoxid på fältet

Produktion av bekämpningsmedel

Verksamhet på fältet

(kg CO2eq/dry-ton)

Kg CO2eq/MJ FAME

Regional enhet 23

2,4

262,5

523,5

4,2

73,1

865,7

33

Regional enhet 24

2,2

266,5

510,6

3,7

64,9

847,9

33

Regional enhet 28

2,5

212,8

499,5

3,8

71,4

790,0

30

Regional enhet 29

2,5

203,1

319,4

3,6

63,4

592,0

23

Regional enhet 30

2,2

190,2

206,5

2,8

55,1

456,8

18

Regional enhet 34

2,2

170,4

421,2

3,3

57,7

654,8

25

Regional enhet 35

1,9

154,2

338,4

2,6

54,9

552,0

21

Regional enhet 37

2,1

166,6

198,2

2,8

58,3

428,0

16

Anm: En regional enhet är den minsta geografiska enhet för vilken verksamhetsuppgifter från olika källor (som AAFC -Agriculture and AgriFood - Canada, Kanadas regering och Canadian Forest Service) kan harmoniseras. Regionala enheter är AAFC-rapporteringszoner som är indelade efter provinsgränser. En regional enhet finns därför inom en enda provins. De regionala enheterna i Kanada uppfyller de administrativa kraven och befolkningskraven enligt Nuts 2.

---

Rättelser

| 19.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 337/88 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 337/88

---

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1018 av den 29 juni 2015 om fastställande av en förteckning som klassificerar händelser inom civil luftfart som obligatoriskt måste rapporteras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 163 av den 30 juni 2015
  )

Sidan 3, bilaga I punkt 1

I stället för:

”1.   TRAFIK MED LUFTFARTYG”

ska det stå:

”1.   FLYGOPERATIVT”.

Sidan 3, bilaga I punkt 1.2

I stället för:

”1.2   
  Förberedelser för luftfartyg”

ska det stå:

”1.2   
  Förberedelser av luftfartyget”.

Sidan 3, bilaga I punkt 1.3.3

I stället för:

| ”3) | Intrång på start- och landningsområde.” |
| --- | --- |

”3)

ska det stå:

| ”3) | Intrång på start- och landningsområde (FATO).” |
| --- | --- |

”3)

Sidan 3, bilaga I punkterna 1.3.6–1.3.10

I stället för:

| ”6) | Faktisk eller försök till start, inflygning eller landning med felaktig inställning. |
| --- | --- |

”6)

Faktisk eller försök till start, inflygning eller landning med felaktig inställning.

| 7) | Svans, blad/vingspets eller motorgondol strejkar under start eller landning. |
| --- | --- |

7)

Svans, blad/vingspets eller motorgondol strejkar under start eller landning.

| 8) | Fortsatt inflygning i strid mot flygledarens kriterier för stabiliserad inflygning. |
| --- | --- |

8)

Fortsatt inflygning i strid mot flygledarens kriterier för stabiliserad inflygning.

| 9) | Fortsättning av en instrumentinflygning som underskrider minimum med otillräckliga visuella referenser. |
| --- | --- |

9)

Fortsättning av en instrumentinflygning som underskrider minimum med otillräckliga visuella referenser.

| 10) | Landning av säkerhetsskäl eller nödlandning.” |
| --- | --- |

10)

Landning av säkerhetsskäl eller nödlandning.”

ska det stå:

| ”6) | Start, inflygning eller landning, eller försök till start, inflygning eller landning, med felaktigt konfigurerat luftfartyg. |
| --- | --- |

”6)

Start, inflygning eller landning, eller försök till start, inflygning eller landning, med felaktigt konfigurerat luftfartyg.

| 7) | Islag med stjärt, blad/vingspets eller motorgondol under start eller landning. |
| --- | --- |

7)

Islag med stjärt, blad/vingspets eller motorgondol under start eller landning.

| 8) | Fortsatt inflygning i strid med operatörerens kriterier för stabiliserad inflygning. |
| --- | --- |

8)

Fortsatt inflygning i strid med operatörerens kriterier för stabiliserad inflygning.

| 9) | Fortsättning av en instrumentinflygning som underskrider offentliggjorda minima med otillräckliga visuella referenser. |
| --- | --- |

9)

Fortsättning av en instrumentinflygning som underskrider offentliggjorda minima med otillräckliga visuella referenser.

| 10) | Säkerhetslandning eller nödlandning.” |
| --- | --- |

10)

Säkerhetslandning eller nödlandning.”

Sidan 3, bilaga I punkterna 1.4.2–1.4.9

I stället för:

| ”2) | Luftfartyget rubbat, överskridande av normal stigning, bankningsvinkel eller hastighet som inte är avpassade till omständigheterna. |
| --- | --- |

”2)

Luftfartyget rubbat, överskridande av normal stigning, bankningsvinkel eller hastighet som inte är avpassade till omständigheterna.

| 3) | Nivå i konkurs. |
| --- | --- |

3)

Nivå i konkurs.

| 4) | Aktivering av ett flygenveloppsskydd, inbegripet överstegringsvarning, styrspaksservo för automatisk nossänkning och automatiska skydd. |
| --- | --- |

4)

Aktivering av ett flygenveloppsskydd, inbegripet överstegringsvarning, styrspaksservo för automatisk nossänkning och automatiska skydd.

| 5) | Oavsiktlig avvikelse från den avsedda eller anvisade lägsta av den dubbla föreskrivna navigeringsnoggrannheten eller 10 nautiska mil. |
| --- | --- |

5)

Oavsiktlig avvikelse från den avsedda eller anvisade lägsta av den dubbla föreskrivna navigeringsnoggrannheten eller 10 nautiska mil.

| 6) | Överskridande av flyghandbokens begränsning. |
| --- | --- |

6)

Överskridande av flyghandbokens begränsning.

| 7) | Drift med felaktig höjdmätarinställning. |
| --- | --- |

7)

Drift med felaktig höjdmätarinställning.

| 8) | Jetstråle, rotor- och proptvättrelaterade händelser som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara. |
| --- | --- |

8)

Jetstråle, rotor- och proptvättrelaterade händelser som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.

| 9) | Feltolkning av automatiseringsläge eller information som ges till flygbesättningen som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

9)

Feltolkning av automatiseringsläge eller information som ges till flygbesättningen som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.”

ska det stå:

| ”2) | Luftfartyg i onormalt flygläge, överskridande normal stigning eller med en bankningsvinkel eller fart som är olämplig med hänsyn till omständigheterna. |
| --- | --- |

”2)

Luftfartyg i onormalt flygläge, överskridande normal stigning eller med en bankningsvinkel eller fart som är olämplig med hänsyn till omständigheterna.

| 3) | Genomskjutning av höjd. |
| --- | --- |

3)

Genomskjutning av höjd.

| 4) | Aktivering av ett flygenveloppsskyddssystem, inbegripet stallvarnare, stick shaker, stick pusher och automatiska skydd. |
| --- | --- |

4)

Aktivering av ett flygenveloppsskyddssystem, inbegripet stallvarnare, stick shaker, stick pusher och automatiska skydd.

| 5) | Oavsiktlig avvikelse från den avsedda eller anvisade kursen med det som är lägst av följande: 2 gånger den föreskrivna navigeringsnoggrannheten eller 10 nautiska mil. |
| --- | --- |

5)

Oavsiktlig avvikelse från den avsedda eller anvisade kursen med det som är lägst av följande: 2 gånger den föreskrivna navigeringsnoggrannheten eller 10 nautiska mil.

| 6) | Överskridande av flyghandbokens begränsningar. |
| --- | --- |

6)

Överskridande av flyghandbokens begränsningar.

| 7) | Flygning med felaktig höjdmätarinställning. |
| --- | --- |

7)

Flygning med felaktig höjdmätarinställning.

| 8) | Jetstråle, rotor- och propellervindsrelaterade händelser som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara. |
| --- | --- |

8)

Jetstråle, rotor- och propellervindsrelaterade händelser som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.

| 9) | Sådan feltolkning av automation eller av information från cockpit till flygbesättningen som har försatt eller kunde ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

9)

Sådan feltolkning av automation eller av information från cockpit till flygbesättningen som har försatt eller kunde ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.”

Sidan 4, bilaga I punkterna 1.5.1 och 1.5.2

I stället för:

| ”1) | Oavsiktliga utsläpp av last eller annan extern utrustning. |
| --- | --- |

”1)

Oavsiktliga utsläpp av last eller annan extern utrustning.

| 2) | Förlust av lägesuppfattning (inbegripet miljö-, modal- och övervakningssystem, rumslig förvirring och tidshorisont).” |
| --- | --- |

2)

Förlust av lägesuppfattning (inbegripet miljö-, modal- och övervakningssystem, rumslig förvirring och tidshorisont).”

ska det stå:

| ”1) | Last eller externt monterad utrustning som råkar lossna. |
| --- | --- |

”1)

Last eller externt monterad utrustning som råkar lossna.

| 2) | Förlust av situationsmedvetenhet (inbegripet omgivnings-, läges- och systemmedvetenhet samt rums- och tidsorientering).” |
| --- | --- |

2)

Förlust av situationsmedvetenhet (inbegripet omgivnings-, läges- och systemmedvetenhet samt rums- och tidsorientering).”

Sidan 4, bilaga I punkt 2.1.5

I stället för:

| ”5) | Felfunktioner eller defekter i bränslesystemet som har effekt på bränsletillförsel och/eller bränslefördelning.” |
| --- | --- |

”5)

ska det stå:

| ”5) | Felfunktioner eller defekter i bränslesystemet som har inverkat på bränsletillförsel och/eller bränsledistribution.” |
| --- | --- |

”5)

Sidan 4, bilaga I punkt 2.1.7

I stället för:

| ”7) | Styrsystem fungerar onormalt, till exempel asymmetriska eller upphakade styrinstrument (t.ex. lyft [klaffar/vingframkantsluftledare], motstånds [spoilrar], attitydkontrollsanordningar [skevroder, höjdroder, sidoroder]).” |
| --- | --- |

”7)

ska det stå:

| ”7) | Styrsystem fungerar onormalt, till exempel asymmetriska eller fasthakade styrinstrument (t.ex. lyft [klaffar/vingframkantsklaffar], motstånd [spoilrar], attitydroder [skevroder, höjdroder, sidoroder]).” |
| --- | --- |

”7)

Sidan 4, bilaga I punkt 2.2

I stället för:

”2.2   
  Framdrivning (t.ex. motorer, propellrar och rotorsystem) och reservkraftsaggregat”

ska det stå:

”2.2   
  Framdrivning (t.ex. motorer, propellrar och rotorsystem) och reservkraftsaggregat (APU)”.

Sidan 4, bilaga I punkterna 2.2.2–2.2.5

I stället för:

| ”2) | Skada eller funktionsbortfall i huvud/akterrotorn, transmissionen och/eller motsvarande system. |
| --- | --- |

”2)

Skada eller funktionsbortfall i huvud/akterrotorn, transmissionen och/eller motsvarande system.

| 3) | Utslockning, kupering av en motor eller insats av reservkraftsaggregat (APU) under flygning när så krävs (till exempel: Långdistansflygning med tvåmotoriga flygplan, förteckning över minimiutrustning. |
| --- | --- |

3)

Utslockning, kupering av en motor eller insats av reservkraftsaggregat (APU) under flygning när så krävs (till exempel: Långdistansflygning med tvåmotoriga flygplan, förteckning över minimiutrustning.

| 4) | Motorn körs med överskridande av gränstalen, inbegripet övervarv eller okontrollerbart varvtal hos någon komponent som roterar med hög hastighet (till exempel: Reservkraftsaggregat, tryckluftsstartmotor, luftkonditioneringsenhet, luftturbinmotor, propeller eller rotor). |
| --- | --- |

4)

Motorn körs med överskridande av gränstalen, inbegripet övervarv eller okontrollerbart varvtal hos någon komponent som roterar med hög hastighet (till exempel: Reservkraftsaggregat, tryckluftsstartmotor, luftkonditioneringsenhet, luftturbinmotor, propeller eller rotor).

| 5) | Funktionsbortfall eller fel i någon del av motorn eller motoranläggningen, APU eller transmissionen som leder till något av följande:






  a) | kraftreversering fungerar inte enligt kommando, |
| --- | --- | --- |

5)

Funktionsbortfall eller fel i någon del av motorn eller motoranläggningen, APU eller transmissionen som leder till något av följande:

a)

kraftreversering fungerar inte enligt kommando,

| b) | oförmåga att kontrollera kraft, dragkraft eller varvtal (varv per minut). |
| --- | --- |

b)

oförmåga att kontrollera kraft, dragkraft eller varvtal (varv per minut).

| c) | oförmåga att innesluta komponenter/skrot.” |
| --- | --- |

c)

oförmåga att innesluta komponenter/skrot.”

ska det stå:

| ”2) | Skada eller funktionsbortfall i huvud-/stjärtrotorn, transmissionen och/eller motsvarande system. |
| --- | --- |

”2)

Skada eller funktionsbortfall i huvud-/stjärtrotorn, transmissionen och/eller motsvarande system.

| 3) | Utslockning (flameout), eller avstängning under flygning av en motor eller av ett reservkraftsaggregat (APU) när ett sådant krävs (till exempel vid långdistansflygning med tvåmotoriga flygplan [ETOPS], eller i enlighet med förteckning över minimiutrustning [MEL]). |
| --- | --- |

3)

Utslockning (flameout), eller avstängning under flygning av en motor eller av ett reservkraftsaggregat (APU) när ett sådant krävs (till exempel vid långdistansflygning med tvåmotoriga flygplan [ETOPS], eller i enlighet med förteckning över minimiutrustning [MEL]).

| 4) | Överskridande av motorns operativa begränsningar, inbegripet överfart eller oförmåga att kontrollera varvtalet hos någon komponent som roterar med hög hastighet (till exempel reservkraftsaggregat [APU], luftstartare, luftkonditioneringsenhet, luftturbinmotor, propeller eller rotor). |
| --- | --- |

4)

Överskridande av motorns operativa begränsningar, inbegripet överfart eller oförmåga att kontrollera varvtalet hos någon komponent som roterar med hög hastighet (till exempel reservkraftsaggregat [APU], luftstartare, luftkonditioneringsenhet, luftturbinmotor, propeller eller rotor).

| 5) | Funktionsbortfall eller fel i någon del av en motor, en motoranläggning, ett reservkraftsaggregat (APU) eller ett transmissionssystem som leder till något av följande:






  a) | Reversering fungerar inte enligt kommando. |
| --- | --- | --- |

5)

Funktionsbortfall eller fel i någon del av en motor, en motoranläggning, ett reservkraftsaggregat (APU) eller ett transmissionssystem som leder till något av följande:

a)

Reversering fungerar inte enligt kommando.

| b) | Oförmåga att kontrollera kraft, dragkraft eller varvtal (varv per minut). |
| --- | --- |

b)

Oförmåga att kontrollera kraft, dragkraft eller varvtal (varv per minut).

| c) | Oförmåga att innesluta komponenter/spillror.” |
| --- | --- |

c)

Oförmåga att innesluta komponenter/spillror.”

Sidan 5, bilaga I punkt 3.5

I stället för:

| ”5) | Avsiktligt avvikande från flygkontrolltjänsten som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

”5)

ska det stå:

| ”5) | Avsiktligt avvikande från flygkontrolltjänstens instruktioner, vilket har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

”5)

Sidan 5, bilaga I punkt 4.5

I stället för:

| ”5) | Användning av nödutrustning eller tillämpning av förfarande för onormala situationer som påverkar inflygning eller landningsresultat.” |
| --- | --- |

”5)

ska det stå:

| ”5) | Användning av nödutrustning eller tillämpning av förfarande för onormala situationer som påverkar inflygning eller landningsprestanda.” |
| --- | --- |

”5)

Sidan 5, bilaga I punkt 4.8

I stället för:

| ”8) | Kritiskt låg bränslenivå eller bränslemängd vid bestämmelseorten som kräver slutlig bränslereserv.” |
| --- | --- |

”8)

ska det stå:

| ”8) | Kritiskt låg bränslenivå eller bränslemängd vid destinationen som understiger föreskriven slutlig bränslereserv.” |
| --- | --- |

”8)

Sidan 5, bilaga I punkt 5.3

I stället för:

| ”3) | Aktivering av system för verkliga kollisioner på marken såsom terrängvarningssystem (GPWS/TAWS).” |
| --- | --- |

”3)

ska det stå:

| ”3) | Aktivering av varningssystem för markkollisioner såsom terrängvarningssystem (GPWS/TAWS).” |
| --- | --- |

”3)

Sidan 5, bilaga I punkt 5.5

I stället för:

| ”5) | Skada orsakad av främmande föremål och skräp (FOD).” |
| --- | --- |

”5)

ska det stå:

| ”5) | Skada orsakad av främmande föremål och spillror (FOD).” |
| --- | --- |

”5)

Sidan 5, bilaga I punkt 5.8

I stället för:

| ”8) | Störningar i luftfartyget orsakade av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande rakar, laserbelysning, motordrivna ljus, laser, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande.” |
| --- | --- |

”8)

ska det stå:

| ”8) | Påverkan på luftfartyget orsakad av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande drakar, laserbelysning, högeffektljus, lasrar, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande.” |
| --- | --- |

”8)

Sidan 6, bilaga I punkt 5.14

I stället för:

| ”14) | Vulkanisk aska.” |
| --- | --- |

”14)

ska det stå:

| ”14) | Händelse med vulkanisk aska.” |
| --- | --- |

”14)

Sidan 7, bilaga II punkt 2

I stället för:

”2.   MOTIV”

ska det stå:

”2.   KONSTRUKTION”.

Sidan 7, bilaga II punkt 3.1

I stället för:

| ”1) | Allvarliga strukturskador (till exempel sprickor, permanent deformering, delaminering, bristande styvhet, brännskador, förslitningar eller korrosion) som upptäckts vid underhåll av luftfartyget eller dess komponenter.” |
| --- | --- |

”1)

ska det stå:

| ”1) | Allvarliga strukturskador (till exempel sprickor, permanent deformering, delaminering, bristande vidhäftning, brännskador, förslitningar eller korrosion) som upptäckts vid underhåll av luftfartyget eller dess komponenter.” |
| --- | --- |

”1)

Sidan 7, bilaga II punkt 3.3

I stället för:

| ”3) | Funktionsbortfall eller fel i någon del av motorn eller motoranläggningen och/eller transmissionen som leder till något av följande:






  a) | minskat yttre skydd för vissa komponenter/skrot. |
| --- | --- | --- |

”3)

a)

minskat yttre skydd för vissa komponenter/skrot.

| b) | funktionsbortfall i motorns infästningsstruktur.” |
| --- | --- |

b)

funktionsbortfall i motorns infästningsstruktur.”

ska det stå:

| ”3) | Funktionsbortfall eller fel i någon del av en motor, en motoranläggning och/eller ett transmissionssystem som leder till något av följande:






  a) | Oförmåga att innesluta komponenter/spillror. |
| --- | --- | --- |

”3)

a)

Oförmåga att innesluta komponenter/spillror.

| b) | Funktionsbortfall i motorns infästningsstruktur.” |
| --- | --- |

b)

Funktionsbortfall i motorns infästningsstruktur.”

Sidan 7, bilaga II punkt 3.6

I stället för:

| ”6) | Betydande funktionsfel hos säkerhetskritiska system eller utrustning inklusive nödsystem eller utrustning under testförfaranden eller underlåtenhet att aktivera dessa system efter underhåll.” |
| --- | --- |

”6)

ska det stå:

| ”6) | Betydande funktionsfel i säkerhetskritiska system eller på säkerhetskritisk utrustning inklusive nödsystem eller nödutrustning under testförfaranden eller underlåtenhet att aktivera dessa system efter underhåll.” |
| --- | --- |

”6)

Sidan 7, bilaga II punkterna 3.12–3.15

I stället för:

| ”12) | Vilseledande, inkorrekta eller otillräckliga uppgifter om förfaranden för underhåll eller förfaranden som skulle kunna leda till underhållsfel, inbegripet språkproblem. |
| --- | --- |

”12)

Vilseledande, inkorrekta eller otillräckliga uppgifter om förfaranden för underhåll eller förfaranden som skulle kunna leda till underhållsfel, inbegripet språkproblem.

| 13) | Felaktig kontroll eller tillämpning av certifikat för begränsningar eller planerat underhåll av luftfartyg. |
| --- | --- |

13)

Felaktig kontroll eller tillämpning av certifikat för begränsningar eller planerat underhåll av luftfartyg.

| 14) | Frigörande av ett luftfartyg från underhåll till drift vid bristande efterlevnad som kan leda till att flygsäkerheten försätts i fara. |
| --- | --- |

14)

Frigörande av ett luftfartyg från underhåll till drift vid bristande efterlevnad som kan leda till att flygsäkerheten försätts i fara.

| 15) | Allvarlig skada på ett luftfartyg under underhåll på grund av felaktigt underhåll eller användning av olämplig eller oanvändbar marktjänstutrustning som kräver extra underhållsåtgärder.” |
| --- | --- |

15)

Allvarlig skada på ett luftfartyg under underhåll på grund av felaktigt underhåll eller användning av olämplig eller oanvändbar marktjänstutrustning som kräver extra underhållsåtgärder.”

ska det stå:

| ”12) | Tillämpliga underhållsdata eller underhållsförfaranden som är vilseledande, felaktiga eller otillräckliga, och som skulle kunna leda till betydande underhållsfel, inbegripet språkproblem. |
| --- | --- |

”12)

Tillämpliga underhållsdata eller underhållsförfaranden som är vilseledande, felaktiga eller otillräckliga, och som skulle kunna leda till betydande underhållsfel, inbegripet språkproblem.

| 13) | Felaktig kontroll eller tillämpning av begränsningar i luftfartygsunderhåll eller planerat underhåll. |
| --- | --- |

13)

Felaktig kontroll eller tillämpning av begränsningar i luftfartygsunderhåll eller planerat underhåll.

| 14) | Luftfartyg som tas i drift efter underhåll med brister i efterlevnaden som äventyrar flygsäkerheten. |
| --- | --- |

14)

Luftfartyg som tas i drift efter underhåll med brister i efterlevnaden som äventyrar flygsäkerheten.

| 15) | Allvarlig skada som tillfogats ett luftfartyg i samband med underhållsarbete genom felaktigt underhåll eller användning av olämplig eller obrukbar marktjänstutrustning, och som kräver ytterligare underhållsåtgärder.” |
| --- | --- |

15)

Allvarlig skada som tillfogats ett luftfartyg i samband med underhållsarbete genom felaktigt underhåll eller användning av olämplig eller obrukbar marktjänstutrustning, och som kräver ytterligare underhållsåtgärder.”

Sidan 9, bilaga III punkterna 1.1–1.3

I stället för:

| ”1) | En kollision eller ett kollisionstillbud på marken eller i luften mellan ett luftfartyg och ett annat luftfartyg, terrängen eller ett hinder (1), inklusive kollision med terrängen vid kontrollerat flygläge (CFIT). |
| --- | --- |

”1)

En kollision eller ett kollisionstillbud på marken eller i luften mellan ett luftfartyg och ett annat luftfartyg, terrängen eller ett hinder (1), inklusive kollision med terrängen vid kontrollerat flygläge (CFIT).

1

| 2) | Kränkning av avståndsminimum (2). |
| --- | --- |

2)

Kränkning av avståndsminimum (2).

2

| 3) | Otillräckligt avstånd (3). |
| --- | --- |

3)

Otillräckligt avstånd (3).

3

ska det stå:

| ”1) | En kollision eller ett kollisionstillbud på marken eller i luften mellan ett luftfartyg och ett annat luftfartyg, terrängen eller ett hinder (1), inklusive nära kollision med terrängen vid kontrollerat flygläge (near CFIT). |
| --- | --- |

”1)

En kollision eller ett kollisionstillbud på marken eller i luften mellan ett luftfartyg och ett annat luftfartyg, terrängen eller ett hinder (1), inklusive nära kollision med terrängen vid kontrollerat flygläge (near CFIT).

1

| 2) | Underskridande av separationsminima (2). |
| --- | --- |

2)

Underskridande av separationsminima (2).

2

| 3) | Otillräcklig separation (3). |
| --- | --- |

3)

Otillräcklig separation (3).

3

Sidan 9, bilaga III punkterna 1.8–1.10

I stället för:

| ”8) | Intrång på start- och landningsområde. |
| --- | --- |

”8)

Intrång på start- och landningsområde.

| 9) | Luftfartygs avvikelse från start- och landningstillstånd från flygtrafikkontrollen. |
| --- | --- |

9)

Luftfartygs avvikelse från start- och landningstillstånd från flygtrafikkontrollen.

| 10) | Luftfartygs avvikelse från tillämplig ATM-reglering (flygtrafikkontrollen).






  a) | Luftfartygs avvikelse från tillämpliga offentliggjorda ATM-förfaranden. |
| --- | --- | --- |

10)

Luftfartygs avvikelse från tillämplig ATM-reglering (flygtrafikkontrollen).

a)

Luftfartygs avvikelse från tillämpliga offentliggjorda ATM-förfaranden.

| b) | Kränkning av luftrum inbegripet otillåtet intrång i luftrummet. |
| --- | --- |

b)

Kränkning av luftrum inbegripet otillåtet intrång i luftrummet.

| c) | Avvikelse från tillämplig(a) bestämmelse(r) om att medföra och hantera ATM-relaterad luftfartygsutrustning.” |
| --- | --- |

c)

Avvikelse från tillämplig(a) bestämmelse(r) om att medföra och hantera ATM-relaterad luftfartygsutrustning.”

ska det stå:

| ”8) | Intrång på start- och landningsområde (FATO). |
| --- | --- |

”8)

Intrång på start- och landningsområde (FATO).

| 9) | Luftfartygs avvikelse från klarering given av flygkontrolltjänst. |
| --- | --- |

9)

Luftfartygs avvikelse från klarering given av flygkontrolltjänst.

| 10) | Luftfartygs avvikelse från tillämplig ATM-reglering.






  a) | Luftfartygs avvikelse från tillämpliga offentliggjorda ATM-förfaranden. |
| --- | --- | --- |

10)

Luftfartygs avvikelse från tillämplig ATM-reglering.

a)

Luftfartygs avvikelse från tillämpliga offentliggjorda ATM-förfaranden.

| b) | Kränkning av luftrum inbegripet otillåtet intrång i luftrummet. |
| --- | --- |

b)

Kränkning av luftrum inbegripet otillåtet intrång i luftrummet.

| c) | Avvikelse från tillämpliga bestämmelser om luftfartygs ATM-relaterade utrustning eller från ATM-relaterade procedurer.” |
| --- | --- |

c)

Avvikelse från tillämpliga bestämmelser om luftfartygs ATM-relaterade utrustning eller från ATM-relaterade procedurer.”

Sidan 9, bilaga III punkterna 2.1 och 2.2

I stället för:

| ”1) | Oförmåga att tillhandahålla ATM-tjänster eller att utföra ATM-funktioner:






  a) | Oförmåga att tillhandahålla luftfartstjänster eller att utföra flygtrafikledningstjänster. |
| --- | --- | --- |

”1)

Oförmåga att tillhandahålla ATM-tjänster eller att utföra ATM-funktioner:

a)

Oförmåga att tillhandahålla luftfartstjänster eller att utföra flygtrafikledningstjänster.

| b) | Oförmåga att tillhandahålla flygtrafiktjänster eller utföra deras funktioner. |
| --- | --- |

b)

Oförmåga att tillhandahålla flygtrafiktjänster eller utföra deras funktioner.

| c) | Oförmåga att tillhandahålla flödesplanering för luftfartstjänster eller utföra flödesplanering och kapacitetsfunktioner. |
| --- | --- |

c)

Oförmåga att tillhandahålla flödesplanering för luftfartstjänster eller utföra flödesplanering och kapacitetsfunktioner.

| 2) | Avsaknad av eller i väsentlig utsträckning felaktig, obekräftad, otillräcklig eller vilseledande information från stödtjänster (4), inbegripet undermåliga banförhållanden.” |
| --- | --- |

2)

Avsaknad av eller i väsentlig utsträckning felaktig, obekräftad, otillräcklig eller vilseledande information från stödtjänster (4), inbegripet undermåliga banförhållanden.”

4

ska det stå:

| ”1) | Oförmåga att tillhandahålla ATM-tjänster eller att utföra ATM-funktioner:






  a) | Oförmåga att tillhandahålla flygtrafikledningstjänster eller att utföra flygtrafikledningstjänstfunktioner. |
| --- | --- | --- |

”1)

Oförmåga att tillhandahålla ATM-tjänster eller att utföra ATM-funktioner:

a)

Oförmåga att tillhandahålla flygtrafikledningstjänster eller att utföra flygtrafikledningstjänstfunktioner.

| b) | Oförmåga att tillhandahålla tjänster som rör luftrumsplanering (ASM) eller utföra ASM- tjänstfunktioner. |
| --- | --- |

b)

Oförmåga att tillhandahålla tjänster som rör luftrumsplanering (ASM) eller utföra ASM- tjänstfunktioner.

| c) | Oförmåga att tillhandahålla flödesplanerings- och kapacitetsstyrningstjänster eller utföra flödesplanerings- och kapacitetsstyrningsfunktioner. |
| --- | --- |

c)

Oförmåga att tillhandahålla flödesplanerings- och kapacitetsstyrningstjänster eller utföra flödesplanerings- och kapacitetsstyrningsfunktioner.

| 2) | Avsaknad av eller i väsentlig utsträckning felaktig, förvanskad, otillräcklig eller vilseledande information från stödtjänster (4), inbegripet undermåliga banförhållanden.” |
| --- | --- |

2)

Avsaknad av eller i väsentlig utsträckning felaktig, förvanskad, otillräcklig eller vilseledande information från stödtjänster (4), inbegripet undermåliga banförhållanden.”

4

Sidan 10, bilaga III punkterna 2.5–2.10

I stället för:

| ”5) | Icke fungerande databehandling och fördelnings- eller tjänstfunktion. |
| --- | --- |

”5)

Icke fungerande databehandling och fördelnings- eller tjänstfunktion.

| 6) | Icke fungerande flygtrafiktjänst. |
| --- | --- |

6)

Icke fungerande flygtrafiktjänst.

| 7) | Funktionsbortfall i ATM-systemets säkerhet som hade eller kunde ha en direkt negativ inverkan på ett säkert tillhandahållande av tjänsten. |
| --- | --- |

7)

Funktionsbortfall i ATM-systemets säkerhet som hade eller kunde ha en direkt negativ inverkan på ett säkert tillhandahållande av tjänsten.

| 8) | Betydande överbelastning i flygtrafiktjänsten som leder till en potentiell försämring av tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

8)

Betydande överbelastning i flygtrafiktjänsten som leder till en potentiell försämring av tillhandahållande av tjänster.

| 9) | Felaktig mottagning eller tolkning av viktiga meddelanden, inbegripet bristande förståelse för det språk som används, när detta inverkade eller skulle kunna inverka direkt negativt på tillhandahållandet av tjänsten. |
| --- | --- |

9)

Felaktig mottagning eller tolkning av viktiga meddelanden, inbegripet bristande förståelse för det språk som används, när detta inverkade eller skulle kunna inverka direkt negativt på tillhandahållandet av tjänsten.

| 10) | Långvarig förlust av kommunikation med ett luftfartyg eller med andra flygtrafikledningsenheter.” |
| --- | --- |

10)

Långvarig förlust av kommunikation med ett luftfartyg eller med andra flygtrafikledningsenheter.”

ska det stå:

| ”5) | Icke fungerande funktion eller tjänst avseende databehandling och datadistribution. |
| --- | --- |

”5)

Icke fungerande funktion eller tjänst avseende databehandling och datadistribution.

| 6) | Icke fungerande navigationstjänst. |
| --- | --- |

6)

Icke fungerande navigationstjänst.

| 7) | Säkerhetsbrist i ATM-systemets skyddsfunktion (luftfartsskydd) som hade eller kunde ha en direkt negativ inverkan på ett säkert tillhandahållande av tjänsten. |
| --- | --- |

7)

Säkerhetsbrist i ATM-systemets skyddsfunktion (luftfartsskydd) som hade eller kunde ha en direkt negativ inverkan på ett säkert tillhandahållande av tjänsten.

| 8) | Betydande överbelastning i en sektor/position hos flygtrafikledningstjänsten som leder till en potentiell försämring av tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

8)

Betydande överbelastning i en sektor/position hos flygtrafikledningstjänsten som leder till en potentiell försämring av tillhandahållande av tjänster.

| 9) | Felaktig mottagning eller tolkning av viktiga meddelanden, inbegripet bristande förståelse av det språk som används, när detta hade eller skulle kunna ha haft direkt negativ inverkan på det säkra tillhandahållandet av tjänsten. |
| --- | --- |

9)

Felaktig mottagning eller tolkning av viktiga meddelanden, inbegripet bristande förståelse av det språk som används, när detta hade eller skulle kunna ha haft direkt negativ inverkan på det säkra tillhandahållandet av tjänsten.

| 10) | Långvarig förlust av kommunikation med ett luftfartyg eller med andra flygtrafikledningsenheter (PLOC).” |
| --- | --- |

10)

Långvarig förlust av kommunikation med ett luftfartyg eller med andra flygtrafikledningsenheter (PLOC).”

Sidan 10, bilaga III punkterna 3.2 och 3.3

I stället för:

| ”2) | Betydande extern inblandning med flygtrafiktjänster (t.ex. radiostationer som sänder i FM-bandet och därigenom stör instrumentlandningssystem [ILS], VHF rundstrålande radioräckvidd [VOR] och kommunikation). |
| --- | --- |

”2)

Betydande extern inblandning med flygtrafiktjänster (t.ex. radiostationer som sänder i FM-bandet och därigenom stör instrumentlandningssystem [ILS], VHF rundstrålande radioräckvidd [VOR] och kommunikation).

| 3) | Störningar i luftfartyget, en flygtrafiktjänst eller en radiokommunikation orsakade av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande drakar, laserbelysning, motordrivna ljus, laser, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande.” |
| --- | --- |

3)

Störningar i luftfartyget, en flygtrafiktjänst eller en radiokommunikation orsakade av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande drakar, laserbelysning, motordrivna ljus, laser, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande.”

ska det stå:

| ”2) | Betydande externa störningar som drabbar flygtrafiktjänster (t.ex. radiostationer som sänder i FM-bandet och därigenom stör instrumentlandningssystem [ILS], VOR [rundstrålande VHF-radiofyrar] och kommunikation). |
| --- | --- |

”2)

Betydande externa störningar som drabbar flygtrafiktjänster (t.ex. radiostationer som sänder i FM-bandet och därigenom stör instrumentlandningssystem [ILS], VOR [rundstrålande VHF-radiofyrar] och kommunikation).

| 3) | Påverkan på ett luftfartyg, en flygtrafikledningsenhet eller en utsändning av radiokommunikation, inbegripen sådan påverkan som orsakas av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande drakar, laserbelysning, högeffektljus, lasrar, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande.” |
| --- | --- |

3)

Påverkan på ett luftfartyg, en flygtrafikledningsenhet eller en utsändning av radiokommunikation, inbegripen sådan påverkan som orsakas av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande drakar, laserbelysning, högeffektljus, lasrar, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande.”

Sidan 11, bilaga IV punkt 1.1.5

I stället för:

| ”5) | Intrång på eller avåkning från start- och landningsområde.” |
| --- | --- |

”5)

ska det stå:

| ”5) | Intrång på eller avåkning från start- och landningsområde (FATO).” |
| --- | --- |

”5)

Sidan 11, bilaga IV punkt 1.1.7

I stället för:

| ”7) | Främmande föremål på flygplatsens färdområde som leder till eller skulle ha kunnat innebära en fara för luftfartyget, ombordvarande eller andra personer.” |
| --- | --- |

”7)

ska det stå:

| ”7) | Främmande föremål på flygplatsens färdområde som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

”7)

Sidan 11, bilaga IV punkt 1.1.11

I stället för:

| ”11) | Jetstråle, propeller- eller rotortvätt, eller propellerslipströmseffekt.” |
| --- | --- |

”11)

ska det stå:

| ”11) | Jetstråle-, rotornedsveps- eller propellervindseffekt.” |
| --- | --- |

”11)

Sidan 12, bilaga IV punkt 1.3.1

I stället för:

| ”1) | Eld, rök eller explosioner på flygplatsanläggningar som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

”1)

ska det stå:

| ”1) | Eld, rök eller explosioner på flygplatsens anläggningar, i dess närhet och på dess utrustning som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

”1)

Sidan 12, bilaga IV punkt 2.1.8

I stället för:

| ”8) | Eld, rök eller explosioner på flygplatsanläggningar som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

”8)

ska det stå:

| ”8) | Eld, rök eller explosioner på flygplatsens anläggningar, i dess närhet och på dess utrustning som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

”8)

Sidan 13, bilaga IV punkt 2.3.1

I stället för:

| ”1) | Felaktig lastning av passagerare, bagage, post eller gods som skulle kunna få en betydande inverkan på luftfartygets vikt och/eller balans (inbegripet betydande fel i lastbeskedets beräkningar).” |
| --- | --- |

”1)

ska det stå:

| ”1) | Felaktig hantering eller lastning av passagerare, bagage, post eller gods som skulle kunna få en betydande inverkan på luftfartygets vikt och/eller balans (inbegripet betydande fel i lastbeskedets beräkningar).” |
| --- | --- |

”1)

Sidan 14, bilaga V, rubriken

I stället för:

”
  HÄNDELSER SOM RÖR ANDRA ÄN KOMPLEXA MOTORDRIVNA LUFTFARTYG, INBEGRIPET SEGELFLYGPLAN OCH LÄTTARE ÄN LUFT-FARKOSTER
  ”

ska det stå:

”
  HÄNDELSER SOM RÖR ANDRA LUFTFARTYG ÄN KOMPLEXA MOTORDRIVNA LUFTFARTYG, INBEGRIPET SEGELFLYGPLAN OCH LÄTTARE ÄN LUFT-FARKOSTER
  ”.

Sidan 14, bilaga V, första stycket led a

I stället för:

| ”a) | icke komplexa motordrivna luftfartyg betyder alla luftfartyg förutom de som anges i artikel 3j i förordning (EG) nr 216/2008.” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | andra luftfartyg än komplexa motordrivna luftfartyg betyder alla luftfartyg som inte omfattas av definitionen i artikel 3 j i förordning (EG) nr 216/2008.” |
| --- | --- |

”a)

Sidan 14, bilaga V, första stycket led c

I stället för:

| ”c) | lättare än luft har den betydelse som fastlagts i punkt ML 10 i avsnittet Definitioner av termer som används i denna förteckning i bilagan till direktiv 2009/43/EG från Europeiska parlamentet och rådet (2).” |
| --- | --- |

”c)

ska det stå:

| ”c) | lättare än luft-farkoster betyder farkoster som omfattas av definitionen av detta begrepp i punkt ML 10 i avsnittet Definitioner av termer som används i denna förteckning i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG (2).” |
| --- | --- |

”c)

Sidan 14, bilaga V punkt 1

I stället för:

”1.   LUFTFARTYG SOM INTE ÄR KOMPLEXA MOTORDRIVNA LUFTFARTYG, EXKLUSIVE SEGELFLYGPLAN OCH LÄTTARE ÄN LUFT-FARKOSTER”

ska det stå:

”1.   ANDRA LUFTFARTYG ÄN KOMPLEXA MOTORDRIVNA LUFTFARTYG, EXKLUSIVE SEGELFLYGPLAN OCH LÄTTARE ÄN LUFT-FARKOSTER”.

Sidan 14, bilaga V punkt 1.1

I stället för:

”1.1   
  Trafik med luftfartyg”

ska det stå:

”1.1   
  Flygoperativt”.

Sidan 14, bilaga V punkterna 1.1.3 och 1.1.4

I stället för:

| ”3) | Oförmåga eller misslyckande att uppnå förväntad luftfartygsprestanda som krävs under normala förhållanden vid start, stigning och landning. |
| --- | --- |

”3)

Oförmåga eller misslyckande att uppnå förväntad luftfartygsprestanda som krävs under normala förhållanden vid start, stigning och landning.

| 4) | Inbrytning på rullbanan.” |
| --- | --- |

4)

Inbrytning på rullbanan.”

ska det stå:

| ”3) | Oförmåga eller misslyckande att uppnå den luftfartygsprestanda som krävs och som kan förväntas under normala förhållanden vid start, stigning och landning. |
| --- | --- |

”3)

Oförmåga eller misslyckande att uppnå den luftfartygsprestanda som krävs och som kan förväntas under normala förhållanden vid start, stigning och landning.

| 4) | Intrång på rullbanan.” |
| --- | --- |

4)

Intrång på rullbanan.”

Sidan 14, bilaga V punkt 1.1.6

I stället för:

| ”6) | Varje flygning som har genomförts med ett luftfartyg som inte är luftvärdigt eller för vilka förberedelserna inte var avslutade, som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

”6)

ska det stå:

| ”6) | Varje flygning som har genomförts med ett luftfartyg som inte var luftvärdigt eller för vilken flygförberedelserna inte var avslutade och som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

”6)

Sidan 14, bilaga V punkt 1.1.8

I stället för:

| ”8) | Oavsiktlig lossning av last (3).” |
| --- | --- |

”8)

ska det stå:

| ”8) | Last som råkar lossna (3).” |
| --- | --- |

”8)

Sidan 14, bilaga V punkt 1.2.1

I stället för:

| ”1) | Onormala allvarliga vibrationer (till exempel: skevroder, höjdroder eller propeller som ’fladdrar’).” |
| --- | --- |

”1)

ska det stå:

| ”1) | Onormal, kraftig vibration (till exempel fladder i skevroder eller höjdroder, eller vibrationer från propeller).” |
| --- | --- |

”1)

Sidan 15, bilaga V punkt 1.4.1

I stället för:

| ”1) | Varje händelse som leder till nödutrymning.” |
| --- | --- |

”1)

ska det stå:

| ”1) | Varje händelse som leder till ett nödanrop.” |
| --- | --- |

”1)

Sidan 15, bilaga V punkt 1.4.3

I stället för:

| ”3) | Inkapacitet hos piloten som leder till oförmåga att utföra sitt uppdrag.” |
| --- | --- |

”3)

ska det stå:

| ”3) | Sådan förlust av arbetsförmåga hos piloten som leder till att piloten inte kan utföra sina uppdrag.” |
| --- | --- |

”3)

Sidan 15, bilaga V punkt 1.5.4

I stället för:

| ”4) | Störningar i luftfartyget orsakade av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande drakar, laserbelysning, motordrivna ljus, laser, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande.” |
| --- | --- |

”4)

ska det stå:

| ”4) | Påverkan på luftfartyget orsakad av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande drakar, laserbelysning, högeffektljus, lasrar, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande.” |
| --- | --- |

”4)

Sidan 15, bilaga V punkt 1.5.6

I stället för:

| ”6) | Allvarlig turbulens som leder till att ombordvarande skadas eller som bedöms kräva en ’turbulenskontroll’ av luftfartyget.” |
| --- | --- |

”6)

ska det stå:

| ”6) | Allvarlig turbulens som leder till att ombordvarande skadas eller som bedöms kräva en efterföljande kontroll av luftfartyget.” |
| --- | --- |

”6)

Sidan 15, bilaga V punkt 2.1

I stället för:

”2.1   
  Trafik med luftfartyg”

ska det stå:

”2.1   
  Flygoperativt”.

Sidan 15, bilaga V punkt 2.1.5

I stället för:

| ”5) | Varje flygning som har genomförts med ett luftfartyg som inte är luftvärdigt eller för vilka förberedelserna inte var avslutade, som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

”5)

ska det stå:

| ”5) | Varje flygning som har genomförts med ett segelflygplan som inte var luftvärdigt, eller för vilken icke avslutade förberedelser har försatt eller skulle kunna ha försatt segelflygplanet, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

”5)

Sidan 16, bilaga V punkt 2.2.1

I stället för:

| ”1) | Onormala allvarliga vibrationer (till exempel: skevroder, höjdroder eller propeller som ’fladdrar’).” |
| --- | --- |

”1)

ska det stå:

| ”1) | Onormal, kraftig vibration (till exempel fladder i skevroder eller höjdroder, eller vibrationer från propeller).” |
| --- | --- |

”1)

Sidan 16, bilaga V punkt 2.2.3

I stället för:

| ”3) | Funktionsbortfall eller betydande försämring av luftfartygets struktur.” |
| --- | --- |

”3)

ska det stå:

| ”3) | Funktionsbortfall eller betydande försämring av segelflygplanets struktur.” |
| --- | --- |

”3)

Sidan 16, bilaga V punkt 2.4.1

I stället för:

| ”1) | Varje händelse som leder till nödutrymning.” |
| --- | --- |

”1)

ska det stå:

| ”1) | Varje händelse som leder till ett nödanrop.” |
| --- | --- |

”1)

Sidan 16, bilaga V punkt 2.4.4

I stället för:

| ”4) | Inkapacitet hos piloten som leder till oförmåga att utföra sina uppdrag.” |
| --- | --- |

”4)

ska det stå:

| ”4) | Sådan förlust av arbetsförmåga hos piloten som leder till att piloten inte kan utföra sina uppdrag.” |
| --- | --- |

”4)

Sidan 16, bilaga V punkt 2.5.3

I stället för:

| ”3) | Störningar i segelflygplanet orsakade av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande drakar, laserbelysning, motordrivna ljus, laser, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande.” |
| --- | --- |

”3)

ska det stå:

| ”3) | Påverkan på segelflygplanet orsakad av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande drakar, laserbelysning, högeffektljus, lasrar, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande.” |
| --- | --- |

”3)

Sidan 16, bilaga V punkt 3.1

I stället för:

”3.1   
  Trafik med luftfartyg”

ska det stå:

”3.1   
  Flygoperativt”.

Sidan 16, bilaga V punkterna 3.1.1 och 3.1.2

I stället för:

| ”1) | Varje flygning som har genomförts med ett luftfartyg som är lättare än luft och som inte var luftvärdigt eller för vilka förberedelserna inte var avslutade, som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara. |
| --- | --- |

”1)

Varje flygning som har genomförts med ett luftfartyg som är lättare än luft och som inte var luftvärdigt eller för vilka förberedelserna inte var avslutade, som har försatt eller skulle kunna ha försatt luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.

| 2) | Oavsiktlig permanent förlust av varningslampa.” |
| --- | --- |

2)

Oavsiktlig permanent förlust av varningslampa.”

ska det stå:

| ”1) | Varje flygning som har genomförts med en lättare än luft-farkost som inte var luftvärdig, eller för vilken icke avslutade förberedelser har försatt eller skulle kunna ha försatt lättare än luft-farkosten, ombordvarande eller andra personer i fara. |
| --- | --- |

”1)

Varje flygning som har genomförts med en lättare än luft-farkost som inte var luftvärdig, eller för vilken icke avslutade förberedelser har försatt eller skulle kunna ha försatt lättare än luft-farkosten, ombordvarande eller andra personer i fara.

| 2) | Oavsiktlig permanent förlust av tändlågan.” |
| --- | --- |

2)

Oavsiktlig permanent förlust av tändlågan.”

Sidan 16, bilaga V punkterna 3.2.1 och 3.2.2

I stället för:

| ”1) | Funktionsbortfall i någon av följande delar eller styrningsinstrument: stigrör på bränslecylinder, dragkrok, styrledning, förankringslina, ventilläckage i brännaren, ventilläckage i bränsletanken, karbinhake, skada på bränsleledaren, lyftgasventil, rörhölje eller ballonet, kompressor, tryckutjämningsventil (gasballong), vinsch (förankrade gasballonger). |
| --- | --- |

”1)

Funktionsbortfall i någon av följande delar eller styrningsinstrument: stigrör på bränslecylinder, dragkrok, styrledning, förankringslina, ventilläckage i brännaren, ventilläckage i bränsletanken, karbinhake, skada på bränsleledaren, lyftgasventil, rörhölje eller ballonet, kompressor, tryckutjämningsventil (gasballong), vinsch (förankrade gasballonger).

| 2) | Betydande läckage eller förlust av lyftgas (till exempel: porositet, rubbade lyftgasinställningar).” |
| --- | --- |

2)

Betydande läckage eller förlust av lyftgas (till exempel: porositet, rubbade lyftgasinställningar).”

ska det stå:

| ”1) | Funktionsbortfall i någon av följande delar eller funktioner: bränslemätare, bryttrissor, linor, förankringslina, läckage i brännarens tätningar, läckage i bränsletankens tätningar, karbinhake, skada på bränsleledning, brännarventil, ballonghölje eller luftsäck, kompressor, överströmningsventil (gasballong), vinsch (förankrade gasballonger). |
| --- | --- |

”1)

Funktionsbortfall i någon av följande delar eller funktioner: bränslemätare, bryttrissor, linor, förankringslina, läckage i brännarens tätningar, läckage i bränsletankens tätningar, karbinhake, skada på bränsleledning, brännarventil, ballonghölje eller luftsäck, kompressor, överströmningsventil (gasballong), vinsch (förankrade gasballonger).

| 2) | Betydande läckage eller förlust av gas (till exempel: otäthet, otäta brännarventiler).” |
| --- | --- |

2)

Betydande läckage eller förlust av gas (till exempel: otäthet, otäta brännarventiler).”

Sidan 17, bilaga V punkt 3.3.1

I stället för:

| ”1) | Samverkan med flygtrafiktjänster (till exempel felaktiga tjänster, motstridig kommunikation eller avvikelse från klarering) som har försatt eller skulle kunna ha försatt lättare än luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

”1)

ska det stå:

| ”1) | Samverkan med flygtrafiktjänster (till exempel felaktiga tjänster, motstridig kommunikation eller avvikelse från klarering) som har försatt eller skulle kunna ha försatt lättare än luft-farkosten, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

”1)

Sidan 17, bilaga V punkt 3.4.1

I stället för:

| ”1) | Varje händelse som leder till nödutrymning.” |
| --- | --- |

”1)

ska det stå:

| ”1) | Varje händelse som leder till ett nödanrop.” |
| --- | --- |

”1)

Sidan 17, bilaga V punkt 3.4.4

I stället för:

| ”4) | Inkapacitet hos piloten som leder till oförmåga att utföra sina uppdrag.” |
| --- | --- |

”4)

ska det stå:

| ”4) | Sådan förlust av arbetsförmåga hos piloten som leder till att piloten inte kan utföra sina uppdrag.” |
| --- | --- |

”4)

Sidan 17, bilaga V punkterna 3.5.1–3.5.3

I stället för:

| ”1) | En kollision eller kollisionstillbud på marken eller i luften, med ett luftfartyg, terrängen eller hinder (1) som har försatt eller skulle kunna ha försatt lättare än luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara. |
| --- | --- |

”1)

En kollision eller kollisionstillbud på marken eller i luften, med ett luftfartyg, terrängen eller hinder (1) som har försatt eller skulle kunna ha försatt lättare än luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.

1

| 2) | Störningar i lättare än luft-farkoster orsakade av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande drakar, laserbelysning, motordrivna ljus, laser, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande. |
| --- | --- |

2)

Störningar i lättare än luft-farkoster orsakade av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande drakar, laserbelysning, motordrivna ljus, laser, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande.

| 3) | Oväntade ogynnsamma väderförhållanden som har försatt eller skulle kunna ha försatt lättare än luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

3)

Oväntade ogynnsamma väderförhållanden som har försatt eller skulle kunna ha försatt lättare än luftfartyget, ombordvarande eller andra personer i fara.”

ska det stå:

| ”1) | En kollision eller ett kollisionstillbud på marken eller i luften, med ett luftfartyg, terrängen eller hinder (1) som har försatt eller skulle kunna ha försatt lättare än luft-farkosten, ombordvarande eller andra personer i fara. |
| --- | --- |

”1)

En kollision eller ett kollisionstillbud på marken eller i luften, med ett luftfartyg, terrängen eller hinder (1) som har försatt eller skulle kunna ha försatt lättare än luft-farkosten, ombordvarande eller andra personer i fara.

1

| 2) | Påverkan på lättare än luft-farkoster orsakade av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande drakar, laserbelysning, högeffektljus, lasrar, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande. |
| --- | --- |

2)

Påverkan på lättare än luft-farkoster orsakade av skjutvapen, fyrverkeripjäser, flygande drakar, laserbelysning, högeffektljus, lasrar, fjärrstyrda luftfartygssystem, modellflygplan eller liknande.

| 3) | Oväntade ogynnsamma väderförhållanden som har försatt eller skulle kunna ha försatt lättare än luft-farkosten, ombordvarande eller andra personer i fara.” |
| --- | --- |

3)

Oväntade ogynnsamma väderförhållanden som har försatt eller skulle kunna ha försatt lättare än luft-farkosten, ombordvarande eller andra personer i fara.”

---

(2)  Detta avser en situation där föreskrivna separationsminima inte upprätthölls mellan luftfartyg och mellan luftfartyg och luftrum som separationsminima föreskriver.”

2

(2)  Detta avser en situation där föreskrivna separationsminima inte uppräthölls mellan luftfartyg, eller mellan luftfartyg och sådana luftrum för vilka separationsminima föreskrivs.”

2

---