# Službeni list L 337/2017

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 337 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 60.19. prosinca 2017. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 337

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 60.19. prosinca 2017.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (EU) 2017/2360 od 11. prosinca 2017. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Crnome moru za 2018. | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2361 оd 14. rujna 2017. o konačnom sustavu doprinosa za administrativne rashode Jedinstvenog sanacijskog odbora | 6 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2362 оd 5. prosinca 2017. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Lenticchia di Altamura (ZOZP)) | 15 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2363 оd 6. prosinca 2017. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Μελεκούνι (Melekouni) (ZOZP)) | 16 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2364 оd 18. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima primjene za postupke dodjele ugovora (
  1
  ) | 17 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2365 оd 18. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima primjene za postupke dodjele ugovora (
  1
  ) | 19 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2366 оd 18. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima primjene za postupke dodjele ugovora (
  1
  ) | 21 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/2367 оd 18. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima primjene za postupke dodjele ugovora (
  1
  ) | 22 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2368 оd 18. prosinca 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/325 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća | 24 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2369 оd 18. prosinca 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 743/2013 o uvođenju zaštitnih mjera za uvoz školjkaša iz Turske namijenjenih za ljudsku prehranu u pogledu razdoblja njezine primjene (
  1
  ) | 26 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2370 od 18. prosinca 2017. za potporu Haškom kodeksu postupanja i neširenju balističkih projektila u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje | 28 |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2371 od 18. prosinca 2017. o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) | 34 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2017/2372 оd 16. lipnja 2017. o državnoj potpori SA.31250 – 2011/C (ex 2011/N) koju Bugarska namjerava provesti u korist društava BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD i BDZ Cargo EOOD i drugim mjerama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 4051)

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2373 оd 14. prosinca 2017. o odobravanju stavljanja na tržište hidroksitirozola kao novog sastojka hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8423) | 56 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2374 оd 15. prosinca 2017. kojom se utvrđuju uvjeti za premještanje, skladištenje i preradu određenih plodova i njihovih križanaca podrijetlom iz trećih zemalja radi sprječavanja unošenja u Uniju određenih štetnih organizama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8395) | 60 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2375 оd 15. prosinca 2017. o odobravanju stavljanja na tržište N-acetil-D-neuraminske kiseline kao novog sastojka hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8431) | 63 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2376 оd 15. prosinca 2017. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2015/348 u pogledu usklađenosti revidiranih ciljeva u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću uključenih u izmijenjene planove na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora koje su dostavile Malta, Bugarska i Poljska
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8433)

   (
  1
  ) | 68 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2377 оd 15. prosinca 2017. o emisijama stakleničkih plinova obuhvaćenima Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća za svaku državu članicu za 2015.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8476) | 80 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2378 оd 15. prosinca 2017. o sukladnosti jediničnih cijena za naplatne zone za 2017. u skladu s člankom 17. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 391/2013
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8501) | 83 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2379 оd 18. prosinca 2017. o priznavanju izvješća Kanade, uključujući tipične emisije stakleničkih plinova iz uzgoja poljoprivrednih sirovina u skladu s Direktivom 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8801) | 86 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Vijeća (EU) 2017/2360 od 11. prosinca 2017. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Crnome moru za 2018.

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2361 оd 14. rujna 2017. o konačnom sustavu doprinosa za administrativne rashode Jedinstvenog sanacijskog odbora

6

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2362 оd 5. prosinca 2017. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Lenticchia di Altamura (ZOZP))

15

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2363 оd 6. prosinca 2017. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Μελεκούνι (Melekouni) (ZOZP))

16

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2364 оd 18. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima primjene za postupke dodjele ugovora (
  1
  )

1

17

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2365 оd 18. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima primjene za postupke dodjele ugovora (
  1
  )

1

19

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2366 оd 18. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima primjene za postupke dodjele ugovora (
  1
  )

1

21

*

Uredba Komisije (EU) 2017/2367 оd 18. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima primjene za postupke dodjele ugovora (
  1
  )

1

22

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2368 оd 18. prosinca 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/325 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

24

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2369 оd 18. prosinca 2017. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 743/2013 o uvođenju zaštitnih mjera za uvoz školjkaša iz Turske namijenjenih za ljudsku prehranu u pogledu razdoblja njezine primjene (
  1
  )

1

26

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2370 od 18. prosinca 2017. za potporu Haškom kodeksu postupanja i neširenju balističkih projektila u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje

28

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2371 od 18. prosinca 2017. o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine)

34

*

Odluka Komisije (EU) 2017/2372 оd 16. lipnja 2017. o državnoj potpori SA.31250 – 2011/C (ex 2011/N) koju Bugarska namjerava provesti u korist društava BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD i BDZ Cargo EOOD i drugim mjerama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 4051)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 4051)

1

35

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2373 оd 14. prosinca 2017. o odobravanju stavljanja na tržište hidroksitirozola kao novog sastojka hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8423)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8423)

56

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2374 оd 15. prosinca 2017. kojom se utvrđuju uvjeti za premještanje, skladištenje i preradu određenih plodova i njihovih križanaca podrijetlom iz trećih zemalja radi sprječavanja unošenja u Uniju određenih štetnih organizama
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8395)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8395)

60

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2375 оd 15. prosinca 2017. o odobravanju stavljanja na tržište N-acetil-D-neuraminske kiseline kao novog sastojka hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8431)

N

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8431)

63

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2376 оd 15. prosinca 2017. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2015/348 u pogledu usklađenosti revidiranih ciljeva u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću uključenih u izmijenjene planove na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora koje su dostavile Malta, Bugarska i Poljska
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8433)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8433)

1

68

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2377 оd 15. prosinca 2017. o emisijama stakleničkih plinova obuhvaćenima Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća za svaku državu članicu za 2015.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8476)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8476)

80

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2378 оd 15. prosinca 2017. o sukladnosti jediničnih cijena za naplatne zone za 2017. u skladu s člankom 17. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 391/2013
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8501)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8501)

83

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/2379 оd 18. prosinca 2017. o priznavanju izvješća Kanade, uključujući tipične emisije stakleničkih plinova iz uzgoja poljoprivrednih sirovina u skladu s Direktivom 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8801)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8801)

86

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 od 22. listopada 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova ( SL L 280, 27.10.2009. )
  (Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 008) | 88 |
| | * | Ispravak Uredbe Komisije (EU) br. 86/2010 od 29. siječnja 2010. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1005/2008 u vezi s definicijom proizvoda ribarstva i o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 u vezi s razmjenom informacija o inspekcijskim pregledima plovila treće zemlje i administrativnim rješenjima u pogledu potvrda o ulovu ( SL L 26, 30.1.2010. )
  (Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 011) | 102 |
| | * | Ispravak Uredbe Komisije (EU) br. 395/2010 od 7. svibnja 2010. o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 u vezi s administrativnim rješenjima u pogledu potvrda o ulovu ( SL L 115, 8.5.2010. )
  (Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 4/sv. 6 od 5. lipnja 2013.) | 104 |
| | * | Ispravak Uredbe Komisije (EU) br. 202/2011 od 1. ožujka 2011. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1005/2008 u vezi s određenjem proizvoda ribarstva i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1010/2009 u vezi s obrascima za prethodne obavijesti, odrednicama za inspekcije u lukama i priznatim sustavima dokumentacije o ulovu koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom ( SL L 57, 2.3.2011. )
  (Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 06) | 107 |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1222/2011 od 28. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1010/2009 u pogledu upravnih dogovora s trećim državama u vezi s potvrdama o ulovu za proizvode morskog ribarstva ( SL L 314, 29.11.2011. )
  (Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 09) | 111 |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 865/2013 оd 9. rujna 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1010/2009 u pogledu administrativnih dogovora s trećim zemljama o potvrdama o ulovu za proizvode morskog ribarstva ( SL L 241, 10.9.2013. ) | 118 |

Ispravci

*

Ispravak Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 od 22. listopada 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova ( SL L 280, 27.10.2009. )
  (Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 008)

( SL L 280, 27.10.2009. )

(Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 008)

88

*

Ispravak Uredbe Komisije (EU) br. 86/2010 od 29. siječnja 2010. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1005/2008 u vezi s definicijom proizvoda ribarstva i o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 u vezi s razmjenom informacija o inspekcijskim pregledima plovila treće zemlje i administrativnim rješenjima u pogledu potvrda o ulovu ( SL L 26, 30.1.2010. )
  (Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 011)

( SL L 26, 30.1.2010. )

(Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 011)

102

*

Ispravak Uredbe Komisije (EU) br. 395/2010 od 7. svibnja 2010. o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 u vezi s administrativnim rješenjima u pogledu potvrda o ulovu ( SL L 115, 8.5.2010. )
  (Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 4/sv. 6 od 5. lipnja 2013.)

( SL L 115, 8.5.2010. )

(Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 4/sv. 6 od 5. lipnja 2013.)

104

*

Ispravak Uredbe Komisije (EU) br. 202/2011 od 1. ožujka 2011. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1005/2008 u vezi s određenjem proizvoda ribarstva i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1010/2009 u vezi s obrascima za prethodne obavijesti, odrednicama za inspekcije u lukama i priznatim sustavima dokumentacije o ulovu koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom ( SL L 57, 2.3.2011. )
  (Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 06)

( SL L 57, 2.3.2011. )

(Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 06)

107

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1222/2011 od 28. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1010/2009 u pogledu upravnih dogovora s trećim državama u vezi s potvrdama o ulovu za proizvode morskog ribarstva ( SL L 314, 29.11.2011. )
  (Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 09)

( SL L 314, 29.11.2011. )

(Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 09)

111

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 865/2013 оd 9. rujna 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1010/2009 u pogledu administrativnih dogovora s trećim zemljama o potvrdama o ulovu za proizvode morskog ribarstva ( SL L 241, 10.9.2013. )

( SL L 241, 10.9.2013. )

118

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/1

---

UREDBA VIJEĆA (EU) 2017/2360

od 11. prosinca 2017.

o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Crnome moru za 2018.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Člankom 43. stavkom 3. Ugovora previđeno je da Vijeće, na prijedlog Komisije, donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 43. stavkom 3. Ugovora previđeno je da Vijeće, na prijedlog Komisije, donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti.

| (2) | Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) zahtijeva se donošenje mjera očuvanja kojima se uzimaju u obzir raspoloživi znanstveni, tehnički i gospodarski savjeti, uključujući, kada je to relevantno, izvješća koja je sastavio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF). |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) zahtijeva se donošenje mjera očuvanja kojima se uzimaju u obzir raspoloživi znanstveni, tehnički i gospodarski savjeti, uključujući, kada je to relevantno, izvješća koja je sastavio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF).

| (3) | Zadaća je Vijeća donositi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti po ribarstvu ili skupini ribarstava u Crnome moru uključujući, prema potrebi, određene uvjete koji su funkcionalno povezani s time. U skladu s člankom 16. stavcima 1. i 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ribolovne mogućnosti treba raspodijeliti među državama članicama tako da se osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti svake države članice za svaki riblji stok ili svako ribarstvo te u skladu s ciljevima zajedničke ribarstvene politike utvrđenima u članku 2. stavku 2. te uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Zadaća je Vijeća donositi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti po ribarstvu ili skupini ribarstava u Crnome moru uključujući, prema potrebi, određene uvjete koji su funkcionalno povezani s time. U skladu s člankom 16. stavcima 1. i 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ribolovne mogućnosti treba raspodijeliti među državama članicama tako da se osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti svake države članice za svaki riblji stok ili svako ribarstvo te u skladu s ciljevima zajedničke ribarstvene politike utvrđenima u članku 2. stavku 2. te uredbe.

| (4) | Na svojem 41. godišnjem zasjedanju, održanom 2017., Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) donijela je Preporuku GFCM/40/2017/4 o višegodišnjem planu upravljanja ribolovom oblića u geografskom potpodručju 29 (Crno more). U preporuci utvrđen je ukupni dopušteni ulov (TAC) oblića za dvije godine (2018.–2019.) s privremenom raspodjelom kvota. Tu bi mjeru trebalo provesti u pravo Unije. |
| --- | --- |

(4)

Na svojem 41. godišnjem zasjedanju, održanom 2017., Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) donijela je Preporuku GFCM/40/2017/4 o višegodišnjem planu upravljanja ribolovom oblića u geografskom potpodručju 29 (Crno more). U preporuci utvrđen je ukupni dopušteni ulov (TAC) oblića za dvije godine (2018.–2019.) s privremenom raspodjelom kvota. Tu bi mjeru trebalo provesti u pravo Unije.

| (5) | Ribolovne mogućnosti trebalo bi utvrditi na temelju raspoloživog znanstvenog savjeta, uzimajući u obzir biološke i društveno-gospodarske aspekte uz istodobno osiguravanje pravednog postupanja među različitim sektorima ribarstva, kao i s obzirom na mišljenja iznesena tijekom savjetovanja s dionicima. |
| --- | --- |

(5)

Ribolovne mogućnosti trebalo bi utvrditi na temelju raspoloživog znanstvenog savjeta, uzimajući u obzir biološke i društveno-gospodarske aspekte uz istodobno osiguravanje pravednog postupanja među različitim sektorima ribarstva, kao i s obzirom na mišljenja iznesena tijekom savjetovanja s dionicima.

| (6) | U skladu s dostupnim znanstvenim savjetom STECF-a potrebno je zadržati trenutačnu razinu ribolovne smrtnosti kako bi se osigurala održivost stokova papaline u Crnome moru. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s dostupnim znanstvenim savjetom STECF-a potrebno je zadržati trenutačnu razinu ribolovne smrtnosti kako bi se osigurala održivost stokova papaline u Crnome moru.

| (7) | Za ribolov papaline obveza iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 primjenjuje se od 1. siječnja 2015. Za ribolov oblića obveza iskrcavanja iz tog članka primjenjuje se od 1. siječnja 2017. |
| --- | --- |

(7)

Za ribolov papaline obveza iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 primjenjuje se od 1. siječnja 2015. Za ribolov oblića obveza iskrcavanja iz tog članka primjenjuje se od 1. siječnja 2017.

| (8) | Korištenje ribolovnim mogućnostima utvrđenima u ovoj Uredbi podliježe Uredbi Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (2), a posebno njezinim člancima 33. i 34., koji se odnose na evidentiranje ulova i dostavu podataka o iscrpljenju ribolovnih mogućnosti. Stoga je potrebno odrediti šifre koje države članice trebaju upotrebljavati pri slanju podataka Komisiji koji se odnose na iskrcavanje stokova koji podliježu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Korištenje ribolovnim mogućnostima utvrđenima u ovoj Uredbi podliježe Uredbi Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (2), a posebno njezinim člancima 33. i 34., koji se odnose na evidentiranje ulova i dostavu podataka o iscrpljenju ribolovnih mogućnosti. Stoga je potrebno odrediti šifre koje države članice trebaju upotrebljavati pri slanju podataka Komisiji koji se odnose na iskrcavanje stokova koji podliježu ovoj Uredbi.

| (9) | U skladu s člankom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96 (3) potrebno je utvrditi stokove obuhvaćene raznim mjerama iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s člankom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96 (3) potrebno je utvrditi stokove obuhvaćene raznim mjerama iz navedene uredbe.

| (10) | U odnosu na stokove oblića trebalo bi poduzeti daljnje korektivne mjere. Zadržavanjem trenutačno primjenjivog dvomjesečnog razdoblja zabrane ribolova, s trajanjem od 15. travnja do 15. lipnja, osigurala bi se daljnja zaštita tih stokova tijekom sezone mriještenja oblića. Upravljanje ribolovnim naporom i ograničavanje broja ribolovnih dana na 180 dana godišnje imali bi pozitivan utjecaj na očuvanje stokova oblića. |
| --- | --- |

(10)

U odnosu na stokove oblića trebalo bi poduzeti daljnje korektivne mjere. Zadržavanjem trenutačno primjenjivog dvomjesečnog razdoblja zabrane ribolova, s trajanjem od 15. travnja do 15. lipnja, osigurala bi se daljnja zaštita tih stokova tijekom sezone mriještenja oblića. Upravljanje ribolovnim naporom i ograničavanje broja ribolovnih dana na 180 dana godišnje imali bi pozitivan utjecaj na očuvanje stokova oblića.

| (11) | Ribolovnim mogućnostima trebalo bi se koristiti potpuno u skladu s primjenjivim pravom Unije. |
| --- | --- |

(11)

Ribolovnim mogućnostima trebalo bi se koristiti potpuno u skladu s primjenjivim pravom Unije.

| (12) | Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti i ribarima iz Unije osigurala sredstva za život, važno je dotično ribarstvo u Crnome moru otvoriti 1. siječnja 2018. Zbog hitnosti ova Uredba trebala bi stupiti na snagu odmah nakon objave, |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti i ribarima iz Unije osigurala sredstva za život, važno je dotično ribarstvo u Crnome moru otvoriti 1. siječnja 2018. Zbog hitnosti ova Uredba trebala bi stupiti na snagu odmah nakon objave,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju ribolovne mogućnosti ribarskih plovila Unije koja plove pod zastavom Bugarske i Rumunjske za određene riblje stokove u Crnome moru za 2018.:

| (a) | oblić (Psetta maxima); |
| --- | --- |

(a)

oblić (Psetta maxima);

Psetta maxima

| (b) | papalina (Sprattus sprattus). |
| --- | --- |

(b)

papalina (Sprattus sprattus).

Članak 2.

Područje primjene

Ova se Uredba primjenjuje na ribarska plovila Unije koja djeluju u Crnome moru.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „GFCM” znači Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja; |
| --- | --- |

(a)

„GFCM” znači Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja;

| (b) | „Crno more” znači geografsko potpodručje 29 kako je definirano u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4); |
| --- | --- |

(b)

„Crno more” znači geografsko potpodručje 29 kako je definirano u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4);

4

| (c) | „ribarsko plovilo” znači svako plovilo opremljeno za komercijalno iskorištavanje morskih bioloških resursa; |
| --- | --- |

(c)

„ribarsko plovilo” znači svako plovilo opremljeno za komercijalno iskorištavanje morskih bioloških resursa;

| (d) | „ribarsko plovilo Unije” znači ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom države članice i registrirano je u Uniji; |
| --- | --- |

(d)

„ribarsko plovilo Unije” znači ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom države članice i registrirano je u Uniji;

| (e) | „stok” znači morski biološki resurs koji se pojavljuje na određenom području upravljanja; |
| --- | --- |

(e)

„stok” znači morski biološki resurs koji se pojavljuje na određenom području upravljanja;

| (f) | „autonomna kvota Unije” znači ograničenje ulova samostalno raspodijeljeno ribarskim plovilima Unije s obzirom na to da ne postoji dogovoreni TAC. |
| --- | --- |

(f)

„autonomna kvota Unije” znači ograničenje ulova samostalno raspodijeljeno ribarskim plovilima Unije s obzirom na to da ne postoji dogovoreni TAC.

| (g) | „analitička kvota” znači autonomna kvota Unije za koju je dostupna analitička procjena. |
| --- | --- |

(g)

„analitička kvota” znači autonomna kvota Unije za koju je dostupna analitička procjena.

POGLAVLJE II.

RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI

Članak 4.

Raspodjela ribolovnih mogućnosti

1.   Autonomna kvota Unije za papalinu, raspodjela te kvote među državama članicama i, prema potrebi, uvjeti koji su funkcionalno povezani s time navedeni su u Prilogu.

2.   TAC za oblića, koji je primjenjiv u vodama Unije i za ribarska plovila Unije, i raspodjela tog TAC-a među državama članicama te, prema potrebi, uvjeti koji su funkcionalno povezani s time navedeni su u Prilogu.

Članak 5.

Posebne odredbe o raspodjeli

Raspodjelom ribolovnih mogućnosti državama članicama kako je utvrđeno u ovoj Uredbi ne dovode se u pitanje:

| (a) | razmjene provedene na temelju članka 16. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |
| --- | --- |

(a)

razmjene provedene na temelju članka 16. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (b) | smanjenja i preraspodjele provedeni na temelju članka 37. Uredbe (EZ) br. 1224/2009; |
| --- | --- |

(b)

smanjenja i preraspodjele provedeni na temelju članka 37. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;

| (c) | smanjenja provedena na temelju članaka 105. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. |
| --- | --- |

(c)

smanjenja provedena na temelju članaka 105. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.

Članak 6.

Upravljanje ribolovnim naporom za oblića

Ribarska plovila Unije koja imaju odobrenje za ribolov oblića u Crnome moru ne smiju, neovisno o duljini plovila preko svega, obavljati ribolov više od 180 ribolovnih dana godišnje.

POGLAVLJE III.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 7.

Prijenos podataka

Kada države članice u skladu s člancima 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 Komisiji šalju podatke o iskrcanim količinama ulovljenih stokova, one upotrebljavaju šifre stokova navedene u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 8.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2018.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. prosinca 2017.

Za Vijeće

Predsjednik

S. KIISLER

---

(1)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 847/96 od 6. svibnja 1996. o uvođenju dodatnih uvjeta za upravljanje godišnjim ukupnim dopuštenim ulovom (TAC) i kvotama (SL L 115, 9.5.1996., str. 3.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o određenim odredbama za ribolov u području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru (SL L 347, 30.12.2011., str. 44.).

4

---

PRILOG

| Vrsta: | oblić

  Psetta maxima | Zona: | vode Unije u Crnome moru
  (TUR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bugarska | 57 | | |
| Rumunjska | 57 | | |
| Unija | 114 (*1) | | |
| TAC | 644 | | Analitički TAC
  Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.
  Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96. |

Vrsta:

oblić

Psetta maxima

Zona:

vode Unije u Crnome moru

(TUR/F3742C)

Bugarska

57

Rumunjska

57

Unija

114 (*1)

TAC

644

Analitički TAC

Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.

Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.

| Vrsta: | papalina

  Sprattus sprattus | Zona: | vode Unije u Crnome moru
  (SPR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bugarska | 8 032,50 | | |
| Rumunjska | 3 442,50 | | |
| Unija | 11 475 | | |
| TAC | Nije relevantno/Nije dogovoreno | | Analitička kvota
  Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.
  Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96. |

Vrsta:

papalina

Sprattus sprattus

Zona:

vode Unije u Crnome moru

(SPR/F3742C)

Bugarska

8 032,50

Rumunjska

3 442,50

Unija

11 475

TAC

Nije relevantno/Nije dogovoreno

Analitička kvota

Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.

Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.

---

(*1)  Od 15. travnja do 15. lipnja 2018. nisu dopuštene nikakve ribolovne aktivnosti, uključujući prekrcaj, prihvat na plovilo, iskrcavanje i prvu prodaju.

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/6

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2361

оd 14. rujna 2017.

o konačnom sustavu doprinosa za administrativne rashode Jedinstvenog sanacijskog odbora

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (1), a posebno njezin članak 65. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Privremeni sustav djelomičnih uplata doprinosa za pokrivanje administrativnih rashoda Odbora, utvrđen Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1310/2014 (2), temeljio se na pojednostavnjenoj metodologiji i obuhvaćao je samo ograničeni podskup subjekata, odnosno subjekte koje Europska središnja banka (ESB) smatra značajnim subjektima („značajni subjekti”). Taj privremeni sustav uveden je kako bi se osigurala dostatna financijska sredstva za osnivanje Odbora i smanjilo njegovo administrativno opterećenje zbog njegove tada ograničene strukture i operativnog kapaciteta. Privremeni sustav trebao se primjenjivati dok Komisija ne donese konačni sustav za utvrđivanje i prikupljanje doprinosa za administrativne rashode. |
| --- | --- |

(1)

Privremeni sustav djelomičnih uplata doprinosa za pokrivanje administrativnih rashoda Odbora, utvrđen Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1310/2014 (2), temeljio se na pojednostavnjenoj metodologiji i obuhvaćao je samo ograničeni podskup subjekata, odnosno subjekte koje Europska središnja banka (ESB) smatra značajnim subjektima („značajni subjekti”). Taj privremeni sustav uveden je kako bi se osigurala dostatna financijska sredstva za osnivanje Odbora i smanjilo njegovo administrativno opterećenje zbog njegove tada ograničene strukture i operativnog kapaciteta. Privremeni sustav trebao se primjenjivati dok Komisija ne donese konačni sustav za utvrđivanje i prikupljanje doprinosa za administrativne rashode.

| (2) | Budući da su struktura i operativni kapacitet Odbora sada stabilniji, primjereno je uspostaviti konačni sustav godišnjih doprinosa za administrativne rashode Odbora. Konačnim sustavom trebalo bi zamijeniti privremeni sustav utvrđen Delegiranom uredbom (EU) br. 1310/2014. |
| --- | --- |

(2)

Budući da su struktura i operativni kapacitet Odbora sada stabilniji, primjereno je uspostaviti konačni sustav godišnjih doprinosa za administrativne rashode Odbora. Konačnim sustavom trebalo bi zamijeniti privremeni sustav utvrđen Delegiranom uredbom (EU) br. 1310/2014.

| (3) | Takvim konačnim sustavom trebalo bi predvidjeti utvrđivanje i prikupljanje doprinosa za administrativne rashode ne samo za značajne subjekte već i za sve subjekte na koje se primjenjuje jedinstveni sanacijski mehanizam. Doprinosi bi se trebali izračunavati na najvišoj razini konsolidacije tih subjekata u državama članicama sudionicama jer je Odbor pri donošenju planova za sanaciju grupe, procjeni provedivosti sanacije grupe i donošenju odluka o sanaciji grupe ovlašten odlučivati o svim društvima kćerima grupe koja su obuhvaćena konsolidacijom. Izvršavanje tih zadaća podrazumijeva rashode za Odbor povezane s prikupljanjem i analizom informacija i podataka o svakom društvu kćeri koje je obuhvaćeno konsolidacijom. Budući da se ti rashodi odnose na usluge koje Odbor pruža subjektima na koje se primjenjuje jedinstveni sanacijski mehanizam, ti bi subjekti trebali podmirivati te rashode te bi se stoga doprinosi za administrativne rashode trebali izračunavati na temelju njihovih konsolidiranih izvještaja na najvišoj razini konsolidacije u državama članicama sudionicama i trebalo bi izračunavati samo jedan doprinos po grupi. |
| --- | --- |

(3)

Takvim konačnim sustavom trebalo bi predvidjeti utvrđivanje i prikupljanje doprinosa za administrativne rashode ne samo za značajne subjekte već i za sve subjekte na koje se primjenjuje jedinstveni sanacijski mehanizam. Doprinosi bi se trebali izračunavati na najvišoj razini konsolidacije tih subjekata u državama članicama sudionicama jer je Odbor pri donošenju planova za sanaciju grupe, procjeni provedivosti sanacije grupe i donošenju odluka o sanaciji grupe ovlašten odlučivati o svim društvima kćerima grupe koja su obuhvaćena konsolidacijom. Izvršavanje tih zadaća podrazumijeva rashode za Odbor povezane s prikupljanjem i analizom informacija i podataka o svakom društvu kćeri koje je obuhvaćeno konsolidacijom. Budući da se ti rashodi odnose na usluge koje Odbor pruža subjektima na koje se primjenjuje jedinstveni sanacijski mehanizam, ti bi subjekti trebali podmirivati te rashode te bi se stoga doprinosi za administrativne rashode trebali izračunavati na temelju njihovih konsolidiranih izvještaja na najvišoj razini konsolidacije u državama članicama sudionicama i trebalo bi izračunavati samo jedan doprinos po grupi.

| (4) | U skladu s člankom 65. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 806/2014 Odbor utvrđuje i prikuplja doprinose i osigurava njihovo potpuno i pravodobno plaćanje. Kako bi Odbor mogao ispuniti te obveze, trebalo bi osigurati učinkovit sustav prikupljanja administrativnih doprinosa od institucija i subjekata iz članka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014. Te institucije i subjekti već podliježu brojnim obvezama izvješćivanja utvrđenim propisima Unije. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU) br. 1163/2014 Europske središnje banke (3), ESB prikuplja podatke o ukupnoj imovini i ukupnoj izloženosti riziku za potrebe izračuna naknada za nadzor. Podaci prikupljeni u skladu s Uredbom (EU) br. 1163/2014 mogu se učinkovito upotrijebiti za izračun administrativnih doprinosa Odboru. U skladu s člankom 30. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 806/2014 Odbor i ESB trebaju blisko surađivati pri izvršavanju svojih odgovornosti utvrđenih tom Uredbom i, posebno, razmjenjivati sve informacije potrebne za izvršavanje svojih zadaća. Učinkovitije je zatražiti od ESB-a da Odboru dostavlja podatke koje je zaprimio i provjerio u postupku izvršavanja svojih zadaća i ovlasti koje su mu dodijeljene Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (4) nego dvostruko opteretiti predmetne institucije i subjekte izvještajnim zahtjevima. Zahvaljujući razmjeni podataka s ESB-om Odbor ne bi morao ponavljati postupak provjere podataka, a uz to se ta razmjena temelji na obvezi bliske suradnje Odbora i ESB-a pri izvršavanju svojih odgovornosti utvrđenih Uredbom (EU) br. 806/2014. Ponavljanje dostave podataka i postupka provjere neizbježno bi produljilo vrijeme izračuna i prikupljanja doprinosa i umanjilo bi učinkovitost sustava. Stoga bi ESB, u skladu s obvezom suradnje, trebao Odboru dostavljati podatke koje dobije od predmetnih institucija i subjekata radi izračuna doprinosa Odboru. Odbor bi se što više trebao koristiti podacima koje je prikupio ESB. Odbor bi trebao imati pristup navedenim podacima koliko je to potrebno za izvršavanje svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 65. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 806/2014 Odbor utvrđuje i prikuplja doprinose i osigurava njihovo potpuno i pravodobno plaćanje. Kako bi Odbor mogao ispuniti te obveze, trebalo bi osigurati učinkovit sustav prikupljanja administrativnih doprinosa od institucija i subjekata iz članka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014. Te institucije i subjekti već podliježu brojnim obvezama izvješćivanja utvrđenim propisima Unije. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU) br. 1163/2014 Europske središnje banke (3), ESB prikuplja podatke o ukupnoj imovini i ukupnoj izloženosti riziku za potrebe izračuna naknada za nadzor. Podaci prikupljeni u skladu s Uredbom (EU) br. 1163/2014 mogu se učinkovito upotrijebiti za izračun administrativnih doprinosa Odboru. U skladu s člankom 30. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 806/2014 Odbor i ESB trebaju blisko surađivati pri izvršavanju svojih odgovornosti utvrđenih tom Uredbom i, posebno, razmjenjivati sve informacije potrebne za izvršavanje svojih zadaća. Učinkovitije je zatražiti od ESB-a da Odboru dostavlja podatke koje je zaprimio i provjerio u postupku izvršavanja svojih zadaća i ovlasti koje su mu dodijeljene Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (4) nego dvostruko opteretiti predmetne institucije i subjekte izvještajnim zahtjevima. Zahvaljujući razmjeni podataka s ESB-om Odbor ne bi morao ponavljati postupak provjere podataka, a uz to se ta razmjena temelji na obvezi bliske suradnje Odbora i ESB-a pri izvršavanju svojih odgovornosti utvrđenih Uredbom (EU) br. 806/2014. Ponavljanje dostave podataka i postupka provjere neizbježno bi produljilo vrijeme izračuna i prikupljanja doprinosa i umanjilo bi učinkovitost sustava. Stoga bi ESB, u skladu s obvezom suradnje, trebao Odboru dostavljati podatke koje dobije od predmetnih institucija i subjekata radi izračuna doprinosa Odboru. Odbor bi se što više trebao koristiti podacima koje je prikupio ESB. Odbor bi trebao imati pristup navedenim podacima koliko je to potrebno za izvršavanje svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom.

| (5) | Raspodjela doprinosa trebala bi biti usklađena s različitim radnim opterećenjem i rashodima koji se odnose na subjekte za koje je Odbor izravno nadležan i subjekte koji su u nadležnosti nacionalnih sanacijskih tijela. Stoga bi ovom Uredbom trebalo utvrditi način raspodjele doprinosa između te dvije skupine subjekata. Konačnim sustavom uspostavljenim ovom Uredbom trebalo bi zahtijevati da subjekti u tim dvjema skupinama doprinose razmjerno resursima koje Odbor posvećuje svakom od tih subjekata, što se približno izračunava na temelju mjerljivih podataka. |
| --- | --- |

(5)

Raspodjela doprinosa trebala bi biti usklađena s različitim radnim opterećenjem i rashodima koji se odnose na subjekte za koje je Odbor izravno nadležan i subjekte koji su u nadležnosti nacionalnih sanacijskih tijela. Stoga bi ovom Uredbom trebalo utvrditi način raspodjele doprinosa između te dvije skupine subjekata. Konačnim sustavom uspostavljenim ovom Uredbom trebalo bi zahtijevati da subjekti u tim dvjema skupinama doprinose razmjerno resursima koje Odbor posvećuje svakom od tih subjekata, što se približno izračunava na temelju mjerljivih podataka.

| (6) | Ovom bi Uredbom trebalo utvrditi posebna pravila kako bi se Odboru i predmetnim subjektima zajamčilo pouzdano usklađenje pojedinačnih godišnjih doprinosa u slučaju pogreške u izračunu ili promjene podataka za izračun. Ako Odbor pogrešno izračuna godišnji doprinos, trebalo bi zahtijevati da Odbor tu pogrešku ispravi. Jednako bi trebalo zahtijevati da Odbor ispravi pogreške koje nastanu jer je Odbor nepravilno primijenio metodologiju za izračun pojedinačnih godišnjih doprinosa. U takvim bi slučajevima trebalo izmijeniti sve doprinose. S druge strane, slučajeve kada ulazni podaci upotrijebljeni za izračun pojedinačnih godišnjih doprinosa nisu bili točni ili su promijenjeni nakon izračuna ne bi trebalo smatrati pogreškama u izračunu i stoga bi s njima trebalo postupati drugačije. U takvim bi slučajevima trebalo izmijeniti samo doprinose subjekata čiji podaci nisu bili točni ili su se promijenili. |
| --- | --- |

(6)

Ovom bi Uredbom trebalo utvrditi posebna pravila kako bi se Odboru i predmetnim subjektima zajamčilo pouzdano usklađenje pojedinačnih godišnjih doprinosa u slučaju pogreške u izračunu ili promjene podataka za izračun. Ako Odbor pogrešno izračuna godišnji doprinos, trebalo bi zahtijevati da Odbor tu pogrešku ispravi. Jednako bi trebalo zahtijevati da Odbor ispravi pogreške koje nastanu jer je Odbor nepravilno primijenio metodologiju za izračun pojedinačnih godišnjih doprinosa. U takvim bi slučajevima trebalo izmijeniti sve doprinose. S druge strane, slučajeve kada ulazni podaci upotrijebljeni za izračun pojedinačnih godišnjih doprinosa nisu bili točni ili su promijenjeni nakon izračuna ne bi trebalo smatrati pogreškama u izračunu i stoga bi s njima trebalo postupati drugačije. U takvim bi slučajevima trebalo izmijeniti samo doprinose subjekata čiji podaci nisu bili točni ili su se promijenili.

| (7) | U skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća br. 1 (5), obavijest o doprinosu i sve ostale obavijesti Odbora trebale bi biti na jeziku države članice u kojoj institucija primateljica ima poslovni nastan. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća br. 1 (5), obavijest o doprinosu i sve ostale obavijesti Odbora trebale bi biti na jeziku države članice u kojoj institucija primateljica ima poslovni nastan.

| (8) | Plaćanja godišnjih doprinosa trebala bi biti ovršiva, a u slučaju djelomičnog plaćanja, neplaćanja ili neusklađenosti s uvjetima za plaćanje navedenim u obavijesti o doprinosu trebalo bi obračunati zatezne kamate, kako bi se osiguralo potpuno i pravodobno plaćanje doprinosa. |
| --- | --- |

(8)

Plaćanja godišnjih doprinosa trebala bi biti ovršiva, a u slučaju djelomičnog plaćanja, neplaćanja ili neusklađenosti s uvjetima za plaćanje navedenim u obavijesti o doprinosu trebalo bi obračunati zatezne kamate, kako bi se osiguralo potpuno i pravodobno plaćanje doprinosa.

| (9) | Doprinose značajnih subjekata obuhvaćenih privremenim sustavom trebalo bi ponovno utvrditi kako bi se uzeli u obzir iznosi koje su ti subjekti uplatili na temelju tog privremenog sustava. Sve razlike između djelomičnih uplata izvršenih na temelju privremenog sustava i doprinosa izračunanih u skladu s konačnim sustavom trebalo bi poravnati u izračunu doprinosa administrativnim rashodima Odbora za godinu koja slijedi nakon kraja privremenog razdoblja. |
| --- | --- |

(9)

Doprinose značajnih subjekata obuhvaćenih privremenim sustavom trebalo bi ponovno utvrditi kako bi se uzeli u obzir iznosi koje su ti subjekti uplatili na temelju tog privremenog sustava. Sve razlike između djelomičnih uplata izvršenih na temelju privremenog sustava i doprinosa izračunanih u skladu s konačnim sustavom trebalo bi poravnati u izračunu doprinosa administrativnim rashodima Odbora za godinu koja slijedi nakon kraja privremenog razdoblja.

| (10) | Budući da se ovom Uredbom uvodi konačni sustav doprinosa za administrativne rashode Odbora, Uredba o privremenom sustavu više nije potrebna i trebalo bi je staviti izvan snage, |
| --- | --- |

(10)

Budući da se ovom Uredbom uvodi konačni sustav doprinosa za administrativne rashode Odbora, Uredba o privremenom sustavu više nije potrebna i trebalo bi je staviti izvan snage,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o:

| 1. | konačnom sustavu za izračun doprinosa za administrativne rashode Jedinstvenog sanacijskog odbora („Odbor”) koje plaćaju subjekti iz članka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014; |
| --- | --- |

1.

konačnom sustavu za izračun doprinosa za administrativne rashode Jedinstvenog sanacijskog odbora („Odbor”) koje plaćaju subjekti iz članka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014;

| 2. | načinu plaćanja doprinosa; |
| --- | --- |

2.

načinu plaćanja doprinosa;

| 3. | prijavi, računovodstvu, izvještavanju te ostala pravila kojima se osigurava potpuno i pravodobno plaćanje doprinosa; |
| --- | --- |

3.

prijavi, računovodstvu, izvještavanju te ostala pravila kojima se osigurava potpuno i pravodobno plaćanje doprinosa;

| 4. | metodologiji za ponovni izračun i usklađenje doprinosa za privremeno razdoblje. |
| --- | --- |

4.

metodologiji za ponovni izračun i usklađenje doprinosa za privremeno razdoblje.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz Uredbe (EU) br. 1163/2014. Primjenjuju se i sljedeće definicije:

| 1. | „administrativni rashodi Odbora” znači rashodi dijela I. proračuna Odbora, kako je navedeno u članku 59. stavku 2. Uredbe (EU) br. 806/2014; |
| --- | --- |

1.

„administrativni rashodi Odbora” znači rashodi dijela I. proračuna Odbora, kako je navedeno u članku 59. stavku 2. Uredbe (EU) br. 806/2014;

| 2. | „godišnji doprinos” znači doprinos koji Odbor prikuplja za određenu financijsku godinu u skladu s ovom Uredbom radi pokrića administrativnih rashoda Odbora; |
| --- | --- |

2.

„godišnji doprinos” znači doprinos koji Odbor prikuplja za određenu financijsku godinu u skladu s ovom Uredbom radi pokrića administrativnih rashoda Odbora;

| 3. | „obveznik doprinosa” znači obveznik naknade koji je utvrđen u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 1163/2014 u svrhu naplate naknade za nadzor i koji je obuhvaćen područjem primjene članka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014; |
| --- | --- |

3.

„obveznik doprinosa” znači obveznik naknade koji je utvrđen u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 1163/2014 u svrhu naplate naknade za nadzor i koji je obuhvaćen područjem primjene članka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014;

| 4. | „privremeno razdoblje” znači razdoblje koje počinje 19. kolovoza 2014. i završava 31. prosinca 2017. |
| --- | --- |

4.

„privremeno razdoblje” znači razdoblje koje počinje 19. kolovoza 2014. i završava 31. prosinca 2017.

Članak 3.

Utvrđivanje ukupnog iznosa godišnjih doprinosa

Ukupni iznos godišnjih doprinosa koji se prikupljaju za određenu financijsku godinu izračunava se na temelju dijela I. proračuna koji je Odbor donio za tu financijsku godinu u skladu s člankom 61. Uredbe (EU) br. 806/2014 usklađenog za izvršenje proračuna za posljednju financijsku godinu za koju su objavljeni financijski izvještaji u skladu s člankom 63. stavkom 7. te Uredbe.

Odbor utvrđuje ukupni iznos godišnjih doprinosa tako da se osigura ravnoteža prihoda i rashoda dijela I. proračuna Odbora.

Članak 4.

Raspodjela ukupnog iznosa godišnjih doprinosa

1.   Ukupni iznos koji treba prikupiti u skladu s člankom 3. raspodjeljuje se kako slijedi:

| (a) | 95 % sljedećim subjektima i grupama:






  i. | subjektima i grupama iz članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014; |
| --- | --- | --- |

(a)

95 % sljedećim subjektima i grupama:

i.

subjektima i grupama iz članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014;

| ii. | subjektima i grupama u odnosu na koje je Odbor odlučio izvršavati ovlasti iz Uredbe (EU) br. 806/2014 u skladu s člankom 7. stavkom 4. točkom (b) te Uredbe; |
| --- | --- |

ii.

subjektima i grupama u odnosu na koje je Odbor odlučio izvršavati ovlasti iz Uredbe (EU) br. 806/2014 u skladu s člankom 7. stavkom 4. točkom (b) te Uredbe;

| iii. | subjektima i grupama u odnosu na koje su države članice sudionice u skladu s člankom 7. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 806/2014 odlučile da će Odbor izvršavati ovlasti i odgovornosti koje su mu dodijeljene tom Uredbom; |
| --- | --- |

iii.

subjektima i grupama u odnosu na koje su države članice sudionice u skladu s člankom 7. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 806/2014 odlučile da će Odbor izvršavati ovlasti i odgovornosti koje su mu dodijeljene tom Uredbom;

| (b) | 5 % subjektima i grupama iz članka 7. stavka 3. Uredbe (EU) br. 806/2014. |
| --- | --- |

(b)

5 % subjektima i grupama iz članka 7. stavka 3. Uredbe (EU) br. 806/2014.

2.   Ne dovodeći u pitanje članak 7. Odbor raspoređuje subjekte i grupe u jednu od dvije kategorije iz stavka 1. na temelju podataka koje mu dostavi ESB u skladu s člankom 6. stavkom 1. ili člankom 11., ovisno o tome koji se primjenjuje.

3.   Ako je subjekt obuhvaćen područjem primjene stavka 1. točke (a), svi subjekti koji su dio iste grupe raspoređuju se u istu kategoriju.

4.   Odbor svake godine izvješćuje Komisiju o prikladnosti raspodjele iz stavka 1. na temelju promjene sastava tih dviju kategorija subjekata i grupa.

Članak 5.

Izračun pojedinačnih godišnjih doprinosa

1.   Odbor izračunava pojedinačne godišnje doprinose za svaku financijsku godinu na temelju podataka zaprimljenih u skladu s člankom 6. i ukupnog iznosa godišnjih doprinosa utvrđenih u skladu s člankom 3.

2.   Za potrebe izračuna pojedinačnih godišnjih doprinosa Odbor primjenjuje odredbe iz članka 10. stavka 1., 2. i 3. i članka 10. stavka 6. točke (a), (b) i (c) Uredbe (EU) br. 1163/2014.

3.   Za potrebe primjene odredaba iz stavka 2.:

| (a) | „godišnja naknada za nadzor” znači pojedinačni godišnji doprinos; |
| --- | --- |

(a)

„godišnja naknada za nadzor” znači pojedinačni godišnji doprinos;

| (b) | „značajni nadzirani subjekt” ili „značajna nadzirana grupa” znači subjekt ili grupa iz članka 4. stavka 1. točke (a); |
| --- | --- |

(b)

„značajni nadzirani subjekt” ili „značajna nadzirana grupa” znači subjekt ili grupa iz članka 4. stavka 1. točke (a);

| (c) | „manje značajni nadzirani subjekt” ili „manje značajna nadzirana grupa” znači subjekt ili grupa iz članka 4. stavka 1. točke (b); |
| --- | --- |

(c)

„manje značajni nadzirani subjekt” ili „manje značajna nadzirana grupa” znači subjekt ili grupa iz članka 4. stavka 1. točke (b);

| (d) | „nadzirani subjekt” ili „nadzirana grupa” znači bilo koji subjekt ili grupa; |
| --- | --- |

(d)

„nadzirani subjekt” ili „nadzirana grupa” znači bilo koji subjekt ili grupa;

| (e) | „obveznik naknade” znači obveznik doprinosa. |
| --- | --- |

(e)

„obveznik naknade” znači obveznik doprinosa.

4.   Godišnji doprinos koji plaćaju subjekti iz članka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014 koji su članovi iste grupe izračunava se kao jedan doprinos.

5.   Ako pogrešno izračuna pojedinačni godišnji doprinos, Odbor ispravlja pogrešku i ponovno izračunava pojedinačni godišnji doprinos za svaki subjekt na koji pogreška utječe. Odbor poravnava razliku između plaćenog pojedinačnog godišnjeg doprinosa i ponovno izračunanog iznosa povećanjem ili smanjenjem pojedinačnog godišnjeg doprinosa izračunanog za financijsku godinu nakon ponovnog izračuna.

Međutim, Odbor ne provodi ponovni izračun ako pogrešku utvrdi nakon više od pet godina od završetka financijske godine u kojoj je pogreška nastala.

Članak 6.

Podaci potrebni za izračun pojedinačnih godišnjih doprinosa

1.   ESB svake godine u roku od 5 radnih dana od izdavanja obavijesti o naknadi u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1163/2014, a najkasnije 31. prosinca godine za koju se izdaju obavijesti o naknadi, dostavlja Odboru podatke o svakom obvezniku doprinosa koje je prikupio u toj godini i na temelju kojih je odredio naknade za nadzor u skladu s Uredbom (EU) br. 1163/2014.

2.   Podaci uključuju najmanje sljedeće elemente:

| (a) | identitet i podatke za kontakt svakog obveznika doprinosa utvrđenog u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 1163/2014 za potrebe plaćanja naknada za nadzor; |
| --- | --- |

(a)

identitet i podatke za kontakt svakog obveznika doprinosa utvrđenog u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 1163/2014 za potrebe plaćanja naknada za nadzor;

| (b) | čimbenike naknade utvrđene u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 1163/2014; |
| --- | --- |

(b)

čimbenike naknade utvrđene u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 1163/2014;

| (c) | naznaku je li obveznik doprinosa značajan u skladu s člankom 6. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1024/2013 ili je obveznik subjekt ili grupa u odnosu na koje je ESB odlučio izravno izvršavati sve relevantne ovlasti, u skladu s člankom 6. stavkom 5. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1024/2013; |
| --- | --- |

(c)

naznaku je li obveznik doprinosa značajan u skladu s člankom 6. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1024/2013 ili je obveznik subjekt ili grupa u odnosu na koje je ESB odlučio izravno izvršavati sve relevantne ovlasti, u skladu s člankom 6. stavkom 5. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1024/2013;

| (d) | sve podatke koje je ESB utvrdio iako mu obveznik doprinosa nije dostavio izvještaj, u skladu s člankom 10. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1163/2014; |
| --- | --- |

(d)

sve podatke koje je ESB utvrdio iako mu obveznik doprinosa nije dostavio izvještaj, u skladu s člankom 10. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1163/2014;

| (e) | datum izračuna naknade za svakog obveznika doprinosa kojim se određuje trajanje obveze plaćanja naknade za nadzor obveznika doprinosa i promjena statusa u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1163/2014 u određenom razdoblju plaćanja naknade. |
| --- | --- |

(e)

datum izračuna naknade za svakog obveznika doprinosa kojim se određuje trajanje obveze plaćanja naknade za nadzor obveznika doprinosa i promjena statusa u skladu s člankom 7. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1163/2014 u određenom razdoblju plaćanja naknade.

3.   Za potrebe stavka 2. točke (a), identitet i podaci za kontakt svakog obveznika doprinosa uključuju sve osobne podatke u smislu Uredbe (EZ) br. 45/2001 (6) koje ESB prikuplja za potrebe obavljanja svojih zadaća u skladu s Uredbom (EU) br. 1163/2014 i podatke koji su potrebni za izvršavanje zadaća Odbora utvrđenih ovom Uredbom.

4.   Ako Odbor za potrebe ove Uredbe mora utvrditi je li subjekt dio grupe koja je imenovala određenog obveznika doprinosa, ESB, nacionalna sanacijska tijela i nacionalna nadležna tijela pomažu Odboru dostavom svih potrebnih informacija.

5.   Ako ESB izda dodatne račune ili ponovno izračuna godišnju naknadu za nadzor u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) br. 1163/2014, on Odboru dostavlja nove podatke u roku od 5 dana od izdavanja obavijesti o naknadi.

6.   Za izračun pojedinačnih godišnjih doprinosa koje treba prikupiti u određenoj financijskoj godini Odbor upotrebljava podatke koje je ESB prikupio tijekom prethodne financijske godine u skladu s Uredbom (EU) br. 1163/2014 i dostavio Odboru u skladu s ovim člankom ili člankom 11., ovisno o tome koji se primjenjuje.

7.   Ako ESB u određenoj financijskoj godini nije dostavio Odboru podatke potrebne za izračun godišnjih doprinosa u rokovima utvrđenim u ovom članku, Odbor može upotrijebiti posljednje dostupne podatke koje mu je ESB dostavio za potrebe tog izračuna.

8.   Ako nisu dostupni podaci od ESB-a, relevantno nacionalno nadležno tijelo na zahtjev dostavlja Odboru sve podatke koji su mu na raspolaganju.

9.   Ako nisu dostupni podaci od nacionalnog nadležnog tijela, obveznik doprinosa na zahtjev dostavlja Odboru potrebne podatke u roku koji je Odbor odredio. Ako obveznik doprinosa ne odgovori u roku koji je odredio Odbor, Odbor može utvrditi podatke na temelju razumnih pretpostavki.

10.   Odbor upotrebljava podatke iz ovog članka samo za potrebe ove Uredbe i u skladu s ovom Uredbom.

Članak 7.

Promjena područja primjene, statusa i drugih podataka

1.   Ako su subjekt ili grupa obuhvaćeni područjem primjene članka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014 samo u dijelu financijske godine, njihov pojedinačni godišnji doprinos za tu financijsku godinu izračunava se za broj punih mjeseci tijekom kojih su bili obuhvaćeni područjem primjene tog članka.

2.   Ako tijekom financijske godine subjekt ili grupa promijene status prelaskom iz jedne kategorije iz članka 4. stavka 1. u drugu, njihov godišnji financijski doprinos za tu financijsku godinu izračunava se na temelju broja mjeseci tijekom kojih su na zadnji dan u mjesecu pripadali u određenu kategoriju.

3.   U slučaju drugih promjena podataka o subjektu ili grupi koji su upotrijebljeni za izračun njihovih pojedinačnih godišnjih doprinosa za financijsku godinu, pojedinačni godišnji doprinos tog subjekta ili grupe za tu financijsku godinu izračunava se na temelju ažuriranih podataka.

4.   Ako ESB izvijesti o promjeni iz stavka 1. i 2. ili nastupi promjena iz stavka 3., Odbor ponovno izračunava samo pojedinačni godišnji doprinos tog subjekta ili grupe za predmetne financijske godine. Ako promjene iz stavka 1., 2. ili 3. nastupe u odnosu na nekoliko subjekata ili grupa tijekom iste financijske godine, Odbor uzima u obzir samo promjene koje se odnose na pojedinačni subjekt ili grupu za potrebe ponovnog izračuna pojedinačnog godišnjeg doprinosa tog subjekta ili grupe.

5.   Ako je iznos plaćenog godišnjeg doprinosa veći od ponovno izračunanog iznosa u skladu sa stavkom 4., Odbor predmetnom subjektu ili grupi vraća razliku. Ako je plaćeni pojedinačni godišnji doprinos manji od ponovnog izračunanog iznosa u skladu sa stavkom 4., predmetni subjekt ili grupa Odboru plaćaju razliku. Za potrebe povrata ili naplate dugovanog iznosa u skladu s ovim stavkom, Odbor smanjuje ili povećava pojedinačni godišnji doprinos predmetnog subjekta ili grupe tijekom financijske godine nakon ponovnog izračuna u skladu sa stavkom 4.

6.   Pojedinačni godišnji doprinosi subjekata ili grupa na koje se ne odnose promjene iz stavka 1., 2. ili 3. ne usklađuju se.

7.   Odbor primjenjuje ukupni višak ili manjak koji nastane zbog svih usklađenja provedenih u skladu sa stavkom 5. na ukupni iznos godišnjih doprinosa koji se utvrđuju u skladu s člankom 3. za financijsku godinu nakon financijske godine u kojoj se primjenjuju usklađenja.

8.   U skladu s načelom dobrog upravljanja proračunom, Odbor donosi sve odluke koje smatra potrebnima za provedbu odredaba iz ovog članka, među ostalim o rokovima za povrate koje provodi Odbor te za dodatne uplate od subjekata.

Članak 8.

Obavijest o doprinosu, komunikacija, plaćanja i zatezne kamate

1.   Odbor obveznicima doprinosa izdaje obavijest o doprinosu.

2.   Odbor obavijest o doprinosu dostavlja:

| (a) | elektronički ili drugim sličnim komunikacijskim sredstvima; |
| --- | --- |

(a)

elektronički ili drugim sličnim komunikacijskim sredstvima;

| (b) | telefaksom; |
| --- | --- |

(b)

telefaksom;

| (c) | hitnom kurirskom dostavom; |
| --- | --- |

(c)

hitnom kurirskom dostavom;

| (d) | preporučenom poštom s povratnicom; |
| --- | --- |

(d)

preporučenom poštom s povratnicom;

| (e) | dostavom ili osobnom dostavom. |
| --- | --- |

(e)

dostavom ili osobnom dostavom.

Obavijest o doprinosu valjana je bez potpisa.

3.   U obavijesti o doprinosu navodi se iznos i način plaćanja godišnjeg doprinosa. Iznos se primjereno obrazlaže na temelju činjenica i pravnih aspekata pojedinačne odluke o doprinosu.

4.   Odbor obvezniku doprinosa dostavlja sva druga priopćenja o godišnjem doprinosu, uključujući odluku o poravnanju u skladu s člankom 10. stavkom 8.

5.   Doprinos se plaća u eurima.

6.   Obveznik doprinosa plaća iznos godišnjeg doprinosa u roku od 35 kalendarskih dana od datuma izdavanja obavijesti o doprinosu. Obveznik doprinosa postupa u skladu s uvjetima iz obavijesti o doprinosu koji se odnose na plaćanje godišnjeg doprinosa. Datumom plaćanja smatra se datum knjiženja iznosa u korist računa Odbora.

7.   Godišnji doprinos koji plaćaju subjekti iz članka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014 koji su članovi iste grupe naplaćuje se od obveznika doprinosa te grupe.

8.   Ne dovodeći u pitanje bilo koje drugo pravno sredstvo kojim Odbor raspolaže, u slučaju djelomičnog plaćanja, neplaćanja ili nepostupanja u skladu s uvjetima za plaćanje utvrđenim u obavijesti o doprinosu, na nepodmireni iznos godišnjeg doprinosa kamata se obračunava dnevno od datuma dospijeća plaćanja po stopi ESB-a za glavne operacije refinanciranja uvećanoj za 8 postotnih bodova.

9.   U slučaju djelomičnog plaćanja, neplaćanja ili nepostupanja u skladu s uvjetima za plaćanje utvrđenima u obavijesti o doprinosu obveznika doprinosa, Odbor obavješćuje nacionalno sanacijsko tijelo države članice sudionice u kojoj obveznik doprinosa ima poslovni nastan.

Članak 9.

Ovrha

1.   Plaćanja dospjelih godišnjih doprinosa i zateznih kamata u skladu s člankom 8. stavkom 8. ovršiva su.

2.   Ovrha se uređuje postupovnim pravilima koja su na snazi u državi članici sudionici na čijem se državnom području provodi ovrha.

3.   Vlada svake države članice sudionice imenuje tijelo za provjeru autentičnosti pojedinačnih odluka o doprinosima i o tome obavješćuje Odbor i Sud Europske unije.

4.   Nalog za ovrhu prilaže se svakoj pojedinačnoj odluci o doprinosu. Na ovrhu se ne primjenjuju druge formalnosti osim provjere autentičnosti odluke koju obavlja tijelo imenovano u skladu sa stavkom 3.

5.   Nacionalna sanacijska tijela pomažu Odboru u ovršnom postupku na koji se primjenjuju važeća postupovna pravila države članice sudionice.

Članak 10.

Ponovni izračun i poravnanje doprinosa za privremeno razdoblje

1.   Za potrebe ponovnog izračuna i poravnanja doprinosa za privremeno razdoblje, smatra se da su mjesec studeni i prosinac 2014. dio financijske godine 2015.

2.   Odbor u skladu s odredbama iz ove Uredbe ponovno izračunava iznos doprinosa koje treba platiti svaki subjekt iz stavka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014 radi pokrića administrativnih rashoda Odbora tijekom privremenog razdoblja.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 6. stavak 4., Odbor za ponovni izračun doprinosa koje svaki subjekt treba platiti tijekom financijskih godina obuhvaćenih prijelaznim razdobljem upotrebljava podatke koje je ESB prikupio tijekom tih financijskih godina u skladu s Uredbom (EU) br. 1163/2014 i dostavio Odboru u skladu s člankom 11.

4.   Razlike između djelomičnih uplata značajnih subjekata na temelju privremenog sustava utvrđenog Delegiranom uredbom (EU) br. 1310/2014 i doprinosa iz stavka 2. poravnavaju se u izračunu godišnjih doprinosa za financijsku godinu koja slijedi nakon privremenog razdoblja. Poravnanje se provodi smanjenjem ili povećanjem iznosa godišnjih doprinosa za financijsku godinu.

5.   Subjekti iz članka 2. Uredbe (EU) br. 806/2014 za koje su izračun i naplata doprinosa odgođeni u privremenom razdoblju plaćaju doprinose koji se izračunavaju u skladu sa stavkom 2. za godine obuhvaćene privremenim razdobljem. Tim se doprinosima povećavaju godišnji doprinosi za financijsku godinu koja slijedi nakon kraja privremenog razdoblja.

6.   Za potrebe stavka 4. „značajni subjekti” znači subjekti na najvišoj razini konsolidacije u državama članicama sudionicama koje je ESB obavijestio o svojoj odluci kojom ih smatra značajnim u smislu članka 6. stavka 4. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 i u skladu s člankom 147. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 468/2014 (7) i koji su na popisu koji je 4. rujna 2014. objavljen na web-mjestu ESB-a, isključujući značajne subjekte koji su društva kćeri grupe koja je već obuhvaćena tom definicijom te podružnice kreditnih institucija s poslovnim nastanom u državama članicama nesudionicama, koje imaju poslovni nastan u državama članicama sudionicama.

7.   Ako su razlika iz stavka 4. ili doprinosi za godine obuhvaćene privremenim razdobljem iz stavka 5. veći od doprinosa koje treba platiti za financijsku godinu koja slijedi nakon kraja privremenog razdoblja, usklađenje se provodi i u idućim financijskim godinama.

8.   Ako se na dva ili više subjekata iz grupe primjenjuju poravnanja u skladu sa stavkom 4. ili 5., Odbor može prebiti doprinose s povratima subjektima te grupe.

Članak 11.

Podaci potrebni za ponovni izračun doprinosa za financijske godine obuhvaćene privremenim razdobljem

ESB u roku od 30 dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe dostavlja Odboru podatke utvrđene u članku 6. koje je prikupio u skladu s Uredbom (EU) br. 1163/2014 tijekom financijskih godina obuhvaćenih privremenim razdobljem.

Članak 12.

Eksternalizacija

1.   Odbor može donijeti odluku o potpunoj ili djelomičnoj eksternalizaciji određenih poslova predviđenih ovom Uredbom.

2.   Odbor eksternalizaciju ograničuje na rutinske poslove prikupljanja doprinosa koji ne uključuju izvršavanje njegovih ovlasti u pogledu utvrđivanja doprinosa.

3.   U ugovoru s pružateljem usluga o eksternalizaciji poslova jasno se navodi trajanje ugovora i specifični poslovi koji se eksternaliziraju te se utvrđuju pravila o redovitim izvještajima pružatelja usluga Odboru.

4.   Svaki ugovor između Odbora i pružatelja usluga o eksternalizaciji poslova u skladu sa stavkom 1. sadržava odredbe kojima se uređuje pravo Odbora na otkaz ugovora, pravo daljnjeg podugovaranja te odredbe o nepostupanju pružatelja usluga u skladu s ugovorom.

5.   Ako u cijelosti ili djelomično eksternalizira poslove u skladu sa stavkom 1., Odbor i dalje snosi punu odgovornost za ispunjavanje svih svojih obveza u skladu s Uredbom (EU) br. 806/2014 i ovom Uredbom.

6.   Ako u cijelosti ili djelomično eksternalizira poslove u skladu sa stavkom 1., Odbor u svakom trenutku osigurava sljedeće:

| (a) | nijednim sklopljenim ugovorom o eksternalizaciji ne delegira se odgovornost Odbora; |
| --- | --- |

(a)

nijednim sklopljenim ugovorom o eksternalizaciji ne delegira se odgovornost Odbora;

| (b) | nijednim sklopljenim ugovorom o eksternalizaciji ne isključuju se odgovornosti Odbora iz članka 45. i članka 46. stavka 1. Uredbe (EU) br. 806/2014 ni njegova neovisnost iz članka 47. te Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

nijednim sklopljenim ugovorom o eksternalizaciji ne isključuju se odgovornosti Odbora iz članka 45. i članka 46. stavka 1. Uredbe (EU) br. 806/2014 ni njegova neovisnost iz članka 47. te Uredbe;

| (c) | zbog eksternalizacije Odbor ne gubi sustave i kontrole potrebne za upravljanje rizicima s kojima se suočava; |
| --- | --- |

(c)

zbog eksternalizacije Odbor ne gubi sustave i kontrole potrebne za upravljanje rizicima s kojima se suočava;

| (d) | pružatelj usluga primjenjuje mehanizme za kontinuitet poslovanja koji su jednakovrijedni onima koje ima Odbor; |
| --- | --- |

(d)

pružatelj usluga primjenjuje mehanizme za kontinuitet poslovanja koji su jednakovrijedni onima koje ima Odbor;

| (e) | Odbor raspolaže stručnim znanjima i resursima potrebnim za ocjenu kvalitete pruženih usluga i primjerenosti organizacijske strukture pružatelja usluge; Odbor učinkovito nadzire eksternalizirane poslovne procese i kontinuirano upravlja rizicima eksternalizacije; |
| --- | --- |

(e)

Odbor raspolaže stručnim znanjima i resursima potrebnim za ocjenu kvalitete pruženih usluga i primjerenosti organizacijske strukture pružatelja usluge; Odbor učinkovito nadzire eksternalizirane poslovne procese i kontinuirano upravlja rizicima eksternalizacije;

| (f) | Odbor ima izravan pristup relevantnim informacijama na temelju kojih provodi nužnu kontrolu eksternaliziranih poslova. |
| --- | --- |

(f)

Odbor ima izravan pristup relevantnim informacijama na temelju kojih provodi nužnu kontrolu eksternaliziranih poslova.

7.   Ako u cijelosti ili djelomično eksternalizira poslove u skladu sa stavkom 1., Odbor obvezuje pružatelja usluga na postupanje u skladu s unutarnjim pravnim uvjetima i načelima Odbora o sigurnosti i povjerljivosti. Sve povjerljive informacije o Odboru koje su mu dostupne pružatelj usluga koristi samo kada je to nužno za obavljanje poslova koje mu je Odbor povjerio.

8.   Odbor prije donošenja odluke o eksternalizaciji pribavlja suglasnost ESB-a o razmjeni podataka koje mu je ESB dostavio s pružateljem usluga, u skladu s važećim odredbama o povjerljivosti.

Članak 13.

Pomoć nacionalnih sanacijskih tijela

Odbor može nacionalnim sanacijskim tijelima uputiti zahtjev za pomoć u postupku prikupljanja godišnjih doprinosa ako to opravdavaju okolnosti pojedinog slučaja.

Članak 14.

Stavljanje izvan snage

Delegirana uredba (EU) br. 1310/2014 stavlja se izvan snage.

Članak 15.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. rujna 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 225, 30.7.2014., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1310/2014 оd 8. listopada 2014. o privremenom sustavu djelomičnih uplata doprinosa za pokrivanje administrativnih rashoda Jedinstvenog sanacijskog odbora tijekom privremenog razdoblja(SL L 354, 11.12.2014., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1163/2014 Europske središnje banke od 22. listopada 2014. o naknadama za nadzor (ESB/2014/41) (SL L 311, 31.10.2014., str. 23.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).

4

(5)  Uredba Vijeća br. 1. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici (SL 17, 6.10.1958., str. 385.).

5

(6)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavljanju okvira za suradnju unutar Jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM-u) (ESB/2014/17) (SL L 141, 14.5.2014., str. 1.).

7

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/15

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2362

оd 5. prosinca 2017.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Lenticchia di Altamura” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Lenticchia di Altamura” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Italije za upis naziva „Lenticchia di Altamura” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Lenticchia di Altamura” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Lenticchia di Altamura” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Lenticchia di Altamura” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. prosinca 2017.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 280, 24.8.2017., str. 4.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/16

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2363

оd 6. prosinca 2017.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Μελεκούνι” (Melekouni) (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Grčke za upis naziva „Μελεκούνι” (Melekouni) u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Grčke za upis naziva „Μελεκούνι” (Melekouni) u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Μελεκούνι” (Melekouni) potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Μελεκούνι” (Melekouni) potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Μελεκούνι” (Melekouni) (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 2.3. Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 6. prosinca 2017.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 280, 24.8.2017., str. 7.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/17

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2364

оd 18. prosinca 2017.

o izmjeni Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima primjene za postupke dodjele ugovora

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (1), a posebno njezin članak 17. stavak 4. drugi podstavak,

budući da:

| (1) | Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Sporazum je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Primjenjuje se na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose (dalje u tekstu „pragovi”) utvrđene u Sporazumu i izražene u obliku posebnih prava vučenja. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Sporazum je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Primjenjuje se na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose (dalje u tekstu „pragovi”) utvrđene u Sporazumu i izražene u obliku posebnih prava vučenja.

| (2) | Jedan je od ciljeva Direktive 2014/25/EU omogućiti naručiteljima koji primjenjuju tu Direktivu da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. Kako bi se to postiglo, trebalo bi uskladiti pragove utvrđene navedenom Direktivom za ugovore o javnoj nabavi koji su obuhvaćeni i Sporazumom kako bi se osiguralo da odgovaraju pragovima iz Sporazuma, izraženima u eurima i zaokruženima na najbližu nižu vrijednost u tisućama eura. |
| --- | --- |

(2)

Jedan je od ciljeva Direktive 2014/25/EU omogućiti naručiteljima koji primjenjuju tu Direktivu da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. Kako bi se to postiglo, trebalo bi uskladiti pragove utvrđene navedenom Direktivom za ugovore o javnoj nabavi koji su obuhvaćeni i Sporazumom kako bi se osiguralo da odgovaraju pragovima iz Sporazuma, izraženima u eurima i zaokruženima na najbližu nižu vrijednost u tisućama eura.

| (3) | Radi dosljednosti, primjereno je uskladiti i pragove utvrđene u Direktivi 2014/25/EU koji nisu obuhvaćeni Sporazumom. |
| --- | --- |

(3)

Radi dosljednosti, primjereno je uskladiti i pragove utvrđene u Direktivi 2014/25/EU koji nisu obuhvaćeni Sporazumom.

| (4) | Direktivu 2014/25/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Direktivu 2014/25/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Članak 15. Direktive 2014/25/EU mijenja se kako slijedi:

| (1) | u točki (a) iznos „418 000 EUR” zamjenjuje se sa „443 000 EUR”; |
| --- | --- |

(1)

u točki (a) iznos „418 000 EUR” zamjenjuje se sa „443 000 EUR”;

| (2) | u točki (b) iznos „5 225 000 EUR” zamjenjuje se s „5 548 000 EUR”. |
| --- | --- |

(2)

u točki (b) iznos „5 225 000 EUR” zamjenjuje se s „5 548 000 EUR”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja 2018.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 94, 28.3.2014., str. 243.

1

(2)  Odluka Vijeća 2014/115/EU od 2. prosinca 2013. o sklapanju Protokola o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (SL L 68, 7.3.2014., str. 1.).

2

(3)  
  SL L 68, 7.3.2014., str. 4.

3

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/19

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2365

оd 18. prosinca 2017.

o izmjeni Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima primjene za postupke dodjele ugovora

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (1), a posebno njezin članak 6. stavak 5. drugi podstavak,

budući da:

| (1) | Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Sporazum je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Primjenjuje se na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose (dalje u tekstu „pragovi”) utvrđene u Sporazumu i izražene u obliku posebnih prava vučenja. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Sporazum je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Primjenjuje se na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose (dalje u tekstu „pragovi”) utvrđene u Sporazumu i izražene u obliku posebnih prava vučenja.

| (2) | Jedan je od ciljeva Direktive 2014/24/EU omogućiti javnim naručiteljima koji primjenjuju tu Direktivu da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. Kako bi se to postiglo, trebalo bi uskladiti pragove utvrđene navedenom Direktivom za ugovore o javnoj nabavi koji su obuhvaćeni i Sporazumom kako bi se osiguralo da odgovaraju pragovima iz Sporazuma, izraženima u eurima i zaokruženima na najbližu nižu vrijednost u tisućama eura. |
| --- | --- |

(2)

Jedan je od ciljeva Direktive 2014/24/EU omogućiti javnim naručiteljima koji primjenjuju tu Direktivu da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. Kako bi se to postiglo, trebalo bi uskladiti pragove utvrđene navedenom Direktivom za ugovore o javnoj nabavi koji su obuhvaćeni i Sporazumom kako bi se osiguralo da odgovaraju pragovima iz Sporazuma, izraženima u eurima i zaokruženima na najbližu nižu vrijednost u tisućama eura.

| (3) | Radi dosljednosti, primjereno je uskladiti i pragove utvrđene u Direktivi 2014/24/EU koji nisu obuhvaćeni Sporazumom. |
| --- | --- |

(3)

Radi dosljednosti, primjereno je uskladiti i pragove utvrđene u Direktivi 2014/24/EU koji nisu obuhvaćeni Sporazumom.

| (4) | Direktivu 2014/24/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Direktivu 2014/24/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Direktiva 2014/24/EU mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u točki (a) iznos „5 225 000 EUR” zamjenjuje se s „5 548 000 EUR”; |
| --- | --- | --- |

(1)

članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

u točki (a) iznos „5 225 000 EUR” zamjenjuje se s „5 548 000 EUR”;

| (b) | u točki (b) iznos „135 000 EUR” zamjenjuje se sa „144 000 EUR”; |
| --- | --- |

(b)

u točki (b) iznos „135 000 EUR” zamjenjuje se sa „144 000 EUR”;

| (c) | u točki (c) iznos „209 000 EUR” zamjenjuje se s „221 000 EUR”; |
| --- | --- |

(c)

u točki (c) iznos „209 000 EUR” zamjenjuje se s „221 000 EUR”;

| (2) | prvi stavak članka 13. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u točki (a) iznos „5 225 000 EUR” zamjenjuje se s „5 548 000 EUR”; |
| --- | --- | --- |

(2)

prvi stavak članka 13. mijenja se kako slijedi:

(a)

u točki (a) iznos „5 225 000 EUR” zamjenjuje se s „5 548 000 EUR”;

| (b) | u točki (b) iznos „209 000 EUR” zamjenjuje se sa „221 000 EUR”; |
| --- | --- |

(b)

u točki (b) iznos „209 000 EUR” zamjenjuje se sa „221 000 EUR”;

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja 2018.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

1

(2)  Odluka Vijeća 2014/115/EU od 2. prosinca 2013. o sklapanju Protokola o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (SL L 68, 7.3.2014., str. 1.).

2

(3)  
  SL L 68, 7.3.2014., str. 4.

3

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/21

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2366

оd 18. prosinca 2017.

o izmjeni Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima primjene za postupke dodjele ugovora

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4. drugi podstavak,

budući da:

| (1) | Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Sporazum je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Primjenjuje se na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose (dalje u tekstu „pragovi”) utvrđene u Sporazumu i izražene u obliku posebnih prava vučenja. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Sporazum je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Primjenjuje se na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose (dalje u tekstu „pragovi”) utvrđene u Sporazumu i izražene u obliku posebnih prava vučenja.

| (2) | Jedan je od ciljeva Direktive 2014/23/EU omogućiti naručiteljima i javnim naručiteljima koji primjenjuju tu Direktivu da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. Kako bi se to postiglo, trebalo bi uskladiti pragove utvrđene navedenom Direktivom za ugovore o javnoj nabavi koji su obuhvaćeni i Sporazumom kako bi se osiguralo da odgovaraju pragovima iz Sporazuma, izraženima u eurima i zaokruženima na najbližu nižu vrijednost u tisućama eura. |
| --- | --- |

(2)

Jedan je od ciljeva Direktive 2014/23/EU omogućiti naručiteljima i javnim naručiteljima koji primjenjuju tu Direktivu da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. Kako bi se to postiglo, trebalo bi uskladiti pragove utvrđene navedenom Direktivom za ugovore o javnoj nabavi koji su obuhvaćeni i Sporazumom kako bi se osiguralo da odgovaraju pragovima iz Sporazuma, izraženima u eurima i zaokruženima na najbližu nižu vrijednost u tisućama eura.

| (3) | Radi dosljednosti, primjereno je uskladiti i pragove utvrđene u Direktivi 2014/23/EU koji nisu obuhvaćeni Sporazumom. |
| --- | --- |

(3)

Radi dosljednosti, primjereno je uskladiti i pragove utvrđene u Direktivi 2014/23/EU koji nisu obuhvaćeni Sporazumom.

| (4) | Direktivu 2014/23/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Direktivu 2014/23/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U članku 8. stavku 1. Direktive 2014/23/EU iznos „5 225 000 EUR” zamjenjuje se s „5 548 000 EUR”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja 2018.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 94, 28.3.2014., str. 1.

1

(2)  Odluka Vijeća 2014/115/EU od 2. prosinca 2013. o sklapanju Protokola o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (SL L 68, 7.3.2014., str. 1.).

2

(3)  
  SL L 68, 7.3.2014., str. 4.

3

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/22

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2367

оd 18. prosinca 2017.

o izmjeni Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s pragovima primjene za postupke dodjele ugovora

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (1), a posebno njezin članak 68.,

budući da:

| (1) | Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Sporazum je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Primjenjuje se na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose (dalje u tekstu „pragovi”) utvrđene u Sporazumu i izražene u obliku posebnih prava vučenja. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom 2014/115/EU (2) Vijeće je odobrilo Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (dalje u tekstu „Sporazum”) (3) sklopljenog u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Sporazum je plurilateralan instrument čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Primjenjuje se na sve ugovore o javnoj nabavi kojima vrijednost doseže ili prelazi iznose (dalje u tekstu „pragovi”) utvrđene u Sporazumu i izražene u obliku posebnih prava vučenja.

| (2) | Jedan je od ciljeva Direktive 2009/81/EZ omogućiti naručiteljima i javnim naručiteljima koji primjenjuju tu Direktivu da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. Kako bi se to postiglo, trebalo bi uskladiti pragove utvrđene navedenom Direktivom za ugovore o javnoj nabavi koji su obuhvaćeni i Sporazumom kako bi se osiguralo da odgovaraju pragovima iz Sporazuma, izraženima u eurima i zaokruženima na najbližu nižu vrijednost u tisućama eura. |
| --- | --- |

(2)

Jedan je od ciljeva Direktive 2009/81/EZ omogućiti naručiteljima i javnim naručiteljima koji primjenjuju tu Direktivu da istodobno ispunjavaju obveze utvrđene u Sporazumu. Kako bi se to postiglo, trebalo bi uskladiti pragove utvrđene navedenom Direktivom za ugovore o javnoj nabavi koji su obuhvaćeni i Sporazumom kako bi se osiguralo da odgovaraju pragovima iz Sporazuma, izraženima u eurima i zaokruženima na najbližu nižu vrijednost u tisućama eura.

| (3) | Radi dosljednosti, pragovi utvrđeni Direktivom 2009/81/EZ trebali bi se uskladiti s revidiranim pragovima utvrđenima u Direktivi 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4). Direktivu 2009/81/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(3)

Radi dosljednosti, pragovi utvrđeni Direktivom 2009/81/EZ trebali bi se uskladiti s revidiranim pragovima utvrđenima u Direktivi 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4). Direktivu 2009/81/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (4) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Savjetodavnog odbora za ugovore o javnoj nabavi, |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Savjetodavnog odbora za ugovore o javnoj nabavi,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Članak 8. Direktive 2009/81/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | u točki (a) iznos „418 000 EUR” zamjenjuje se sa „443 000 EUR”; |
| --- | --- |

1.

u točki (a) iznos „418 000 EUR” zamjenjuje se sa „443 000 EUR”;

| 2. | u točki (b) iznos „5 225 000 EUR” zamjenjuje se s „5 548 000 EUR”. |
| --- | --- |

2.

u točki (b) iznos „5 225 000 EUR” zamjenjuje se s „5 548 000 EUR”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja 2018.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 216, 20.8.2009., str. 76.

1

(2)  Odluka Vijeća 2014/115/EU od 2. prosinca 2013. o sklapanju Protokola o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (SL L 68, 7.3.2014., str. 1.).

2

(3)  
  SL L 68, 7.3.2014., str. 4.

3

(4)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

4

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/24

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2368

оd 18. prosinca 2017.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/325 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Komisija je Provedbenom uredbom (EU) 2017/325 (2) uvela konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je Provedbenom uredbom (EU) 2017/325 (2) uvela konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/1036.

| (2) | No, Provedbenom uredbom (EU) 2017/325 nije društvima koja nisu izvozila pređu visoke čvrstoće od poliestera tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka omogućeno da zatraže reviziju kojom će se utvrditi može li se i na njih primjenjivati stopa pristojbe uvedena za društva koja surađuju, ali nisu uključena u uzorak. |
| --- | --- |

(2)

No, Provedbenom uredbom (EU) 2017/325 nije društvima koja nisu izvozila pređu visoke čvrstoće od poliestera tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka omogućeno da zatraže reviziju kojom će se utvrditi može li se i na njih primjenjivati stopa pristojbe uvedena za društva koja surađuju, ali nisu uključena u uzorak.

| (3) | Takva se revizija može provoditi ako je novi izvoznik ili proizvođač iz predmetne zemlje izvoznice Komisiji dostavio dovoljno dokaza: 1. da nije izvozio proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka na kojem se temelje mjere, 2. da nije povezan s izvoznicima ili proizvođačima na koje se primjenjuju uvedene mjere i 3. da je doista izvozio predmetne proizvode ili preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tih proizvoda u Uniju nakon razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(3)

Takva se revizija može provoditi ako je novi izvoznik ili proizvođač iz predmetne zemlje izvoznice Komisiji dostavio dovoljno dokaza: 1. da nije izvozio proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka na kojem se temelje mjere, 2. da nije povezan s izvoznicima ili proizvođačima na koje se primjenjuju uvedene mjere i 3. da je doista izvozio predmetne proizvode ili preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tih proizvoda u Uniju nakon razdoblja ispitnog postupka.

| (4) | Stoga je primjereno Provedbenu uredbu (EU) 2017/325 izmijeniti u skladu s time kako bi se novim izvoznicima omogućilo da zatraže takvu reviziju. |
| --- | --- |

(4)

Stoga je primjereno Provedbenu uredbu (EU) 2017/325 izmijeniti u skladu s time kako bi se novim izvoznicima omogućilo da zatraže takvu reviziju.

| (5) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036.

| (6) | S obzirom na navedeno članak 1. Provedbene uredbe (EU) 2017/325 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na navedeno članak 1. Provedbene uredbe (EU) 2017/325 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U članku 1. Provedbene uredbe (EU) 2017/325 dodaje se sljedeći stavak 5.:

„5.   Ako bilo koja strana iz Narodne Republike Kine Komisiji dostavi dovoljno dokaza:

| (a) | da nije izvozila proizvode opisane u stavku 1. podrijetlom iz Narodne Republike Kine tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (1. srpnja 2008. – 30. lipnja 2009.); |
| --- | --- |

(a)

da nije izvozila proizvode opisane u stavku 1. podrijetlom iz Narodne Republike Kine tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (1. srpnja 2008. – 30. lipnja 2009.);

| (b) | da nije povezana s izvoznicima ili proizvođačima na koje se primjenjuju mjere uvedene ovom Uredbom i |
| --- | --- |

(b)

da nije povezana s izvoznicima ili proizvođačima na koje se primjenjuju mjere uvedene ovom Uredbom i

| (c) | da je doista izvozila proizvode opisane u stavku 1. ili je preuzela neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tih proizvoda u Uniju nakon razdoblja početnog ispitnog postupka; |
| --- | --- |

(c)

da je doista izvozila proizvode opisane u stavku 1. ili je preuzela neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tih proizvoda u Uniju nakon razdoblja početnog ispitnog postupka;

Komisija može izmijeniti Prilog I. kako bi toj strani odredila pristojbu koja se primjenjuje na proizvođače koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak, tj. 5,3 %.”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/325 оd 24. veljače 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 49, 25.2.2017., str. 6.).

2

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/26

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/2369

оd 18. prosinca 2017.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 743/2013 o uvođenju zaštitnih mjera za uvoz školjkaša iz Turske namijenjenih za ljudsku prehranu u pogledu razdoblja njezine primjene

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 97/78/EZ od 18. prosinca 1997. o utvrđivanju načela organizacije veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja (1), a posebno njezin članak 22. stavak 6.,

budući da:

| (1) | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 743/2013 (2) donesena je jer su u revizijama službe Komisije za reviziju u Turskoj utvrđeni nedostaci u provedbi službenih kontrola proizvodnje školjkaša namijenjenih izvozu u Uniju i jer su države članice prijavile neusklađene pošiljke školjkaša podrijetlom iz Turske koje nisu ispunjavale mikrobiološke standarde Unije. |
| --- | --- |

(1)

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 743/2013 (2) donesena je jer su u revizijama službe Komisije za reviziju u Turskoj utvrđeni nedostaci u provedbi službenih kontrola proizvodnje školjkaša namijenjenih izvozu u Uniju i jer su države članice prijavile neusklađene pošiljke školjkaša podrijetlom iz Turske koje nisu ispunjavale mikrobiološke standarde Unije.

| (2) | Posljednjom revizijom koju je služba Komisije za reviziju provela u rujnu 2015. utvrđeno je da još uvijek postoje značajni nedostaci u sustavu kontrole za školjkaše namijenjene izvozu u Uniju. Turska nadležna tijela dostavila su informacije u pogledu korektivnih mjera koje su poduzete u vezi s tim nedostacima. Međutim neki od tih nedostataka, osobito u pogledu rada laboratorija, još uvijek postoje. |
| --- | --- |

(2)

Posljednjom revizijom koju je služba Komisije za reviziju provela u rujnu 2015. utvrđeno je da još uvijek postoje značajni nedostaci u sustavu kontrole za školjkaše namijenjene izvozu u Uniju. Turska nadležna tijela dostavila su informacije u pogledu korektivnih mjera koje su poduzete u vezi s tim nedostacima. Međutim neki od tih nedostataka, osobito u pogledu rada laboratorija, još uvijek postoje.

| (3) | Zbog prirode proizvoda o kojima je riječ primjenu Provedbene uredbe (EU) br. 743/2013 trebalo bi stoga produljiti dok se ne dobiju dovoljna jamstva, dok se testovima koje provode države članice ne dokaže usklađenost pošiljaka i dok se dodatnom revizijom ne potvrdi mogućnost ukidanja mjera. |
| --- | --- |

(3)

Zbog prirode proizvoda o kojima je riječ primjenu Provedbene uredbe (EU) br. 743/2013 trebalo bi stoga produljiti dok se ne dobiju dovoljna jamstva, dok se testovima koje provode države članice ne dokaže usklađenost pošiljaka i dok se dodatnom revizijom ne potvrdi mogućnost ukidanja mjera.

| (4) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U članku 5. drugom stavku Provedbene uredbe (EU) br. 743/2013 datum „31. prosinca 2017.” zamjenjuje se datumom „31. prosinca 2021.”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 24, 30.1.1998., str. 9.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 743/2013 od 31. srpnja 2013. o uvođenju zaštitnih mjera za uvoz školjkaša iz Turske namijenjenih za ljudsku prehranu (SL L 205, 1.8.2013., str. 1.).

2

---

ODLUKE

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/28

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2017/2370

od 18. prosinca 2017.

za potporu Haškom kodeksu postupanja i neširenju balističkih projektila u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće donijelo je 12. prosinca 2003. Strategiju EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje („Strategija”), čije poglavlje III. sadržava popis mjera za suzbijanje takvog širenja koje treba poduzeti kako unutar Unije tako i u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće donijelo je 12. prosinca 2003. Strategiju EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje („Strategija”), čije poglavlje III. sadržava popis mjera za suzbijanje takvog širenja koje treba poduzeti kako unutar Unije tako i u trećim zemljama.

| (2) | Unija aktivno provodi Strategiju i izvršava mjere navedene u njezinu poglavlju III., posebno oslobađanjem financijskih sredstava za potporu specifičnim projektima čiji je cilj jačanje sustava koji se temelji na multilateralnim dogovorima o neširenju i multilateralnih mjera izgradnje povjerenja. Haški kodeks postupanja protiv širenja balističkih projektila („Kodeks”) sastavni je dio tog sustava koji se temelji na multilateralnim dogovorima o neširenju. |
| --- | --- |

(2)

Unija aktivno provodi Strategiju i izvršava mjere navedene u njezinu poglavlju III., posebno oslobađanjem financijskih sredstava za potporu specifičnim projektima čiji je cilj jačanje sustava koji se temelji na multilateralnim dogovorima o neširenju i multilateralnih mjera izgradnje povjerenja. Haški kodeks postupanja protiv širenja balističkih projektila („Kodeks”) sastavni je dio tog sustava koji se temelji na multilateralnim dogovorima o neširenju.

| (3) | Vijeće je 17. studenoga 2003. donijelo Zajedničko stajalište 2003/805/ZVSP (1). Tim zajedničkim stajalištem Uniju se poziva da, između ostalog, uvjeri što je više moguće zemalja da potpišu Kodeks, a posebno one koje raspolažu balističkim projektilima, kao i na daljnji razvoj i provedbu Kodeksa, posebno njegovih mjera za izgradnju povjerenja, i na promicanje što uže povezanosti između Kodeksa i sustava Ujedinjenih naroda (UN) koji se temelji na multilateralnim dogovorima o neširenju. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 17. studenoga 2003. donijelo Zajedničko stajalište 2003/805/ZVSP (1). Tim zajedničkim stajalištem Uniju se poziva da, između ostalog, uvjeri što je više moguće zemalja da potpišu Kodeks, a posebno one koje raspolažu balističkim projektilima, kao i na daljnji razvoj i provedbu Kodeksa, posebno njegovih mjera za izgradnju povjerenja, i na promicanje što uže povezanosti između Kodeksa i sustava Ujedinjenih naroda (UN) koji se temelji na multilateralnim dogovorima o neširenju.

| (4) | Vijeće je 8. prosinca 2008. usvojilo svoje zaključke i dokument naslovljen „Nove vrste aktivnosti Europske unije za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje i sustavâ njihove isporuke”. U tom je dokumentu navedeno, između ostalog, da širenje oružja za masovno uništenje i sustavâ njihove isporuke još uvijek predstavlja jedan od najvećih sigurnosnih izazova te da je politika neširenja ključni element zajedničke vanjske i sigurnosne politike. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 8. prosinca 2008. usvojilo svoje zaključke i dokument naslovljen „Nove vrste aktivnosti Europske unije za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje i sustavâ njihove isporuke”. U tom je dokumentu navedeno, između ostalog, da širenje oružja za masovno uništenje i sustavâ njihove isporuke još uvijek predstavlja jedan od najvećih sigurnosnih izazova te da je politika neširenja ključni element zajedničke vanjske i sigurnosne politike.

| (5) | Vijeće je 18. prosinca 2008. donijelo Odluku 2008/974/ZVSP (2) za potporu Kodeksu u okviru provedbe Strategije. |
| --- | --- |

(5)

Vijeće je 18. prosinca 2008. donijelo Odluku 2008/974/ZVSP (2) za potporu Kodeksu u okviru provedbe Strategije.

| (6) | Vijeće je 23. srpnja 2012. donijelo Odluku 2012/423/ZVSP (3). Tom odlukom omogućeno je uspješno promicanje univerzalnosti Kodeksa i usklađenosti s njegovim načelima. |
| --- | --- |

(6)

Vijeće je 23. srpnja 2012. donijelo Odluku 2012/423/ZVSP (3). Tom odlukom omogućeno je uspješno promicanje univerzalnosti Kodeksa i usklađenosti s njegovim načelima.

| (7) | Vijeće je 15. prosinca 2014. donijelo Odluku 2014/913/ZVSP (4). Tom odlukom doprinijelo se eksponiranosti Kodeksa i time olakšalo pristupanje novih članova Kodeksu. Prioritet je Unije nastaviti dijalog između država potpisnica i država koje nisu potpisnice, s ciljem daljnjeg promicanja univerzalnosti Kodeksa i njegove bolje provedbe i poboljšanja. Ovom Odlukom trebalo bi doprinijeti tom procesu. |
| --- | --- |

(7)

Vijeće je 15. prosinca 2014. donijelo Odluku 2014/913/ZVSP (4). Tom odlukom doprinijelo se eksponiranosti Kodeksa i time olakšalo pristupanje novih članova Kodeksu. Prioritet je Unije nastaviti dijalog između država potpisnica i država koje nisu potpisnice, s ciljem daljnjeg promicanja univerzalnosti Kodeksa i njegove bolje provedbe i poboljšanja. Ovom Odlukom trebalo bi doprinijeti tom procesu.

| (8) | Nastavak širenja balističkih projektila osposobljenih za isporuku oružja za masovno uništenje općenito uzrokuje sve veću zabrinutost međunarodne zajednice, a posebno tekući programi balističkih projektila na Bliskom istoku, u sjeveroistočnoj Aziji i jugoistočnoj Aziji. |
| --- | --- |

(8)

Nastavak širenja balističkih projektila osposobljenih za isporuku oružja za masovno uništenje općenito uzrokuje sve veću zabrinutost međunarodne zajednice, a posebno tekući programi balističkih projektila na Bliskom istoku, u sjeveroistočnoj Aziji i jugoistočnoj Aziji.

| (9) | Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda (VSUN) naglasilo je u Rezoluciji (RVSUN) 1540 (2004) i podsjetilo u RVSUN-ima 1977 (2011) i 2325 (2016) da širenje nuklearnog, kemijskog i biološkog oružja te sredstava njihove isporuke predstavlja prijetnju međunarodnom miru i sigurnosti te je obvezalo države, među ostalim, da se suzdrže od podupiranja na bilo koji način nedržavnih aktera u razvoju, stjecanju, proizvodnji, posjedovanju, prijevozu, prijenosu ili uporabi nuklearnog, kemijskog ili biološkog oružja i sredstava njihove isporuke. Prijetnja međunarodnom miru i sigurnosti uzrokovana nuklearnim, kemijskim i biološkim oružjem te sredstvima njihove isporuke potvrđena je u RVSUN-u 1887 (2009) o neširenju nuklearnog oružja i nuklearnom razoružanju, |
| --- | --- |

(9)

Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda (VSUN) naglasilo je u Rezoluciji (RVSUN) 1540 (2004) i podsjetilo u RVSUN-ima 1977 (2011) i 2325 (2016) da širenje nuklearnog, kemijskog i biološkog oružja te sredstava njihove isporuke predstavlja prijetnju međunarodnom miru i sigurnosti te je obvezalo države, među ostalim, da se suzdrže od podupiranja na bilo koji način nedržavnih aktera u razvoju, stjecanju, proizvodnji, posjedovanju, prijevozu, prijenosu ili uporabi nuklearnog, kemijskog ili biološkog oružja i sredstava njihove isporuke. Prijetnja međunarodnom miru i sigurnosti uzrokovana nuklearnim, kemijskim i biološkim oružjem te sredstvima njihove isporuke potvrđena je u RVSUN-u 1887 (2009) o neširenju nuklearnog oružja i nuklearnom razoružanju,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   U skladu sa Strategijom EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje („Strategija”), kojom se postavlja cilj podupiranja, provedbe i jačanja multilateralnih ugovora i sporazuma o razoružanju i neširenju, Unija nastavlja podupirati univerzalizaciju, potpunu provedbu i poboljšanje Haškog kodeksa postupanja protiv širenja balističkih projektila („Kodeks”).

2.   Aktivnosti u potporu Kodeksu, koje odgovaraju mjerama u skladu sa Strategijom, sastoje se od regionalnih i podregionalnih radionica, konferencija, stručnih posjeta, istraživanja, informiranja i komuniciranja, kao i popratnih događanja na marginama međunarodnih konferencija.

3.   Cilj aktivnosti jest:

| (a) | promicanje potpisivanja Kodeksa od strane sve većeg broja država i u konačnici njegove univerzalnosti; |
| --- | --- |

(a)

promicanje potpisivanja Kodeksa od strane sve većeg broja država i u konačnici njegove univerzalnosti;

| (b) | podupiranje potpune provedbe Kodeksa; |
| --- | --- |

(b)

podupiranje potpune provedbe Kodeksa;

| (c) | promicanje dijaloga između država potpisnica i država koje nisu potpisnice s ciljem pomaganja izgradnje povjerenja i transparentnosti, poticanja suzdržanosti i stvaranja veće stabilnosti i sigurnosti za sve; |
| --- | --- |

(c)

promicanje dijaloga između država potpisnica i država koje nisu potpisnice s ciljem pomaganja izgradnje povjerenja i transparentnosti, poticanja suzdržanosti i stvaranja veće stabilnosti i sigurnosti za sve;

| (d) | jačanje vidljivosti Kodeksa i podizanje razine svijesti javnosti o rizicima i prijetnjama koje predstavlja širenje balističkih projektila; |
| --- | --- |

(d)

jačanje vidljivosti Kodeksa i podizanje razine svijesti javnosti o rizicima i prijetnjama koje predstavlja širenje balističkih projektila;

| (e) | istraživanje, posebno putem akademskih studija, mogućnosti poboljšanja Kodeksa i promicanja suradnje između Kodeksa i drugih relevantnih multilateralnih instrumenata, kao što su Režim kontrole raketne tehnologije, RVSUN 1540 (2004) i Registar Ujedinjenih naroda za objekte lansirane u svemir. |
| --- | --- |

(e)

istraživanje, posebno putem akademskih studija, mogućnosti poboljšanja Kodeksa i promicanja suradnje između Kodeksa i drugih relevantnih multilateralnih instrumenata, kao što su Režim kontrole raketne tehnologije, RVSUN 1540 (2004) i Registar Ujedinjenih naroda za objekte lansirane u svemir.

4.   Detaljan opis projekata naveden je u Prilogu.

Članak 2.

1.   Visoki predstavnik (VP) odgovoran je za provedbu ove Odluke.

2.   Tehničku provedbu projekata iz članka 1. stavka 2. izvršava Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS). FRS tu zadaću provodi pod odgovornošću VP-a. U tu svrhu VP sklapa potrebne aranžmane s FRS-om.

Članak 3.

1.   Financijski referentni iznos za provedbu projekata iz članka 1. stavka 2. iznosi 1 878 120,05 EUR.

2.   Rashodima koji se financiraju iz iznosa navedenog u stavku 1. upravlja se u skladu s postupcima i pravilima primjenjivima na opći proračun Unije.

3.   Komisija nadzire ispravnost upravljanja rashodima iz stavka 2. Komisija u tu svrhu, nakon donošenja ove Odluke, sklapa sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava s FRS-om za referentni iznos. Na taj sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava primjenjuju se pravila o bespovratnim sredstvima predviđena u Uredbi (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Sporazumom se utvrđuje da FRS treba osigurati vidljivost doprinosa Unije, u skladu s njegovom veličinom.

4.   Komisija nastoji sklopiti sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava iz stavka 3. što je prije moguće, a nakon stupanja na snagu ove Odluke. Ona obavješćuje Vijeće o svim poteškoćama u tom procesu i o datumu sklapanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava.

Članak 4.

1.   VP izvješćuje Vijeće o provedbi ove Odluke na temelju redovitih izvješća koja sastavlja FRS. Ta izvješća predstavljaju temelj za evaluaciju koju provodi Vijeće.

2.   Komisija pruža informacije o financijskim aspektima projekata navedenih u članku 1. stavku 2.

Članak 5.

1.   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

2.   Ova Odluka prestaje važiti 40 mjeseci nakon datuma sklapanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava iz članka 3. stavka 3. Međutim, ona prestaje važiti šest mjeseci nakon stupanja na snagu ako se u tom roku ne sklopi sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2017.

Za Vijeće

Predsjednica

K. SIMSON

---

(1)  Zajedničko stajalište Vijeća 2003/805/ZVSP od 17. studenoga 2003. o univerzalizaciji i jačanju multilateralnih sporazuma na području neširenja oružja za masovno uništenje i sredstava njihove isporuke (SL L 302, 20.11.2003., str. 34.).

1

(2)  Odluka Vijeća 2008/974/ZVSP od 18. prosinca 2008. za potporu Haškom kodeksu postupanja protiv širenja balističkih projektila u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje (SL L 345, 23.12.2008., str. 91.).

2

(3)  Odluka Vijeća 2012/423/ZVSP od 23. srpnja 2012. za potporu neširenju balističkih projektila u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje i Zajedničkog stajališta Vijeća 2003/805/ZVSP (SL L 196, 24.7.2012., str. 74.).

3

(4)  Odluka Vijeća 2014/913/ZVSP od 15. prosinca 2014. za potporu Haškom kodeksu postupanja i neširenju balističkih projektila u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništavanje (SL L 360, 17.12.2014., str. 44.).

4

(5)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

5

---

PRILOG

1.   CILJ

Glavni cilj ove Odluke promicanje je, s pomoću posebnih mjera, univerzalnosti, potpune provedbe i poboljšanja Haškog kodeksa postupanja protiv širenja balističkih projektila („Kodeks”) u skladu sa Strategijom EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje.

Ovom će se Odlukom upotpuniti diplomatski angažman Unije s državama potpisnicama i državama koje nisu potpisnice Kodeksa. U tom su smislu relevantne poruke Unije sljedeće:

| (a) | za države potpisnice:






  i. | važnost potpune provedbe Kodeksa, posebno putem godišnjih izjava i obavijesti prije lansiranja predviđenih u Kodeksu; |
| --- | --- | --- |

(a)

za države potpisnice:

i.

važnost potpune provedbe Kodeksa, posebno putem godišnjih izjava i obavijesti prije lansiranja predviđenih u Kodeksu;

| ii. | poticanje punog korištenja Kodeksom kao sredstvom za promicanje transparentnosti i povjerenja, kako na regionalnoj tako i na međunarodnoj razini, te kako bi se pomoglo u suzbijanju i sprečavanju širenja balističkih projektila osposobljenih za isporuku oružja za masovno uništenje; |
| --- | --- |

ii.

poticanje punog korištenja Kodeksom kao sredstvom za promicanje transparentnosti i povjerenja, kako na regionalnoj tako i na međunarodnoj razini, te kako bi se pomoglo u suzbijanju i sprečavanju širenja balističkih projektila osposobljenih za isporuku oružja za masovno uništenje;

| (b) | za države koje nisu potpisnice:






  i. | poticanje potpisivanja Kodeksa kako bi time doprinijele širim multilateralnim naporima s ciljem sprečavanja širenja oružja za masovno uništenje i sredstava njihove isporuke; |
| --- | --- | --- |

(b)

za države koje nisu potpisnice:

i.

poticanje potpisivanja Kodeksa kako bi time doprinijele širim multilateralnim naporima s ciljem sprečavanja širenja oružja za masovno uništenje i sredstava njihove isporuke;

| ii. | iskorištavanje odredaba Kodeksa kako bi se pomoglo u ublažavanju regionalnih napetosti i izgradnji povjerenja, čime se promiče veća sigurnost za sve. |
| --- | --- |

ii.

iskorištavanje odredaba Kodeksa kako bi se pomoglo u ublažavanju regionalnih napetosti i izgradnji povjerenja, čime se promiče veća sigurnost za sve.

Osim toga, ovom se Odlukom koristi za pomoć u financiranju ograničenog broja istraživačkih radova o sinergijama između Kodeksa i drugih relevantnih multilateralnih instrumenata, kao što su Režim kontrole raketne tehnologije (MTCR), RVSUN 1540 (2004) i Registar Ujedinjenih naroda za objekte lansirane u svemir.

Naposljetku, ovom Odlukom nastoji se poduprijeti tekući dijalog o politikama međunarodne zajednice u pogledu sigurnosti i održivosti u svemiru, posebno osiguravanjem ograničenog financijskog doprinosa godišnjim konferencijama o svemiru koje organizira Institut Ujedinjenih naroda za istraživanje razoružanja (UNIDIR) u Ženevi.

2.   MJERE

2.1.   Ciljevi mjera

| (a) | promicanje potpisivanja Kodeksa od strane sve većeg broja država i u konačnici njegove univerzalnosti; |
| --- | --- |

(a)

promicanje potpisivanja Kodeksa od strane sve većeg broja država i u konačnici njegove univerzalnosti;

| (b) | podupiranje potpune provedbe Kodeksa od strane država potpisnica; |
| --- | --- |

(b)

podupiranje potpune provedbe Kodeksa od strane država potpisnica;

| (c) | promicanje dijaloga između država potpisnica i država koje nisu potpisnice, kako bi se izgradilo povjerenje i transparentnost, potakla suzdržanost i stvorila veća stabilnost i sigurnost za sve; |
| --- | --- |

(c)

promicanje dijaloga između država potpisnica i država koje nisu potpisnice, kako bi se izgradilo povjerenje i transparentnost, potakla suzdržanost i stvorila veća stabilnost i sigurnost za sve;

| (d) | jačanje vidljivosti Kodeksa i podizanje razine svijesti javnosti o rizicima i prijetnjama koje predstavlja širenje balističkih projektila; |
| --- | --- |

(d)

jačanje vidljivosti Kodeksa i podizanje razine svijesti javnosti o rizicima i prijetnjama koje predstavlja širenje balističkih projektila;

| (e) | istraživanje, posebno putem akademskih studija, mogućnosti poboljšanja Kodeksa i promicanja suradnje između Kodeksa i drugih relevantnih multilateralnih instrumenata, kao što su MTCR i RVSUN 1540 (2004). |
| --- | --- |

(e)

istraživanje, posebno putem akademskih studija, mogućnosti poboljšanja Kodeksa i promicanja suradnje između Kodeksa i drugih relevantnih multilateralnih instrumenata, kao što su MTCR i RVSUN 1540 (2004).

2.2.   Opis mjera

| (a) | FRS će organizirati informativne aktivnosti u obliku regionalnih i/ili podregionalnih seminara i misija stručnjaka namijenjenih:






  i. | povećanju osviještenosti o rizicima i izazovima u pogledu širenja balističkih projektila; |
| --- | --- | --- |

(a)

FRS će organizirati informativne aktivnosti u obliku regionalnih i/ili podregionalnih seminara i misija stručnjaka namijenjenih:

i.

povećanju osviještenosti o rizicima i izazovima u pogledu širenja balističkih projektila;

| ii. | osiguravanju platforme za neformalnu razmjenu mišljenja relevantnih stručnjaka („pravila instituta Chatham House”) o strateškim pitanjima kako bi se na taj način pomoglo izgradnji povjerenja među državama; i |
| --- | --- |

ii.

osiguravanju platforme za neformalnu razmjenu mišljenja relevantnih stručnjaka („pravila instituta Chatham House”) o strateškim pitanjima kako bi se na taj način pomoglo izgradnji povjerenja među državama; i

| iii. | promicanju ciljeva Unije u pogledu univerzalnosti, potpune provedbe i poboljšanja Kodeksa. |
| --- | --- |

iii.

promicanju ciljeva Unije u pogledu univerzalnosti, potpune provedbe i poboljšanja Kodeksa.

FRS će organizirati do devet regionalnih i/ili podregionalnih događanja, među ostalim u Latinskoj Americi i na Karibima, na Bliskom istoku/u Africi i u jugoistočnoj Aziji, kao i do šest misija stručnjaka u državama koje nisu potpisnice Kodeksa. Sva takva događanja provode se u bliskoj suradnji s nadležnim tijelima dotičnih vlada zemalja domaćina i, prema potrebi, ostalom relevantnom akademskom zajednicom;

| (b) | FRS će organizirati do šest popratnih događanja posvećenih Kodeksu na marginama međunarodnih konferencija, posebno u okviru redovnog godišnjeg sastanka Kodeksa u Beču i zasjedanja Prvog odbora Opće skupštine UN-a u New Yorku. Takva popratna događanja bit će osmišljena tako da pomognu produbiti odnos između Kodeksa i UN-a, u skladu s Rezolucijom 71/33 koju je 5. prosinca 2016. usvojila Opća skupština UN-a; |
| --- | --- |

(b)

FRS će organizirati do šest popratnih događanja posvećenih Kodeksu na marginama međunarodnih konferencija, posebno u okviru redovnog godišnjeg sastanka Kodeksa u Beču i zasjedanja Prvog odbora Opće skupštine UN-a u New Yorku. Takva popratna događanja bit će osmišljena tako da pomognu produbiti odnos između Kodeksa i UN-a, u skladu s Rezolucijom 71/33 koju je 5. prosinca 2016. usvojila Opća skupština UN-a;

| (c) | FRS će u bliskoj suradnji s relevantnim tijelima organizirati posjet međunarodne skupine stručnjaka lokaciji za lansiranje svemirskih letjelica, u skladu s člankom 4. točkom (a) podtočkom ii. trećom alinejom Kodeksa; |
| --- | --- |

(c)

FRS će u bliskoj suradnji s relevantnim tijelima organizirati posjet međunarodne skupine stručnjaka lokaciji za lansiranje svemirskih letjelica, u skladu s člankom 4. točkom (a) podtočkom ii. trećom alinejom Kodeksa;

| (d) | FRS će iz bespovratnih sredstava koje je dodijelila Unija UNIDIR-u prenijeti iznos trostruko veći od 29 240,00 EUR kako bi se pomoglo financiranju godišnjih konferencija UNIDIR-a o pitanjima u vezi sa sigurnosti u svemiru i time pomoglo sveobuhvatnom cilju pružanja potpore Kodeksu. FRS i UNIDIR osigurat će vidljivost Unije na tim konferencijama u skladu s veličinom doprinosa Unije; |
| --- | --- |

(d)

FRS će iz bespovratnih sredstava koje je dodijelila Unija UNIDIR-u prenijeti iznos trostruko veći od 29 240,00 EUR kako bi se pomoglo financiranju godišnjih konferencija UNIDIR-a o pitanjima u vezi sa sigurnosti u svemiru i time pomoglo sveobuhvatnom cilju pružanja potpore Kodeksu. FRS i UNIDIR osigurat će vidljivost Unije na tim konferencijama u skladu s veličinom doprinosa Unije;

| (e) | FRS će naručiti i objaviti najmanje četiri istraživačka rada o pitanjima povezanima s Kodeksom, što obuhvaća jedan ili više istraživačkih radova o odnosu između Kodeksa i drugih relevantnih multilateralnih instrumenata, kao što su MTCR i RVSUN 1540 (2004). U tu će svrhu FRS zatražiti doprinose svih istraživačkih instituta koji su dio konzorcija EU-a za neširenje oružja ili su povezani s njime. Teme istraživačkih radova dogovorit će FRS i relevantne službe Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD); |
| --- | --- |

(e)

FRS će naručiti i objaviti najmanje četiri istraživačka rada o pitanjima povezanima s Kodeksom, što obuhvaća jedan ili više istraživačkih radova o odnosu između Kodeksa i drugih relevantnih multilateralnih instrumenata, kao što su MTCR i RVSUN 1540 (2004). U tu će svrhu FRS zatražiti doprinose svih istraživačkih instituta koji su dio konzorcija EU-a za neširenje oružja ili su povezani s njime. Teme istraživačkih radova dogovorit će FRS i relevantne službe Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD);

| (f) | FRS će poduzeti aktivnosti informiranja i komunikacije s dvostrukim ciljem jačanja vidljivosti Kodeksa i doprinosa Unije Kodeksu. FRS će izraditi detaljan plan za komunikaciju i informiranje koji trebaju odobriti ESVD i Komisija. |
| --- | --- |

(f)

FRS će poduzeti aktivnosti informiranja i komunikacije s dvostrukim ciljem jačanja vidljivosti Kodeksa i doprinosa Unije Kodeksu. FRS će izraditi detaljan plan za komunikaciju i informiranje koji trebaju odobriti ESVD i Komisija.

2.3.   Rezultati mjera

| (a) | povećanje broja država potpisnica Kodeksa; |
| --- | --- |

(a)

povećanje broja država potpisnica Kodeksa;

| (b) | poboljšanje provedbe Kodeksa od strane država potpisnica; |
| --- | --- |

(b)

poboljšanje provedbe Kodeksa od strane država potpisnica;

| (c) | jača razina svijesti oblikovatelja politika, regulatora, stručnjaka i šire javnosti o važnosti potpisivanja i provedbe Kodeksa od strane država; |
| --- | --- |

(c)

jača razina svijesti oblikovatelja politika, regulatora, stručnjaka i šire javnosti o važnosti potpisivanja i provedbe Kodeksa od strane država;

| (d) | jača vidljivost napora Unije u promicanju univerzalnosti, potpune provedbe i poboljšanja Kodeksa. |
| --- | --- |

(d)

jača vidljivost napora Unije u promicanju univerzalnosti, potpune provedbe i poboljšanja Kodeksa.

3.   PARTNERI ZA MJERE

FRS, u bliskoj suradnji s ESVD-om, nastavit će razvijati djelotvorna partnerstva sa zainteresiranim regionalnim i podregionalnim organizacijama, državnim tijelima, istraživačkim institutima i drugim relevantnim tijelima.

FRS će blisko surađivati s UNIDIR-om u provedbi mjere navedene u točki 2.2. podtočki (e).

4.   INTERAKCIJA S NAPORIMA UNIJE

Na temelju redovitih povratnih informacija FRS-a o svojim aktivnostima Unija može odlučiti nadopuniti te napore ciljanim diplomatskim djelovanjem usmjerenim na podizanje razine svijesti o važnosti potpisivanja i provedbe Kodeksa od strane država.

5.   KORISNICI MJERA

| (a) | države potpisnice i države koje nisu potpisnice Kodeksa; |
| --- | --- |

(a)

države potpisnice i države koje nisu potpisnice Kodeksa;

| (b) | vladini službenici, oblikovatelji politika, regulatori, stručnjaci; |
| --- | --- |

(b)

vladini službenici, oblikovatelji politika, regulatori, stručnjaci;

| (c) | međunarodne, regionalne i podregionalne organizacije; |
| --- | --- |

(c)

međunarodne, regionalne i podregionalne organizacije;

| (d) | akademska zajednica i civilno društvo; |
| --- | --- |

(d)

akademska zajednica i civilno društvo;

| (e) | predsjednik Kodeksa. |
| --- | --- |

(e)

predsjednik Kodeksa.

6.   MJESTO ODRŽAVANJA

FRS će u dogovoru s relevantnim službama ESVD-a odabrati potencijalna mjesta održavanja sastanaka, radionica i drugih događanja. Kriteriji koji se upotrebljavaju za odabir mjesta obuhvaćaju spremnost i predanost određene države ili međuvladine organizacije u određenoj regiji da bude domaćin događanja. Određene lokacije posjeta zemljama ili aktivnosti za pojedine zemlje ovisit će o pozivima zainteresiranih država ili međuvladinih organizacija.

7.   TRAJANJE

Ukupno procijenjeno trajanje djelovanja iznosi 36 mjeseci.

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/34

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2017/2371

od 18. prosinca 2017.

o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28., članak 42. stavak 4. i članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 22. srpnja 2014. donijelo Odluku 2014/486/ZVSP (1) o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 22. srpnja 2014. donijelo Odluku 2014/486/ZVSP (1) o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine).

| (2) | Vijeće je 20. studenoga 2017. donijelo Odluku (ZVSP) 2017/2161 (2) o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP kojom je produljen mandat do 31. svibnja 2019. te je predviđen financijski referentni iznos za misiju EUAM Ukraine za isto razdoblje. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 20. studenoga 2017. donijelo Odluku (ZVSP) 2017/2161 (2) o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP kojom je produljen mandat do 31. svibnja 2019. te je predviđen financijski referentni iznos za misiju EUAM Ukraine za isto razdoblje.

| (3) | Slijedom preporuke zapovjednika civilne operacije Politički i sigurnosni odbor 13. prosinca 2017. postigao je dogovor o otvaranju regionalnog ureda u Odesi. |
| --- | --- |

(3)

Slijedom preporuke zapovjednika civilne operacije Politički i sigurnosni odbor 13. prosinca 2017. postigao je dogovor o otvaranju regionalnog ureda u Odesi.

| (4) | Stoga bi trebalo predvidjeti revidirani financijski referentni iznos za razdoblje do 31. svibnja 2019., a Odluku 2014/486/ZVSP trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Stoga bi trebalo predvidjeti revidirani financijski referentni iznos za razdoblje do 31. svibnja 2019., a Odluku 2014/486/ZVSP trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Misija EUAM Ukraine provodit će se u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora, |
| --- | --- |

(5)

Misija EUAM Ukraine provodit će se u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U članku 14. stavku 1. Odluke 2014/486/ZVSP peti i šesti podstavak zamjenjuju se sljedećim:

„Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s misijom EUAM Ukraine za razdoblje od 1. prosinca 2017. do 31. svibnja 2019. iznosi 33 843 302,49 EUR.”.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2017.

Za Vijeće

Predsjednica

K. SIMSON

---

(1)  Odluka Vijeća 2014/486/ZVSP od 22. srpnja 2014. o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (SL L 217, 23.7.2014., str. 42.).

1

(2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2161 od 20. studenoga 2017. o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (SL L 304, 21.11.2017., str. 48.).

2

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/35

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/2372

оd 16. lipnja 2017.

o državnoj potpori SA.31250 – 2011/C (ex 2011/N) koju Bugarska namjerava provesti u korist društava BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD i BDZ Cargo EOOD i drugim mjerama

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 4051)

(Vjerodostojna je samo verzija na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. podstavak 1.,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s tim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Dopisom od 18. svibnja 2011. Bugarska je Komisiji prijavila određene mjere u korist društva BDZ Holding EAD SA (2) („BDZ Holding”) i njegovih društava kćeri BDZ Passenger EOOD („BDZ Passenger”) i BDZ Cargo EOOD („BDZ Cargo”). |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 18. svibnja 2011. Bugarska je Komisiji prijavila određene mjere u korist društva BDZ Holding EAD SA (2) („BDZ Holding”) i njegovih društava kćeri BDZ Passenger EOOD („BDZ Passenger”) i BDZ Cargo EOOD („BDZ Cargo”).

2

| (2) | Dopisom od 20. svibnja 2011. Bugarska je Komisiji dostavila dodatne informacije. Dopisima od 15. srpnja 2011. i 28. rujna 2011. Komisija je zatražila dodatne informacije. Bugarska je Komisiji dostavila dodatne informacije dopisima od 5. rujna 2011. i 7. listopada 2011. |
| --- | --- |

(2)

Dopisom od 20. svibnja 2011. Bugarska je Komisiji dostavila dodatne informacije. Dopisima od 15. srpnja 2011. i 28. rujna 2011. Komisija je zatražila dodatne informacije. Bugarska je Komisiji dostavila dodatne informacije dopisima od 5. rujna 2011. i 7. listopada 2011.

| (3) | Dopisom od 9. studenoga 2011. Komisija je obavijestila Bugarsku da je s obzirom na te mjere odlučila pokrenuti postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. Ugovora („Odluka o pokretanju postupka”). Bugarska je dopisom od 12. siječnja 2012. iznijela primjedbe u vezi s Odlukom o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(3)

Dopisom od 9. studenoga 2011. Komisija je obavijestila Bugarsku da je s obzirom na te mjere odlučila pokrenuti postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. Ugovora („Odluka o pokretanju postupka”). Bugarska je dopisom od 12. siječnja 2012. iznijela primjedbe u vezi s Odlukom o pokretanju postupka.

| (4) | Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(4)

Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe.

Službenom listu Europske unije

3

| (5) | Komisija je zaprimila primjedbe jedne zainteresirane strane. Proslijedila ih je Bugarskoj u dopisu od 16. svibnja 2012. te je omogućila Bugarskoj da na njih odgovori. Primjedbe Bugarske zaprimljene su u dopisu od 13. lipnja 2012. Dopisom od 10. prosinca 2012. Komisija je obavijestila tu zainteresiranu stranu da je Bugarskoj proslijeđena verzija njezinih opažanja koja nisu povjerljive prirode. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je zaprimila primjedbe jedne zainteresirane strane. Proslijedila ih je Bugarskoj u dopisu od 16. svibnja 2012. te je omogućila Bugarskoj da na njih odgovori. Primjedbe Bugarske zaprimljene su u dopisu od 13. lipnja 2012. Dopisom od 10. prosinca 2012. Komisija je obavijestila tu zainteresiranu stranu da je Bugarskoj proslijeđena verzija njezinih opažanja koja nisu povjerljive prirode.

| (6) | Komisija je od Bugarske zatražila dodatne informacije dopisima od 12. travnja 2012., 24. srpnja 2012., 10. prosinca 2012., 7. svibnja 2013., 5. studenoga 2013., 6. svibnja 2014., 6. lipnja 2014., 29. srpnja 2014., 29. travnja 2015., 14. prosinca 2015., 26. travnja 2016., 15. rujna 2016., 20. listopada 2016. i 3. travnja 2017. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je od Bugarske zatražila dodatne informacije dopisima od 12. travnja 2012., 24. srpnja 2012., 10. prosinca 2012., 7. svibnja 2013., 5. studenoga 2013., 6. svibnja 2014., 6. lipnja 2014., 29. srpnja 2014., 29. travnja 2015., 14. prosinca 2015., 26. travnja 2016., 15. rujna 2016., 20. listopada 2016. i 3. travnja 2017.

| (7) | Bugarska je Komisiji dostavila dodatne informacije dopisima od 7. lipnja 2012., 28. rujna 2012., 31. siječnja 2013., 1. veljače 2013., 30. svibnja 2013., 2. listopada 2013., 15. listopada 2013., 2. prosinca 2013., 3. siječnja 2014., 6. veljače 2014., 22. travnja 2014., 14. svibnja 2014., 23. lipnja 2014., 4. kolovoza 2014., 20. kolovoza 2014., 1. rujna 2014., 13. rujna 2014., 23. rujna 2014., 1. lipnja 2015., 9. prosinca 2015., 20. siječnja 2016., 31. svibnja 2016., 12. listopada 2016., 7. studenoga 2016. |
| --- | --- |

(7)

Bugarska je Komisiji dostavila dodatne informacije dopisima od 7. lipnja 2012., 28. rujna 2012., 31. siječnja 2013., 1. veljače 2013., 30. svibnja 2013., 2. listopada 2013., 15. listopada 2013., 2. prosinca 2013., 3. siječnja 2014., 6. veljače 2014., 22. travnja 2014., 14. svibnja 2014., 23. lipnja 2014., 4. kolovoza 2014., 20. kolovoza 2014., 1. rujna 2014., 13. rujna 2014., 23. rujna 2014., 1. lipnja 2015., 9. prosinca 2015., 20. siječnja 2016., 31. svibnja 2016., 12. listopada 2016., 7. studenoga 2016.

| (8) | Dopisima od 22. travnja 2014. i 12. listopada 2016. Bugarska je povukla svoju prijavu potpore za restrukturiranje društvu BDZ Holding koja je bila dio mjera iz uvodne izjave 1. Dopisom od 5. travnja 2017. Bugarska je izmijenila svoju prijavu tako da je smanjila iznos duga koji je namjeravala brisati s pomoću mjere brisanja dugova koja je bila dio mjera iz uvodne izjave 1. |
| --- | --- |

(8)

Dopisima od 22. travnja 2014. i 12. listopada 2016. Bugarska je povukla svoju prijavu potpore za restrukturiranje društvu BDZ Holding koja je bila dio mjera iz uvodne izjave 1. Dopisom od 5. travnja 2017. Bugarska je izmijenila svoju prijavu tako da je smanjila iznos duga koji je namjeravala brisati s pomoću mjere brisanja dugova koja je bila dio mjera iz uvodne izjave 1.

| (9) | Dopisom od 7. studenoga 2016. Bugarska se složila da će ova Odluka iznimno biti donesena i prijavljena samo na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

(9)

Dopisom od 7. studenoga 2016. Bugarska se složila da će ova Odluka iznimno biti donesena i prijavljena samo na engleskom jeziku.

2.   OPIS MJERA

OPIS MJERA

2.1.   KORISNIK

KORISNIK

| (10) | Korisnik su mjera društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri, BDZ Passenger i BDZ Cargo, koja su u 100-postotnom državnom vlasništvu te koja u Bugarskoj pružaju usluge željezničkog prijevoza putnika i tereta uz naknadu. |
| --- | --- |

(10)

Korisnik su mjera društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri, BDZ Passenger i BDZ Cargo, koja su u 100-postotnom državnom vlasništvu te koja u Bugarskoj pružaju usluge željezničkog prijevoza putnika i tereta uz naknadu.

| (11) | Dioničko društvo BDZ Holding (4) osnovano je 2001., kada su Bugarske nacionalne državne željeznice podijeljene na društvo za željezničku infrastrukturu, Nacionalno društvo za željezničku infrastrukturu („NRIC”), i društvo za pružanje usluga prijevoza („BDZ Holding”). |
| --- | --- |

(11)

Dioničko društvo BDZ Holding (4) osnovano je 2001., kada su Bugarske nacionalne državne željeznice podijeljene na društvo za željezničku infrastrukturu, Nacionalno društvo za željezničku infrastrukturu („NRIC”), i društvo za pružanje usluga prijevoza („BDZ Holding”).

4

| (12) | Društvo BDZ Holding reorganizirano je 2007. u obliku holding društva te je osnovalo tri društva kćeri koja pružaju usluge prijevoza tereta i putnika te usluge vuče. Putnički i teretni vagoni te lokomotive bili su u vlasništvu matičnog društva BDZ Holding koje ih je iznajmljivalo svojim društvima kćerima. Potonji su bili odgovorni za održavanje željezničkih vozila. Društvo BDZ Holding bilo je odgovorno i za otplaćivanje dugova nastalih prije reorganizacije. Budući da se ta struktura pokazala neučinkovitom, usluge vuče pripojene su 2010. društvu BDZ Holding. |
| --- | --- |

(12)

Društvo BDZ Holding reorganizirano je 2007. u obliku holding društva te je osnovalo tri društva kćeri koja pružaju usluge prijevoza tereta i putnika te usluge vuče. Putnički i teretni vagoni te lokomotive bili su u vlasništvu matičnog društva BDZ Holding koje ih je iznajmljivalo svojim društvima kćerima. Potonji su bili odgovorni za održavanje željezničkih vozila. Društvo BDZ Holding bilo je odgovorno i za otplaćivanje dugova nastalih prije reorganizacije. Budući da se ta struktura pokazala neučinkovitom, usluge vuče pripojene su 2010. društvu BDZ Holding.

| (13) | Vlasništvo nad putničkim i teretnim vagonima te lokomotivama preneseno je 2011. s društva BDZ Holding na društva kćeri BDZ Passenger i BDZ Cargo. Društvo BDZ Holding ostalo je vlasnikom sve imovine koja nije namijenjena poslovanju. |
| --- | --- |

(13)

Vlasništvo nad putničkim i teretnim vagonima te lokomotivama preneseno je 2011. s društva BDZ Holding na društva kćeri BDZ Passenger i BDZ Cargo. Društvo BDZ Holding ostalo je vlasnikom sve imovine koja nije namijenjena poslovanju.

| (14) | Društvo BDZ Holding ima registrirano sjedište u Sofiji u Bugarskoj i pruža svoje usluge prijevoza tereta i putnika na cijelom državnom području Bugarske koje je u cijelosti prihvatljivo za regionalnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) Ugovora. |
| --- | --- |

(14)

Društvo BDZ Holding ima registrirano sjedište u Sofiji u Bugarskoj i pruža svoje usluge prijevoza tereta i putnika na cijelom državnom području Bugarske koje je u cijelosti prihvatljivo za regionalnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) Ugovora.

| (15) | Društvo BDZ Cargo, koje je društvo s ograničenom odgovornošću, posluje na međunarodnom i nacionalnom tržištu željezničkog prijevoza tereta. Bugarska je 2007. liberalizirala tržište željezničkog prijevoza tereta. Otada je na tržište ušlo nekoliko privatnih subjekata. Tržišni udio društva BDZ Cargo iznosio je 2016. godine 43 % (u neto tonskim kilometrima), a glavni su mu konkurenti bili društva Bugarsko željezničko društvo (25 %), DB Schenker Rail Bulgaria (18 %), Bulmarket (6 %) i Rail Cargo (4 %). |
| --- | --- |

(15)

Društvo BDZ Cargo, koje je društvo s ograničenom odgovornošću, posluje na međunarodnom i nacionalnom tržištu željezničkog prijevoza tereta. Bugarska je 2007. liberalizirala tržište željezničkog prijevoza tereta. Otada je na tržište ušlo nekoliko privatnih subjekata. Tržišni udio društva BDZ Cargo iznosio je 2016. godine 43 % (u neto tonskim kilometrima), a glavni su mu konkurenti bili društva Bugarsko željezničko društvo (25 %), DB Schenker Rail Bulgaria (18 %), Bulmarket (6 %) i Rail Cargo (4 %).

| (16) | Društvo BDZ Passenger, koje je društvo s ograničenom odgovornošću, jedini je pružatelj nacionalnih usluga prijevoza putnika u Bugarskoj. Društvo BDZ Passenger obavlja obvezu pružanja javne usluge („PSO”) u okviru koje se nalazi približno 90 % tržišta željezničkog prijevoza putnika. Ugovor o obavljanju PSO-a koji ima društvo BDZ Passenger potpisan je 2009. na razdoblje od 15 godina (2010. – 2025.). |
| --- | --- |

(16)

Društvo BDZ Passenger, koje je društvo s ograničenom odgovornošću, jedini je pružatelj nacionalnih usluga prijevoza putnika u Bugarskoj. Društvo BDZ Passenger obavlja obvezu pružanja javne usluge („PSO”) u okviru koje se nalazi približno 90 % tržišta željezničkog prijevoza putnika. Ugovor o obavljanju PSO-a koji ima društvo BDZ Passenger potpisan je 2009. na razdoblje od 15 godina (2010. – 2025.).

2.2.   OPIS MJERA I OSNOVA ZA POKRETANJE POSTUPKA

OPIS MJERA I OSNOVA ZA POKRETANJE POSTUPKA

| (17) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka utvrdila četiri mjere koje potencijalno čine državnu potporu društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima, BDZ Passenger i BDZ Cargo:






  (a) | mjera 1.: potpora za restrukturiranje koja se sastoji od šest dokapitalizacija društva BDZ Holding u iznosu od 550 milijuna BGN (281 milijun EUR (5)); |
| --- | --- | --- |

(17)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka utvrdila četiri mjere koje potencijalno čine državnu potporu društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima, BDZ Passenger i BDZ Cargo:

(a)

mjera 1.: potpora za restrukturiranje koja se sastoji od šest dokapitalizacija društva BDZ Holding u iznosu od 550 milijuna BGN (281 milijun EUR (5));

5

| (b) | mjera 2.: brisanje dugova nastalih prije 2007. godine; |
| --- | --- |

(b)

mjera 2.: brisanje dugova nastalih prije 2007. godine;

| (c) | mjera 3.: neplaćanje dospjelih dugova društva BDZ Holding upravitelju infrastrukture (NRIC); |
| --- | --- |

(c)

mjera 3.: neplaćanje dospjelih dugova društva BDZ Holding upravitelju infrastrukture (NRIC);

| (d) | mjera 4.: povrat poreza na dodanu vrijednost („PDV”) društvu BDZ Holding od strane države. |
| --- | --- |

(d)

mjera 4.: povrat poreza na dodanu vrijednost („PDV”) društvu BDZ Holding od strane države.

2.2.1.   MJERA 1.: POTPORA ZA RESTRUKTURIRANJE

| (18) | Bugarska je namjeravala dodijeliti potporu za restrukturiranje u obliku šest dokapitalizacija društva BDZ Holding u iznosu od 550 milijuna BGN (281 milijun EUR) u godinama 2011. – 2016. te je tu potporu za restrukturiranje 2011. prijavila Komisiji. Međutim, odgovarajuća javna tijela dosad nisu donijela konačnu odluku o dodjeljivanju potpore te ta sredstva nisu isplaćena društvu BDZ Holding. |
| --- | --- |

(18)

Bugarska je namjeravala dodijeliti potporu za restrukturiranje u obliku šest dokapitalizacija društva BDZ Holding u iznosu od 550 milijuna BGN (281 milijun EUR) u godinama 2011. – 2016. te je tu potporu za restrukturiranje 2011. prijavila Komisiji. Međutim, odgovarajuća javna tijela dosad nisu donijela konačnu odluku o dodjeljivanju potpore te ta sredstva nisu isplaćena društvu BDZ Holding.

| (19) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka smatrala da bi potpora za restrukturiranje činila državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te je izrazila sumnje u pogledu spojivosti te potpore s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka smatrala da bi potpora za restrukturiranje činila državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te je izrazila sumnje u pogledu spojivosti te potpore s unutarnjim tržištem.

2.2.2.   MJERA 2.: BRISANJE DUGOVA NASTALIH PRIJE 2007. GODINE

| (20) | Prema informacijama koje je dostavila Bugarska, prije pristupanja Bugarske Uniji 1. siječnja 2007., društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri imali su na dan 31. prosinca 2006. nepodmirene obveze i rezervacije u iznosu od 806 729 558 BGN (412 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(20)

Prema informacijama koje je dostavila Bugarska, prije pristupanja Bugarske Uniji 1. siječnja 2007., društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri imali su na dan 31. prosinca 2006. nepodmirene obveze i rezervacije u iznosu od 806 729 558 BGN (412 milijuna EUR).

| (21) | Obveze i rezervacije društva BDZ Holding odnosile su se na i. zajmove financijskih institucija kao što su banka Kreditanstalt für Wiederaufbau („KfW”), Europska banka za obnovu i razvoj („EBOR”) i Međunarodna banka za obnovu i razvoj („IBRD”) uglavnom namijenjene obnovi željezničkih vozila, ali i na ii. obveze povezane s trgovinom, uključujući obveze prema bugarskom upravitelju željezničke infrastrukture (NRIC), rezervacije i obveze prema osoblju i osiguravateljima te ostale obveze, uključujući obveze nastale na temelju ugovora o kupoprodaji željezničkih vozila koji je sklopljen 2005. između društva BDZ Holding, društva Siemens i banke KfW. Iznosi tih obveza i rezervacija raščlanjuju se kako slijedi u tablici 1.

  Tablica 1.


  Pregled obveza i rezervacija društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri na dan 31. prosinca 2006.







  (u milijunima BGN) |
| --- | --- |
| | Ukupne obveze društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri na dan 31. prosinca 2006. |
| Obveze prema financijskim institucijama | 201,1 |
| Ugovor SIEMENS/KfW | 307,5 |
| Trgovinske obveze | 244,5 |
| Obveze prema osoblju i osiguravateljima | 26,4 |
| Ostale obveze, uključujući porez i rezervacije | 27,2 |
| Ukupne obveze | 806,7 |

(21)

Obveze i rezervacije društva BDZ Holding odnosile su se na i. zajmove financijskih institucija kao što su banka Kreditanstalt für Wiederaufbau („KfW”), Europska banka za obnovu i razvoj („EBOR”) i Međunarodna banka za obnovu i razvoj („IBRD”) uglavnom namijenjene obnovi željezničkih vozila, ali i na ii. obveze povezane s trgovinom, uključujući obveze prema bugarskom upravitelju željezničke infrastrukture (NRIC), rezervacije i obveze prema osoblju i osiguravateljima te ostale obveze, uključujući obveze nastale na temelju ugovora o kupoprodaji željezničkih vozila koji je sklopljen 2005. između društva BDZ Holding, društva Siemens i banke KfW. Iznosi tih obveza i rezervacija raščlanjuju se kako slijedi u tablici 1.

Tablica 1.

Tablica 1.

Pregled obveza i rezervacija društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri na dan 31. prosinca 2006.

Pregled obveza i rezervacija društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri na dan 31. prosinca 2006.

(u milijunima BGN)

Ukupne obveze društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri na dan 31. prosinca 2006.

Obveze prema financijskim institucijama

201,1

Ugovor SIEMENS/KfW

307,5

Trgovinske obveze

244,5

Obveze prema osoblju i osiguravateljima

26,4

Ostale obveze, uključujući porez i rezervacije

27,2

Ukupne obveze

Ukupne obveze

806,7

806,7

| (22) | Bugarska je namjeravala preuzeti, djelomično ili u cijelosti, obveze društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri nastale prije 1. siječnja 2007. |
| --- | --- |

(22)

Bugarska je namjeravala preuzeti, djelomično ili u cijelosti, obveze društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri nastale prije 1. siječnja 2007.

| (23) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka smatrala da bi brisanje obveza činilo državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora i izrazila je sumnje u pogledu spojivosti te potpore s unutarnjim tržištem. Bugarska se nije pozvala na primjenu Smjernica za željeznice (6) niti je navela razloge na temelju kojih je ta mjera bila u skladu s odgovarajućim zahtjevima iz Smjernica. Komisija stoga nije mogla zauzeti stajalište o spojivosti te potpore s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka smatrala da bi brisanje obveza činilo državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora i izrazila je sumnje u pogledu spojivosti te potpore s unutarnjim tržištem. Bugarska se nije pozvala na primjenu Smjernica za željeznice (6) niti je navela razloge na temelju kojih je ta mjera bila u skladu s odgovarajućim zahtjevima iz Smjernica. Komisija stoga nije mogla zauzeti stajalište o spojivosti te potpore s unutarnjim tržištem.

6

2.2.3.   MJERA 3.: NEPLAĆANJE DOSPJELIH DUGOVA DRUŠTVA BDZ HOLDING I NJEGOVIH DRUŠTAVA KĆERI UPRAVITELJU INFRASTRUKTURE (NRIC)

| (24) | Prema informacijama koje je dostavila Bugarska, društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri nisu NRIC-u plaćali sve dospjele pristojbe za infrastrukturu. Kao posljedica toga, u Odluci o pokretanju postupka zabilježene su nepodmirene trgovinske obveze prema NRIC-u u iznosu od 45 milijuna BGN. |
| --- | --- |

(24)

Prema informacijama koje je dostavila Bugarska, društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri nisu NRIC-u plaćali sve dospjele pristojbe za infrastrukturu. Kao posljedica toga, u Odluci o pokretanju postupka zabilježene su nepodmirene trgovinske obveze prema NRIC-u u iznosu od 45 milijuna BGN.

| (25) | Budući da Bugarska nije pojasnila nastanak i razvoj tih trgovinskih obveza, Komisija je u Odluci o pokretanju postupka smatrala da bi neprovođenje prisilne naplate tih dugova moglo uključivati državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. U tom je pogledu Komisija navela da bi, prema sudskoj praksi, neprovođenje prisilne naplate obveza od strane javnih poduzeća (7) moglo uključivati državnu potporu ako se hipotetski subjekt u tržišnom gospodarstvu koji se nalazi u istom položaju ne bi ponašao na način na koji se ponaša javno poduzeće te bi prisilno naplatio te obveze (8). Međutim, Komisija nije imala točne činjenične naznake o tome da NRIC nije poduzeo korake koje bi pažljivi vjerovnik poduzeo u istoj situaciji. Komisija je stoga pozvala Bugarsku da dostavi informacije o tome je li i kako je NRIC pokušao prisilno naplatiti nepodmirene obveze. |
| --- | --- |

(25)

Budući da Bugarska nije pojasnila nastanak i razvoj tih trgovinskih obveza, Komisija je u Odluci o pokretanju postupka smatrala da bi neprovođenje prisilne naplate tih dugova moglo uključivati državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. U tom je pogledu Komisija navela da bi, prema sudskoj praksi, neprovođenje prisilne naplate obveza od strane javnih poduzeća (7) moglo uključivati državnu potporu ako se hipotetski subjekt u tržišnom gospodarstvu koji se nalazi u istom položaju ne bi ponašao na način na koji se ponaša javno poduzeće te bi prisilno naplatio te obveze (8). Međutim, Komisija nije imala točne činjenične naznake o tome da NRIC nije poduzeo korake koje bi pažljivi vjerovnik poduzeo u istoj situaciji. Komisija je stoga pozvala Bugarsku da dostavi informacije o tome je li i kako je NRIC pokušao prisilno naplatiti nepodmirene obveze.

7

8

| (26) | U mjeri u kojoj je utvrđeno da mjera uključuje državnu potporu Komisija je izrazila sumnje u pogledu njezine spojivosti s unutarnjim tržištem u kontekstu tada prijavljene potpore za restrukturiranje i priloženog plana restrukturiranja. U tom je pogledu Komisija pozvala Bugarsku da dopuni plan restrukturiranja dostavljanjem informacija o tome kako će se podmiriti dugovi prema NRIC-u. |
| --- | --- |

(26)

U mjeri u kojoj je utvrđeno da mjera uključuje državnu potporu Komisija je izrazila sumnje u pogledu njezine spojivosti s unutarnjim tržištem u kontekstu tada prijavljene potpore za restrukturiranje i priloženog plana restrukturiranja. U tom je pogledu Komisija pozvala Bugarsku da dopuni plan restrukturiranja dostavljanjem informacija o tome kako će se podmiriti dugovi prema NRIC-u.

2.2.4.   MJERA 4.: POVRAT PDV-A KOJI JE DRŽAVA NEZAKONITO NAPLATILA DRUŠTVU BDZ HOLDING

| (27) | Prema informacijama koje je dostavila Bugarska, Bugarska je u prošlosti društvu BDZ Holding vratila porez na dodanu vrijednost („PDV”) u iznosu od 72 milijuna BGN (36,7 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(27)

Prema informacijama koje je dostavila Bugarska, Bugarska je u prošlosti društvu BDZ Holding vratila porez na dodanu vrijednost („PDV”) u iznosu od 72 milijuna BGN (36,7 milijuna EUR).

| (28) | Budući da Bugarska u fazi Odluke o pokretanju postupka nije pojasnila razloge za povrat PDV-a i je li on bio u skladu s Direktivom Vijeća 2006/112/EZ (9), Komisija je smatrala da bi povrat PDV-a mogao uključivati državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. U tom je pogledu Komisija napomenula da, prema sudskoj praksi, pojmom potpore nisu obuhvaćene samo pozitivne koristi, nego i mjere kojima se u raznim oblicima smanjuju troškovi koji su obično uključeni u proračun poduzetnika. Komisija je stoga pozvala Bugarsku da dostavi dodatne informacije o razlozima povrata PDV-a društvu BDZ Holding. |
| --- | --- |

(28)

Budući da Bugarska u fazi Odluke o pokretanju postupka nije pojasnila razloge za povrat PDV-a i je li on bio u skladu s Direktivom Vijeća 2006/112/EZ (9), Komisija je smatrala da bi povrat PDV-a mogao uključivati državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. U tom je pogledu Komisija napomenula da, prema sudskoj praksi, pojmom potpore nisu obuhvaćene samo pozitivne koristi, nego i mjere kojima se u raznim oblicima smanjuju troškovi koji su obično uključeni u proračun poduzetnika. Komisija je stoga pozvala Bugarsku da dostavi dodatne informacije o razlozima povrata PDV-a društvu BDZ Holding.

9

3.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANE STRANE

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANE STRANE

| (29) | Konkurent društva BDZ Cargo, koji pruža usluge željezničkog prijevoza tereta i koji nije želio da se njegov identitet otkrije, dostavio je opažanja o dvjema mjerama utvrđenima u Odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(29)

Konkurent društva BDZ Cargo, koji pruža usluge željezničkog prijevoza tereta i koji nije želio da se njegov identitet otkrije, dostavio je opažanja o dvjema mjerama utvrđenima u Odluci o pokretanju postupka.

| (30) | S obzirom na planiranu potporu za restrukturiranje (mjera 1.), konkurent je kao kompenzacijsku mjeru predložio da bi trebalo prodati lokomotive društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri, BDZ Passenger i BDZ Cargo, koje nisu u upotrebi. Konkurent je naveo da društvo BDZ Holding konkurentima ne odobrava pristup svojem voznom parku koji nije u upotrebi, a ti konkurenti nemaju drugi dostupni izvor iz kojeg bi nabavili ili unajmili lokomotive. |
| --- | --- |

(30)

S obzirom na planiranu potporu za restrukturiranje (mjera 1.), konkurent je kao kompenzacijsku mjeru predložio da bi trebalo prodati lokomotive društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri, BDZ Passenger i BDZ Cargo, koje nisu u upotrebi. Konkurent je naveo da društvo BDZ Holding konkurentima ne odobrava pristup svojem voznom parku koji nije u upotrebi, a ti konkurenti nemaju drugi dostupni izvor iz kojeg bi nabavili ili unajmili lokomotive.

| (31) | S obzirom na neplaćanje dospjelih dugova koje društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri imaju prema NRIC-u (mjera 3.), konkurent je naveo da, iako su svi prijevoznici tereta obvezni plaćati iste pristojbe, neprovođenjem prisilne naplate akumuliranih obveza prema NRIC-u nastaje konkurentska prednost za društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri. Osim toga, konkurent je zatražio da se u pogledu BDZ-a uvedu kompenzacijske mjere u skladu sa Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama i Smjernicama za željeznice te da se društvo BDZ Cargo privatizira pod tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(31)

S obzirom na neplaćanje dospjelih dugova koje društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri imaju prema NRIC-u (mjera 3.), konkurent je naveo da, iako su svi prijevoznici tereta obvezni plaćati iste pristojbe, neprovođenjem prisilne naplate akumuliranih obveza prema NRIC-u nastaje konkurentska prednost za društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri. Osim toga, konkurent je zatražio da se u pogledu BDZ-a uvedu kompenzacijske mjere u skladu sa Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama i Smjernicama za željeznice te da se društvo BDZ Cargo privatizira pod tržišnim uvjetima.

4.   PRIMJEDBE BUGARSKE

PRIMJEDBE BUGARSKE

| (32) | U svojem odgovoru na Odluku o pokretanju postupka i kasnije dostavljenim informacijama Bugarska je dostavila primjedbe i dodatna pojašnjenja o činjenicama koje se navode u Odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(32)

U svojem odgovoru na Odluku o pokretanju postupka i kasnije dostavljenim informacijama Bugarska je dostavila primjedbe i dodatna pojašnjenja o činjenicama koje se navode u Odluci o pokretanju postupka.

4.1.   MJERA 1.: POTPORA ZA RESTRUKTURIRANJE – POVLAČENJE PRIJAVE

MJERA 1.: POTPORA ZA RESTRUKTURIRANJE – POVLAČENJE PRIJAVE

| (33) | Dopisom od 22. travnja 2014. Bugarska je povukla prijavu potpore za restrukturiranje. Međutim, potpora za restrukturiranje navedena je u kasnijim podnescima te je konačno povučena dopisom od 7. studenoga 2016. |
| --- | --- |

(33)

Dopisom od 22. travnja 2014. Bugarska je povukla prijavu potpore za restrukturiranje. Međutim, potpora za restrukturiranje navedena je u kasnijim podnescima te je konačno povučena dopisom od 7. studenoga 2016.

| (34) | Bugarska je navela da, umjesto dodjeljivanja potpore za restrukturiranje društvu BDZ Holding, namjerava refinancirati obveze društva BDZ Holding brisanjem dijela dugova nastalih i dospjelih prije pristupanja Bugarske Uniji. |
| --- | --- |

(34)

Bugarska je navela da, umjesto dodjeljivanja potpore za restrukturiranje društvu BDZ Holding, namjerava refinancirati obveze društva BDZ Holding brisanjem dijela dugova nastalih i dospjelih prije pristupanja Bugarske Uniji.

4.2.   MJERA 2.: BRISANJE DUGOVA NASTALIH PRIJE 2007. GODINE

MJERA 2.: BRISANJE DUGOVA NASTALIH PRIJE 2007. GODINE

| (35) | Bugarska je objasnila da je 31. prosinca 2006., jedan dan prije dana njezina pristupanja Uniji, ukupni iznos obveza i rezervacija društva BDZ Holding iznosio 806,7 milijuna BGN (412 milijuna EUR) kao što je prikazano u tablici 1. Uzimajući u obzir obveze koje je društvo BDZ Holding otplatilo te njegove financijske potrebe, Bugarska je predvidjela brisanje obveza društva BDZ Holding u iznosu od 601,9 milijuna BGN (307,1 milijun EUR). Međutim, Bugarska je dopisom od 5. travnja 2017. izmijenila svoju prijavu i zatražila od Komisije da odobri brisanje dugova u iznosu od 223,45 milijuna BGN (114,25 milijuna EUR). Nakon izmjene prijave, dugovi koje se namjerava brisati, uključujući zatezne kamate, odnose se na i. još uvijek nepodmireni dug iz pretpristupnog razdoblja prema banci KfW IPEX-Bank i ii. dugove nastale prema imateljima obveznica povezanih s izdanjem obveznica s oznakom ISIN BG2100032072 od 19. studenoga 2007. te prema Ministarstvu financija radi refinanciranja dugova iz pretpristupnog razdoblja prema banci KfW IPEX-Bank, EBOR-u, IBRD-u, NRIC-u i društvu NEC AD. Bugarska je Komisiji dostavila iznose dospjelih obveza koje još uvijek nisu podmirene i objašnjenja kako slijedi (vidjeti tablicu 2.).

  Tablica 2.


  Obveze društva BDZ Holding na dan 31. prosinca 2006. koje su predviđene za brisanje










  Kategorija vjerovnika/iznosi u BGN na dan 31. ožujka 2017. | Iznos dugova BDZ-a u BGN nepodmirenih na dan 31. prosinca 2006. (dugovi iz pretpristupnog razdoblja) | Zajam ili drugi dužnički instrument s pomoću kojeg su refinancirani dugovi iz pretpristupnog razdoblja |
| --- | --- | --- | --- |
| | Nepodmireni dugovi iz pretpristupnog razdoblja | Nepodmireni dugovi kojima su refinancirani dugovi BDZ-a iz pretpristupnog razdoblja | Zatezne kamate | |
| a) | međunarodni financijski vjerovnici |

(35)

Bugarska je objasnila da je 31. prosinca 2006., jedan dan prije dana njezina pristupanja Uniji, ukupni iznos obveza i rezervacija društva BDZ Holding iznosio 806,7 milijuna BGN (412 milijuna EUR) kao što je prikazano u tablici 1. Uzimajući u obzir obveze koje je društvo BDZ Holding otplatilo te njegove financijske potrebe, Bugarska je predvidjela brisanje obveza društva BDZ Holding u iznosu od 601,9 milijuna BGN (307,1 milijun EUR). Međutim, Bugarska je dopisom od 5. travnja 2017. izmijenila svoju prijavu i zatražila od Komisije da odobri brisanje dugova u iznosu od 223,45 milijuna BGN (114,25 milijuna EUR). Nakon izmjene prijave, dugovi koje se namjerava brisati, uključujući zatezne kamate, odnose se na i. još uvijek nepodmireni dug iz pretpristupnog razdoblja prema banci KfW IPEX-Bank i ii. dugove nastale prema imateljima obveznica povezanih s izdanjem obveznica s oznakom ISIN BG2100032072 od 19. studenoga 2007. te prema Ministarstvu financija radi refinanciranja dugova iz pretpristupnog razdoblja prema banci KfW IPEX-Bank, EBOR-u, IBRD-u, NRIC-u i društvu NEC AD. Bugarska je Komisiji dostavila iznose dospjelih obveza koje još uvijek nisu podmirene i objašnjenja kako slijedi (vidjeti tablicu 2.).

Tablica 2.

Tablica 2.

Obveze društva BDZ Holding na dan 31. prosinca 2006. koje su predviđene za brisanje

Obveze društva BDZ Holding na dan 31. prosinca 2006. koje su predviđene za brisanje

Kategorija vjerovnika/iznosi u BGN na dan 31. ožujka 2017.

Iznos dugova BDZ-a u BGN nepodmirenih na dan 31. prosinca 2006. (dugovi iz pretpristupnog razdoblja)

Zajam ili drugi dužnički instrument s pomoću kojeg su refinancirani dugovi iz pretpristupnog razdoblja

Nepodmireni dugovi iz pretpristupnog razdoblja

Nepodmireni dugovi kojima su refinancirani dugovi BDZ-a iz pretpristupnog razdoblja

Zatezne kamate

a)

međunarodni financijski vjerovnici

30 967 919

30 967 919

105 642 950

105 642 950

24 901 981

24 901 981

KfW IPEX-Bank 80 % DMV

0

76 529 380

Drugo izdanje obveznica s oznakom ISIN: BG2100032072, u skladu s ponudom za otkup potraživanja iz listopada 2007.

EBOR

0

20 980 115

Aktivirano državno jamstvo za otplatu duga zbog kojeg je nastao dug BDZ-a prema Ministarstvu financija.

IBRD

0

8 133 455

Aktivirano državno jamstvo za otplatu duga zbog kojeg je nastao dug BDZ-a prema Ministarstvu financija.

KfW IPEX-Bank 85 % EMV

30 967 919

0

| b) | dobavljači |
| --- | --- |

b)

dobavljači

0

0

53 884 257

53 884 257

8 051 694

8 051 694

NRIC

0

26 292 761

3 928 815

Drugo izdanje obveznica s oznakom ISIN: BG2100032072, u skladu s ponudom za otkup potraživanja iz listopada 2007.

NEC AD

0

27 591 496

4 122 879

Drugo izdanje obveznica s oznakom ISIN: BG2100032072, u skladu s ponudom za otkup potraživanja iz listopada 2007.

Ukupno

Ukupno

30 967 919

30 967 919

159 527 207

159 527 207

32 953 675

32 953 675

Izvor: Podnesak Bugarske od 5. travnja 2017.

Izvor:

| (36) | U pogledu obveza prema IBRD-u i EBOR-u Bugarska je objasnila da su ti zajmovi, koji su ugovoreni 1995., bili osigurani 100-postotnim državnim jamstvom. Budući da društvo BDZ Holding nije izvršavalo obveze u pogledu dospjelih plaćanja, aktivirano je državno jamstvo i Ministarstvo financija moralo je otplatiti te dugove. Kao posljedica toga, u skladu sa Zakonom o državnom dugu (10), računajući od dana plaćanja na temelju državnog jamstva, Vlada je preuzela vjerovnička prava dodijeljena ugovorima o zajmu s obzirom na društvo BDZ Holding u iznosu izvršenih plaćanja. Društvo BDZ Holding obvezno je u potpunosti vratiti iznose koje je država platila IBRD-u i EBOR-u, uključujući zatezne kamate. S obzirom na ostale dugove koji su refinancirani s pomoću obveznica izdanih s oznakom ISIN BG2100032072 od 19. studenoga 2007., Bugarska je dostavila dokaze o otplatama duga izvršenima u korist banke KfW IPEX-Bank, NRIC-a i društva NEC AD. |
| --- | --- |

(36)

U pogledu obveza prema IBRD-u i EBOR-u Bugarska je objasnila da su ti zajmovi, koji su ugovoreni 1995., bili osigurani 100-postotnim državnim jamstvom. Budući da društvo BDZ Holding nije izvršavalo obveze u pogledu dospjelih plaćanja, aktivirano je državno jamstvo i Ministarstvo financija moralo je otplatiti te dugove. Kao posljedica toga, u skladu sa Zakonom o državnom dugu (10), računajući od dana plaćanja na temelju državnog jamstva, Vlada je preuzela vjerovnička prava dodijeljena ugovorima o zajmu s obzirom na društvo BDZ Holding u iznosu izvršenih plaćanja. Društvo BDZ Holding obvezno je u potpunosti vratiti iznose koje je država platila IBRD-u i EBOR-u, uključujući zatezne kamate. S obzirom na ostale dugove koji su refinancirani s pomoću obveznica izdanih s oznakom ISIN BG2100032072 od 19. studenoga 2007., Bugarska je dostavila dokaze o otplatama duga izvršenima u korist banke KfW IPEX-Bank, NRIC-a i društva NEC AD.

10

| (37) | Bugarska ne osporava da bi brisanje dugova uključivalo državnu potporu u korist društva BDZ Holding. Međutim, Bugarska smatra da bi brisanje dugova bilo spojivo s unutarnjim tržištem, u skladu s točkama 56. – 60. Smjernica za željeznice, kako slijedi. |
| --- | --- |

(37)

Bugarska ne osporava da bi brisanje dugova uključivalo državnu potporu u korist društva BDZ Holding. Međutim, Bugarska smatra da bi brisanje dugova bilo spojivo s unutarnjim tržištem, u skladu s točkama 56. – 60. Smjernica za željeznice, kako slijedi.

| (38) | Kao prvo, sve su obveze bile jasno određene i individualizirane te su nastale prije pristupanja Bugarske Uniji. Bile su iskazane u konsolidiranom financijskom izvještaju društva BDZ Holding prije dana pristupanja i/ili su proizašle iz ugovora neopozivo sklopljenih prije tog datuma. |
| --- | --- |

(38)

Kao prvo, sve su obveze bile jasno određene i individualizirane te su nastale prije pristupanja Bugarske Uniji. Bile su iskazane u konsolidiranom financijskom izvještaju društva BDZ Holding prije dana pristupanja i/ili su proizašle iz ugovora neopozivo sklopljenih prije tog datuma.

| (39) | Kao drugo, sve obveze za koje je predviđeno brisanje bile su izravno povezane s djelatnošću željezničkog prijevoza putnika i tereta te su uglavnom nastale kao zajmovi za nabavu dizelskih i električnih motornih vlakova i za popravak i modernizaciju teretnih vagona u vlasništvu društva te za pokrivanje nepodmirenih obveza povezanih s pružanjem željezničkih usluga, kao što su obveze prema NRIC-u. |
| --- | --- |

(39)

Kao drugo, sve obveze za koje je predviđeno brisanje bile su izravno povezane s djelatnošću željezničkog prijevoza putnika i tereta te su uglavnom nastale kao zajmovi za nabavu dizelskih i električnih motornih vlakova i za popravak i modernizaciju teretnih vagona u vlasništvu društva te za pokrivanje nepodmirenih obveza povezanih s pružanjem željezničkih usluga, kao što su obveze prema NRIC-u.

| (40) | Kao treće, društvo BDZ Holding bilo je 2016. prezaduženo i ispunjavalo je sve uvjete propisane bugarskim zakonodavstvom za pokretanje stečajnog postupka protiv njega. Prekomjerna zaduženost sprječavala je društvo da posluje na stabilnim financijskim temeljima. Društvo na temelju vlastitog poslovanja nije moglo zadovoljavati svoje potrebe za kapitalom zbog akumuliranih nepodmirenih obveza. Međunarodni vjerovnici društva odbili su prihvatiti reprogramiranje dugova bez državnog jamstva zbog čega je, prema navodima Bugarske, bila vjerojatna pojava dodatnih zabrinutosti u pogledu državne potpore. U poslovnom planu društva BDZ Holding vidjeti se da je brisanje dugova nastalih prije pristupanja nužno radi poboljšanja financijskih pokazatelja društva. |
| --- | --- |

(40)

Kao treće, društvo BDZ Holding bilo je 2016. prezaduženo i ispunjavalo je sve uvjete propisane bugarskim zakonodavstvom za pokretanje stečajnog postupka protiv njega. Prekomjerna zaduženost sprječavala je društvo da posluje na stabilnim financijskim temeljima. Društvo na temelju vlastitog poslovanja nije moglo zadovoljavati svoje potrebe za kapitalom zbog akumuliranih nepodmirenih obveza. Međunarodni vjerovnici društva odbili su prihvatiti reprogramiranje dugova bez državnog jamstva zbog čega je, prema navodima Bugarske, bila vjerojatna pojava dodatnih zabrinutosti u pogledu državne potpore. U poslovnom planu društva BDZ Holding vidjeti se da je brisanje dugova nastalih prije pristupanja nužno radi poboljšanja financijskih pokazatelja društva.

| (41) | Kao četvrto, jedini je cilj brisanja dugova osloboditi društvo BDZ Holding od dugova nastalih prije pristupanja Bugarske Uniji i normalizirati financijsko stanje društva. Brisanjem tih dugova ne prelazi se ono što je opravdano potrebno kako bi se obnovila financijska održivost društva. |
| --- | --- |

(41)

Kao četvrto, jedini je cilj brisanja dugova osloboditi društvo BDZ Holding od dugova nastalih prije pristupanja Bugarske Uniji i normalizirati financijsko stanje društva. Brisanjem tih dugova ne prelazi se ono što je opravdano potrebno kako bi se obnovila financijska održivost društva.

| (42) | Kao peto, brisanjem obveza ne bi se društvu BDZ Holding dala konkurentska prednost kojom bi se sprječavao razvoj učinkovitog natjecanja na tržištu. Brisanjem dugova ne bi se povećao kapacitet društva BDZ Holding, ne bi se promijenio njegov položaj na tržištu niti bi mu se omogućio ulazak na nova tržišta u drugim državama članicama. Osim toga, nove subjekte nije se odvratilo od ulaska na tržište s obzirom na to da na bugarskom tržištu željezničkog prijevoza, osim društva BDZ Cargo, trenutačno posluje osmero subjekata (11). |
| --- | --- |

(42)

Kao peto, brisanjem obveza ne bi se društvu BDZ Holding dala konkurentska prednost kojom bi se sprječavao razvoj učinkovitog natjecanja na tržištu. Brisanjem dugova ne bi se povećao kapacitet društva BDZ Holding, ne bi se promijenio njegov položaj na tržištu niti bi mu se omogućio ulazak na nova tržišta u drugim državama članicama. Osim toga, nove subjekte nije se odvratilo od ulaska na tržište s obzirom na to da na bugarskom tržištu željezničkog prijevoza, osim društva BDZ Cargo, trenutačno posluje osmero subjekata (11).

11

| (43) | Nadalje, Bugarska je objasnila da je teško financijsko stanje društva ograničavalo njegove mogućnosti ulaganja. Zbog nedostatka sredstava izvršavaju su se samo osnovni (rutinski ili hitni) popravci, a veliki su popravci odgođeni. Približno 94 % putničkih vagona starije je od 15 godina, a 90 % teretnih vagona starije je od 29 godina. Približno 90 % dizelskih motornih vlakova i 45 % električnih motornih vlakova starije je od 30 godina. Produktivnost željezničkih vozila i lokomotiva u vlasništvu društva znatno je niža od prosjeka Unije. Posljedica ograničenih popravaka stalno je pogoršavanje željezničkih usluga i otkazivanje vlakova. |
| --- | --- |

(43)

Nadalje, Bugarska je objasnila da je teško financijsko stanje društva ograničavalo njegove mogućnosti ulaganja. Zbog nedostatka sredstava izvršavaju su se samo osnovni (rutinski ili hitni) popravci, a veliki su popravci odgođeni. Približno 94 % putničkih vagona starije je od 15 godina, a 90 % teretnih vagona starije je od 29 godina. Približno 90 % dizelskih motornih vlakova i 45 % električnih motornih vlakova starije je od 30 godina. Produktivnost željezničkih vozila i lokomotiva u vlasništvu društva znatno je niža od prosjeka Unije. Posljedica ograničenih popravaka stalno je pogoršavanje željezničkih usluga i otkazivanje vlakova.

| (44) | Bugarska je istaknula i da su međunarodni vjerovnici zaprijetili društvu BDZ Holding prisilnom naplatom potraživanja, primjerice, prodajom njegove imovine ili blokadom njegovih bankovnih računa, nakon što je Visoki sud (High Court of Justice) u Londonu naložio plaćanje njihovih potraživanja. |
| --- | --- |

(44)

Bugarska je istaknula i da su međunarodni vjerovnici zaprijetili društvu BDZ Holding prisilnom naplatom potraživanja, primjerice, prodajom njegove imovine ili blokadom njegovih bankovnih računa, nakon što je Visoki sud (High Court of Justice) u Londonu naložio plaćanje njihovih potraživanja.

High Court of Justice

4.3.   MJERA 3.: NEPLAĆANJE DOSPJELIH DUGOVA DRUŠTVA BDZ HOLDING I NJEGOVIH DRUŠTAVA KĆERI UPRAVITELJU INFRASTRUKTURE (NRIC)

MJERA 3.: NEPLAĆANJE DOSPJELIH DUGOVA DRUŠTVA BDZ HOLDING I NJEGOVIH DRUŠTAVA KĆERI UPRAVITELJU INFRASTRUKTURE (NRIC)

Pregled dugova društva BDZ Holding NRIC-u

Pregled dugova društva BDZ Holding NRIC-u

| (45) | Odgovarajući na poziv iz Odluke o pokretanju postupka na dostavljanje informacija o tome je li i kako je NRIC provodio prisilnu naplatu prijašnjih dugova te je li i kako je namjeravao naplatiti ili prisilno naplatiti nepodmirene dugove, Bugarska je tvrdila da su društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri redovito otplaćivali i još uvijek redovito otplaćuju svoje dugove prema NRIC-u. Kako bi potkrijepila svoje navode, Bugarska je dostavila informacije o kretanju dospjelih iznosa koje su društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri dugovali NRIC-u za pristojbe za infrastrukturu, opskrbu električnom energijom i ostale prateće usluge, a ti iznosi izračunani su na temelju NRIC-ova pravilnika o pristojbama koji se primjenjivao na sve željezničke prijevoznike. |
| --- | --- |

(45)

Odgovarajući na poziv iz Odluke o pokretanju postupka na dostavljanje informacija o tome je li i kako je NRIC provodio prisilnu naplatu prijašnjih dugova te je li i kako je namjeravao naplatiti ili prisilno naplatiti nepodmirene dugove, Bugarska je tvrdila da su društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri redovito otplaćivali i još uvijek redovito otplaćuju svoje dugove prema NRIC-u. Kako bi potkrijepila svoje navode, Bugarska je dostavila informacije o kretanju dospjelih iznosa koje su društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri dugovali NRIC-u za pristojbe za infrastrukturu, opskrbu električnom energijom i ostale prateće usluge, a ti iznosi izračunani su na temelju NRIC-ova pravilnika o pristojbama koji se primjenjivao na sve željezničke prijevoznike.

| (46) | Bugarska je napomenula da je nakon Odluke o pokretanju postupka, između studenoga 2011. i kolovoza 2016., društvo BDZ Holding isplatilo NRIC-u ukupni iznos od 503,2 milijuna BGN (257 milijuna EUR). To plaćanje izvršeno je bankovnim prijenosima, prijebojem dugova NRIC-a prema društvu BDZ Holding i zamjenama duga za imovinu. |
| --- | --- |

(46)

Bugarska je napomenula da je nakon Odluke o pokretanju postupka, između studenoga 2011. i kolovoza 2016., društvo BDZ Holding isplatilo NRIC-u ukupni iznos od 503,2 milijuna BGN (257 milijuna EUR). To plaćanje izvršeno je bankovnim prijenosima, prijebojem dugova NRIC-a prema društvu BDZ Holding i zamjenama duga za imovinu.

Mjere koje je NRIC poduzeo radi prisilne naplate i/ili naplate dugova od društva BDZ Holding

Mjere koje je NRIC poduzeo radi prisilne naplate i/ili naplate dugova od društva BDZ Holding

| (47) | Bugarska tvrdi da je NRIC poduzeo sve potrebne korake kako bi od društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri naplatio svoja dospjela potraživanja, no nije pokretao sudske postupke. Bugarska napominje da su NRIC i društvo BDZ Holding redovito održavali sastanke na kojima se raspravljalo o plaćanju nepodmirenih obveza. Isto tako, NRIC je društvu BDZ Holding redovito slao dopise, uključujući opomene ovjerene kod javnog bilježnika (12), u kojima je zahtijevao plaćanje nepodmirenih obveza i kamata za nepodmirene obveze (13). |
| --- | --- |

(47)

Bugarska tvrdi da je NRIC poduzeo sve potrebne korake kako bi od društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri naplatio svoja dospjela potraživanja, no nije pokretao sudske postupke. Bugarska napominje da su NRIC i društvo BDZ Holding redovito održavali sastanke na kojima se raspravljalo o plaćanju nepodmirenih obveza. Isto tako, NRIC je društvu BDZ Holding redovito slao dopise, uključujući opomene ovjerene kod javnog bilježnika (12), u kojima je zahtijevao plaćanje nepodmirenih obveza i kamata za nepodmirene obveze (13).

12

13

| (48) | NRIC je zaračunao zatezne kamate na nepodmirene obveze u skladu s Dekretom br. 100 o izračunu zakonskih kamata na zakašnjela plaćanja u domaćoj i stranoj valuti (14) („Dekret br. 100”) Vijeća ministara od 29. rujna 2012. Bugarska je navela da se, prema Dekretu br. 100, godišnja zakonska kamatna stopa na zakašnjela plaćanja obveza u BGN sastoji od bazne kamatne stope Bugarske narodne banke koja je na snazi od 1. siječnja ili 1. srpnja predmetne godine uvećana za premiju rizika od 10 %. Prema stanju iz rujna 2016. dospjele kamate iznose 23,3 milijuna BGN (12 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(48)

NRIC je zaračunao zatezne kamate na nepodmirene obveze u skladu s Dekretom br. 100 o izračunu zakonskih kamata na zakašnjela plaćanja u domaćoj i stranoj valuti (14) („Dekret br. 100”) Vijeća ministara od 29. rujna 2012. Bugarska je navela da se, prema Dekretu br. 100, godišnja zakonska kamatna stopa na zakašnjela plaćanja obveza u BGN sastoji od bazne kamatne stope Bugarske narodne banke koja je na snazi od 1. siječnja ili 1. srpnja predmetne godine uvećana za premiju rizika od 10 %. Prema stanju iz rujna 2016. dospjele kamate iznose 23,3 milijuna BGN (12 milijuna EUR).

14

| (49) | Bugarska navodi da je NRIC postupao poput vjerovnika u tržišnom gospodarstvu jer je bilo gospodarski razboritije naplatiti obveze koje priznaju obje strane, nego pokretati stečajni postupak i riskirati da dužnik prestane poslovati. Bugarska je navela da bi NRIC morao snositi troškove sudskog postupka koji se naplaćuju u obliku pristojbi u iznosu od 4 % od iznosa potraživanja. Osim toga, da je pokrenut sudski postupak NRIC ne bi mogao u potpunosti naplatiti svoje potraživanje jer bi društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri morali otplatiti sve svoje obveze pri čemu pojedini vjerovnici ne bi imali prednost pred drugima. Prema navodima Bugarske, budući da su društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri najvažniji klijenti NRIC-a, što je vidljivo iz činjenice da se 77 % prihoda NRIC-a 2015. može pripisati društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima, stečaj društva BDZ Holding imao bi negativan učinak na profitabilnost NRIC-a i njegovu sposobnost da primjereno održava nacionalnu željezničku mrežu. |
| --- | --- |

(49)

Bugarska navodi da je NRIC postupao poput vjerovnika u tržišnom gospodarstvu jer je bilo gospodarski razboritije naplatiti obveze koje priznaju obje strane, nego pokretati stečajni postupak i riskirati da dužnik prestane poslovati. Bugarska je navela da bi NRIC morao snositi troškove sudskog postupka koji se naplaćuju u obliku pristojbi u iznosu od 4 % od iznosa potraživanja. Osim toga, da je pokrenut sudski postupak NRIC ne bi mogao u potpunosti naplatiti svoje potraživanje jer bi društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri morali otplatiti sve svoje obveze pri čemu pojedini vjerovnici ne bi imali prednost pred drugima. Prema navodima Bugarske, budući da su društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri najvažniji klijenti NRIC-a, što je vidljivo iz činjenice da se 77 % prihoda NRIC-a 2015. može pripisati društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima, stečaj društva BDZ Holding imao bi negativan učinak na profitabilnost NRIC-a i njegovu sposobnost da primjereno održava nacionalnu željezničku mrežu.

Dugovi NRIC-a društvu BDZ Holding

Dugovi NRIC-a društvu BDZ Holding

| (50) | NRIC je imao novčani dug prema društvu BDZ Holding za pružene usluge koje su se, među ostalim, odnosile na besplatne ili snižene pokaze i karte za zaposlenike NRIC-a i njihove obitelji, najam vanjskih i unutarnjih objekata i poslovnih prostora koji su bili u vlasništvu društva BDZ Holding, nabavu električne energije za vuču vlakova, prijevoz robe željeznicom, pretovar i servisiranje radnih vlakova. Bugarska je navela da su u razdoblju od 2008. do 2011. na temelju pruženih usluga nastali dugovi NRIC-a društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima u ukupnom iznosu od 45 532 415 BGN (23,8 milijuna EUR) kao što je sažeto prikazano u tablici 3. Prema stanju iz kolovoza 2016., nepodmirena potraživanja NRIC-a prema društvu BDZ Holding iznosila su 1 094 367 BGN (0,6 milijuna EUR).

  Tablica 3.


  Dugovi NRIC-a društvu BDZ Holding u razdoblju 2008.–2011.











  Potraživanja od NRIC-a u BGN | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BDZ Holding | 15 695 566 | 4 364 383 | 12 907 606 | 13 564 860 | 46 532 415 |

(50)

NRIC je imao novčani dug prema društvu BDZ Holding za pružene usluge koje su se, među ostalim, odnosile na besplatne ili snižene pokaze i karte za zaposlenike NRIC-a i njihove obitelji, najam vanjskih i unutarnjih objekata i poslovnih prostora koji su bili u vlasništvu društva BDZ Holding, nabavu električne energije za vuču vlakova, prijevoz robe željeznicom, pretovar i servisiranje radnih vlakova. Bugarska je navela da su u razdoblju od 2008. do 2011. na temelju pruženih usluga nastali dugovi NRIC-a društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima u ukupnom iznosu od 45 532 415 BGN (23,8 milijuna EUR) kao što je sažeto prikazano u tablici 3. Prema stanju iz kolovoza 2016., nepodmirena potraživanja NRIC-a prema društvu BDZ Holding iznosila su 1 094 367 BGN (0,6 milijuna EUR).

Tablica 3.

Tablica 3.

Dugovi NRIC-a društvu BDZ Holding u razdoblju 2008.–2011.

Dugovi NRIC-a društvu BDZ Holding u razdoblju 2008.–2011.

Potraživanja od NRIC-a u BGN

2008.

2009.

2010.

2011.

Ukupno

BDZ Holding

15 695 566

4 364 383

12 907 606

13 564 860

46 532 415

Zamjene duga za imovinu

Zamjene duga za imovinu

| (51) | Odgovarajući na poziv iz Odluke o pokretanju postupka na dostavljanje informacija o tome je li i kako je NRIC namjeravao naplatiti ili prisilno naplatiti nepodmirene dugove, Bugarska je navela da su NRIC i BDZ Holding 1. prosinca 2012. i 31. svibnja 2013. sklopili sporazume kojima su NRIC i BDZ Holding priznali određena uzajamna potraživanja i odlučili djelomično otplatiti nepodmirene obveze s pomoću transakcije zamjene duga za imovinu. Cilj zamjene duga za imovinu bilo je podmiriti priznate obveze društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri prema NRIC-u davanjem imovine koja bi bila od koristi NRIC-u i koja je imala dobru razinu likvidnosti. Taj je postupak bio dozvoljen na temelju nacionalnog zakonodavstva, osobito na temelju članka 65. stavka 2. Zakona o ugovorima i obvezama, a njegova pravna osnova bile su odluke Vijeća ministara. |
| --- | --- |

(51)

Odgovarajući na poziv iz Odluke o pokretanju postupka na dostavljanje informacija o tome je li i kako je NRIC namjeravao naplatiti ili prisilno naplatiti nepodmirene dugove, Bugarska je navela da su NRIC i BDZ Holding 1. prosinca 2012. i 31. svibnja 2013. sklopili sporazume kojima su NRIC i BDZ Holding priznali određena uzajamna potraživanja i odlučili djelomično otplatiti nepodmirene obveze s pomoću transakcije zamjene duga za imovinu. Cilj zamjene duga za imovinu bilo je podmiriti priznate obveze društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri prema NRIC-u davanjem imovine koja bi bila od koristi NRIC-u i koja je imala dobru razinu likvidnosti. Taj je postupak bio dozvoljen na temelju nacionalnog zakonodavstva, osobito na temelju članka 65. stavka 2. Zakona o ugovorima i obvezama, a njegova pravna osnova bile su odluke Vijeća ministara.

| (52) | Bugarska je u svojem podnesku od 7. studenoga 2016. naglasila da je u razdoblju 2013. – 2016. ukupni iznos zamijenjene imovine, uključujući PDV, bio 25,9 milijuna BGN (13,3 milijuna EUR). Prva faza zamjene, u iznosu od 23 milijuna BGN (11,8 milijuna EUR), provedena je u prosincu 2013. na temelju odluke Vijeća ministara br. 481/12.08.2013. Osim toga, u prosincu 2015. i kolovozu 2016., na temelju odluka Vijeća ministara br. 965/10.12.2015. i br. 626/29.07.2016., zamijenjene su nekretnine u vrijednosti od 1,1 milijun BGN (0,58 milijuna EUR) s obzirom na prvu odluku, odnosno 1,8 milijuna BGN (0,9 milijuna EUR) s obzirom na drugu odluku. Točno određeni dio imovine na koju su se odnosile zamjene određen je unaprijed ovisno o potrebama strana s obzirom na njihovu daljnju upotrebu te imovine. Bugarska je navela da je na toj osnovi NRIC stekao 16 nekretnina, među kojima su bili objekti u trajektnoj luci u Varni i uredska zgrada u Staroj Zagori. |
| --- | --- |

(52)

Bugarska je u svojem podnesku od 7. studenoga 2016. naglasila da je u razdoblju 2013. – 2016. ukupni iznos zamijenjene imovine, uključujući PDV, bio 25,9 milijuna BGN (13,3 milijuna EUR). Prva faza zamjene, u iznosu od 23 milijuna BGN (11,8 milijuna EUR), provedena je u prosincu 2013. na temelju odluke Vijeća ministara br. 481/12.08.2013. Osim toga, u prosincu 2015. i kolovozu 2016., na temelju odluka Vijeća ministara br. 965/10.12.2015. i br. 626/29.07.2016., zamijenjene su nekretnine u vrijednosti od 1,1 milijun BGN (0,58 milijuna EUR) s obzirom na prvu odluku, odnosno 1,8 milijuna BGN (0,9 milijuna EUR) s obzirom na drugu odluku. Točno određeni dio imovine na koju su se odnosile zamjene određen je unaprijed ovisno o potrebama strana s obzirom na njihovu daljnju upotrebu te imovine. Bugarska je navela da je na toj osnovi NRIC stekao 16 nekretnina, među kojima su bili objekti u trajektnoj luci u Varni i uredska zgrada u Staroj Zagori.

| (53) | Bugarska je navela i da je NRIC samostalno odlučio za koji dio imovine postoji poslovni interes na njegovoj strani. Kako bi potkrijepila tu tvrdnju, Bugarska je navela da je u kolovozu 2016. NRIC odbio predloženu zamjenu duga za vlasnički udio u pogledu određenog dijela imovine pa je BDZ stoga zamijenio imovinu u vrijednosti od 1,8 milijuna BGN (0,9 milijuna EUR) umjesto 10 milijuna BGN (5,1 milijun EUR). Postupak je bio transparentan. Provedena je procjena vrijednosti zamijenjene imovine koju su proveli neovisni procjenitelji koji posjeduju certifikate koje je izdala bugarska Komora neovisnih procjenitelja. Određivanje vrijednosti imovine temeljilo se na tržišnim načelima i metodama u skladu s međunarodnim i europskim standardima za procjenjivanje vrijednosti koji su utvrđeni bugarskim zakonodavstvom. Prema navodima Bugarske, tu imovinu može se prodati na tržištu nekretnina po indikativnoj cijeni koju su utvrdili neovisni procjenitelji. Visine konačnih cijena o kojima su se BDZ Holding i NRIC dogovorili bile su slične onima iz procjena vrijednosti. |
| --- | --- |

(53)

Bugarska je navela i da je NRIC samostalno odlučio za koji dio imovine postoji poslovni interes na njegovoj strani. Kako bi potkrijepila tu tvrdnju, Bugarska je navela da je u kolovozu 2016. NRIC odbio predloženu zamjenu duga za vlasnički udio u pogledu određenog dijela imovine pa je BDZ stoga zamijenio imovinu u vrijednosti od 1,8 milijuna BGN (0,9 milijuna EUR) umjesto 10 milijuna BGN (5,1 milijun EUR). Postupak je bio transparentan. Provedena je procjena vrijednosti zamijenjene imovine koju su proveli neovisni procjenitelji koji posjeduju certifikate koje je izdala bugarska Komora neovisnih procjenitelja. Određivanje vrijednosti imovine temeljilo se na tržišnim načelima i metodama u skladu s međunarodnim i europskim standardima za procjenjivanje vrijednosti koji su utvrđeni bugarskim zakonodavstvom. Prema navodima Bugarske, tu imovinu može se prodati na tržištu nekretnina po indikativnoj cijeni koju su utvrdili neovisni procjenitelji. Visine konačnih cijena o kojima su se BDZ Holding i NRIC dogovorili bile su slične onima iz procjena vrijednosti.

| (54) | Bugarska stoga smatra da je NRIC postupao poput vjerovnika u tržišnom gospodarstvu te da su zamjene duga za imovinu dogovorene i provedene pod uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(54)

Bugarska stoga smatra da je NRIC postupao poput vjerovnika u tržišnom gospodarstvu te da su zamjene duga za imovinu dogovorene i provedene pod uobičajenim tržišnim uvjetima.

4.4.   MJERA 4.: POVRAT PDV-A KOJI JE DRŽAVA POGREŠNO NAPLATILA DRUŠTVU BDZ HOLDING

MJERA 4.: POVRAT PDV-A KOJI JE DRŽAVA POGREŠNO NAPLATILA DRUŠTVU BDZ HOLDING

| (55) | Bugarska tvrdi da je društvo BDZ Holding, zbog toga što je neispravno tumačilo i primijenilo nacionalno zakonodavstvo na snazi, pogrešno platilo PDV u iznosu od 72 milijuna BGN (36,8 milijuna EUR) na iznos naknada za obvezu pružanja javne usluge (PSO) u razdoblju od 1. prosinca 2004. do 29. veljače 2008. Pogreška je otkrivena u izvješću o reviziji koju je 2009. provela Nacionalna agencija za javne prihode. Bugarska objašnjava da je društvo BDZ Holding poduzelo potrebne pravne postupke na temelju Zakona o poreznom postupku i osiguranju („DOPK”) radi povrata nepropisno plaćenog PDV-a. Iznos nepropisno plaćenog poreza utvrđen je aktima koje je donijela nacionalna uprava za prihode i poreze. |
| --- | --- |

(55)

Bugarska tvrdi da je društvo BDZ Holding, zbog toga što je neispravno tumačilo i primijenilo nacionalno zakonodavstvo na snazi, pogrešno platilo PDV u iznosu od 72 milijuna BGN (36,8 milijuna EUR) na iznos naknada za obvezu pružanja javne usluge (PSO) u razdoblju od 1. prosinca 2004. do 29. veljače 2008. Pogreška je otkrivena u izvješću o reviziji koju je 2009. provela Nacionalna agencija za javne prihode. Bugarska objašnjava da je društvo BDZ Holding poduzelo potrebne pravne postupke na temelju Zakona o poreznom postupku i osiguranju („DOPK”) radi povrata nepropisno plaćenog PDV-a. Iznos nepropisno plaćenog poreza utvrđen je aktima koje je donijela nacionalna uprava za prihode i poreze.

| (56) | Bugarska dalje navodi da je društvu povjereno obavljanje PSO-a preko ugovora o PSO-u od 29. lipnja 2004. koji je potpisan u rujnu 2004. između bugarskog Ministarstva prometa i komunikacija i društva BDZ Holding. Naknada za obavljanje PSO-a na temelju ugovora o PSO-u dodijeljena je kako bi se pokrili troškovi nastali pružanjem prijevoznih usluga. Osim toga, prema uvjetima ugovora, pružanje usluge i naknade podlijegali su obvezi pridržavanja uvjeta povezanih s brojem vlakova, sjedećih mjesta i voznim redom. Nadalje, naknadu se moglo smanjiti ako ne bi bili ispunjeni utvrđeni zahtjevi u pogledu kilometara, sjedećih mjesta i voznog reda. |
| --- | --- |

(56)

Bugarska dalje navodi da je društvu povjereno obavljanje PSO-a preko ugovora o PSO-u od 29. lipnja 2004. koji je potpisan u rujnu 2004. između bugarskog Ministarstva prometa i komunikacija i društva BDZ Holding. Naknada za obavljanje PSO-a na temelju ugovora o PSO-u dodijeljena je kako bi se pokrili troškovi nastali pružanjem prijevoznih usluga. Osim toga, prema uvjetima ugovora, pružanje usluge i naknade podlijegali su obvezi pridržavanja uvjeta povezanih s brojem vlakova, sjedećih mjesta i voznim redom. Nadalje, naknadu se moglo smanjiti ako ne bi bili ispunjeni utvrđeni zahtjevi u pogledu kilometara, sjedećih mjesta i voznog reda.

| (57) | Bugarska objašnjava da, u skladu s člankom 29. Zakona o porezu na dodanu vrijednosti („Zakon o PDV-u”) koji je bio na snazi do 31. prosinca 2006., oporezivi iznos pruženih usluga uključuje i sva financijska sredstva koja je pružatelj usluga primio i potrošio i koja su izravno povezana s pružanjem tih usluga, uključujući subvencije. Nadalje, Bugarska je objasnila da se, u skladu s člankom 20. stavkom 6. Zakona o PDV-u, sva financijska sredstva (primjerice, subvencije) koja su izravno povezana s nabavom robe ili pružanjem usluga trebaju smatrati bespovratnim sredstvima iz državnog proračuna ili dobivenima od drugog subjekta, a ta sredstva čine dodatno plaćanje za robu ili usluge. Na temelju izvještaja Nacionalne agencije za javne prihode (15) Bugarska je smatrala da se subvencije primljene radi pokrivanja gubitaka, troškovi ili stjecanje imovine nalaze izvan područja primjene Zakona o PDV-u, a to je bio slučaj s ugovorom o PSO-u. U tom je kontekstu Bugarska pojasnila da je na temelju nacionalnih odredbi bilo dopušteno vratiti iznos PDV-a na temelju procjene PDV-a koju su izdala tijela za javne prihode nakon ex post provjere i revizije. Nadalje, Bugarska je tvrdila da prije njezina pristupanja Uniji nije bila obvezna u potpunosti uskladiti svoj Zakon o PDV-u. |
| --- | --- |

(57)

Bugarska objašnjava da, u skladu s člankom 29. Zakona o porezu na dodanu vrijednosti („Zakon o PDV-u”) koji je bio na snazi do 31. prosinca 2006., oporezivi iznos pruženih usluga uključuje i sva financijska sredstva koja je pružatelj usluga primio i potrošio i koja su izravno povezana s pružanjem tih usluga, uključujući subvencije. Nadalje, Bugarska je objasnila da se, u skladu s člankom 20. stavkom 6. Zakona o PDV-u, sva financijska sredstva (primjerice, subvencije) koja su izravno povezana s nabavom robe ili pružanjem usluga trebaju smatrati bespovratnim sredstvima iz državnog proračuna ili dobivenima od drugog subjekta, a ta sredstva čine dodatno plaćanje za robu ili usluge. Na temelju izvještaja Nacionalne agencije za javne prihode (15) Bugarska je smatrala da se subvencije primljene radi pokrivanja gubitaka, troškovi ili stjecanje imovine nalaze izvan područja primjene Zakona o PDV-u, a to je bio slučaj s ugovorom o PSO-u. U tom je kontekstu Bugarska pojasnila da je na temelju nacionalnih odredbi bilo dopušteno vratiti iznos PDV-a na temelju procjene PDV-a koju su izdala tijela za javne prihode nakon ex post provjere i revizije. Nadalje, Bugarska je tvrdila da prije njezina pristupanja Uniji nije bila obvezna u potpunosti uskladiti svoj Zakon o PDV-u.

15

ex post

| (58) | Prema navodima Bugarske, nakon 1. siječnja 2007., kada je na snagu stupio novi Zakon o PDV-u, odredbe bugarskog Zakona o PDV-u u potpunosti su usklađene s Direktivom 2006/112/EZ. Bugarska je nadalje navela da, u skladu s člankom 26. stavkom 3. novog Zakona o PDV-u, oporezivi iznos pruženih usluga uključuje i sva financijska sredstva (primjerice, subvencije) koja je pružatelj usluga primio i potrošio te koja su izravno povezana s pružanjem tih usluga. Nadalje, Bugarska je objasnila da se, u skladu s novim Zakonom o PDV-u, sva financijska sredstva (primjerice, subvencije) koja su izravno povezana s nabavom robe ili pružanjem usluga smatraju bespovratnim sredstvima iz državnog proračuna ili dobivenima od drugog subjekta, a ta sredstva čine dodatno plaćanje za robu ili usluge. Međutim, prema navodima Bugarske, subvencije dobivene radi pokrivanja gubitaka ili troškova, uključujući stjecanje ili likvidaciju imovine, nalaze se izvan područja primjene novog Zakona o PDV-u. |
| --- | --- |

(58)

Prema navodima Bugarske, nakon 1. siječnja 2007., kada je na snagu stupio novi Zakon o PDV-u, odredbe bugarskog Zakona o PDV-u u potpunosti su usklađene s Direktivom 2006/112/EZ. Bugarska je nadalje navela da, u skladu s člankom 26. stavkom 3. novog Zakona o PDV-u, oporezivi iznos pruženih usluga uključuje i sva financijska sredstva (primjerice, subvencije) koja je pružatelj usluga primio i potrošio te koja su izravno povezana s pružanjem tih usluga. Nadalje, Bugarska je objasnila da se, u skladu s novim Zakonom o PDV-u, sva financijska sredstva (primjerice, subvencije) koja su izravno povezana s nabavom robe ili pružanjem usluga smatraju bespovratnim sredstvima iz državnog proračuna ili dobivenima od drugog subjekta, a ta sredstva čine dodatno plaćanje za robu ili usluge. Međutim, prema navodima Bugarske, subvencije dobivene radi pokrivanja gubitaka ili troškova, uključujući stjecanje ili likvidaciju imovine, nalaze se izvan područja primjene novog Zakona o PDV-u.

| (59) | Prema navodima Bugarske, pogrešku koja se sastojala od neispravne naplate PDV-a na prihode od pružanja usluga u okviru PSO-a u razdoblju od 1. prosinca 2004. do 29. veljače 2008. otkrila su odgovarajuća porezna tijela tijekom inspekcije. U tom je pogledu Bugarska objasnila da su ti nalazi odgovarajućih poreznih tijela imali za posljedicu donošenje odluke kojom je naređen povrat PDV-a i izradu izvješća o poreznoj reviziji br. 29010038 od 7. veljače 2011., u skladu s bugarskim Zakonikom o poreznom postupku i osiguranju (16). Bugarska je nadalje objasnila da su postupci za povrat PDV-a utvrđeni člancima 128. i 129. bugarskog Zakonika o poreznom postupku i osiguranju. |
| --- | --- |

(59)

Prema navodima Bugarske, pogrešku koja se sastojala od neispravne naplate PDV-a na prihode od pružanja usluga u okviru PSO-a u razdoblju od 1. prosinca 2004. do 29. veljače 2008. otkrila su odgovarajuća porezna tijela tijekom inspekcije. U tom je pogledu Bugarska objasnila da su ti nalazi odgovarajućih poreznih tijela imali za posljedicu donošenje odluke kojom je naređen povrat PDV-a i izradu izvješća o poreznoj reviziji br. 29010038 od 7. veljače 2011., u skladu s bugarskim Zakonikom o poreznom postupku i osiguranju (16). Bugarska je nadalje objasnila da su postupci za povrat PDV-a utvrđeni člancima 128. i 129. bugarskog Zakonika o poreznom postupku i osiguranju.

16

| (60) | Stoga, prema navodima Bugarske, povrat nezakonito naplaćenog PDV-a nije činio državnu potporu. |
| --- | --- |

(60)

Stoga, prema navodima Bugarske, povrat nezakonito naplaćenog PDV-a nije činio državnu potporu.

5.   POVLAČENJE PRIJAVE

POVLAČENJE PRIJAVE

| (61) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 32. i 34., Bugarska je povukla svoju prijavu o potpori za restrukturiranje društvu BDZ Holding (mjera 1.). Bugarska je navela da je, umjesto toga, namjeravala brisati dugove nastale na teret društva BDZ Holding prije pristupanja Bugarske Uniji 1. siječnja 2007. (mjera 2.). |
| --- | --- |

(61)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 32. i 34., Bugarska je povukla svoju prijavu o potpori za restrukturiranje društvu BDZ Holding (mjera 1.). Bugarska je navela da je, umjesto toga, namjeravala brisati dugove nastale na teret društva BDZ Holding prije pristupanja Bugarske Uniji 1. siječnja 2007. (mjera 2.).

| (62) | U skladu s člankom 10. Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589, predmetna država članica može pravodobno povući prijavu prije nego što Komisija donese odluku o potpori. U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EU) 2015/1589, u slučajevima u kojima je Komisija već pokrenula formalni ispitni postupak, a prijava je povučena, Komisija mora okončati postupak. |
| --- | --- |

(62)

U skladu s člankom 10. Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589, predmetna država članica može pravodobno povući prijavu prije nego što Komisija donese odluku o potpori. U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EU) 2015/1589, u slučajevima u kojima je Komisija već pokrenula formalni ispitni postupak, a prijava je povučena, Komisija mora okončati postupak.

| (63) | Komisija napominje da potpora za restrukturiranje još uvijek nije dodijeljena. Budući da je Bugarska povukla svoju prijavu i neće dodijeliti potporu za restrukturiranje u iznosu od 550 milijuna BGN društvu BDZ Holding, formalni ispitni postupak na temelju članka 108. stavka 2. Ugovora trebalo bi okončati s obzirom na prijavljenu mjeru potpore za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(63)

Komisija napominje da potpora za restrukturiranje još uvijek nije dodijeljena. Budući da je Bugarska povukla svoju prijavu i neće dodijeliti potporu za restrukturiranje u iznosu od 550 milijuna BGN društvu BDZ Holding, formalni ispitni postupak na temelju članka 108. stavka 2. Ugovora trebalo bi okončati s obzirom na prijavljenu mjeru potpore za restrukturiranje.

6.   OCJENA MJERA

OCJENA MJERA

| (64) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora „[...]svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(64)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora „[...]svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (65) | Kriteriji iz članka 107. stavka 1. Ugovora kumulativni su. Stoga, kako bi se utvrdilo čini li mjera državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, trebaju biti ispunjeni svi sljedeći uvjeti:






  (a) | korisnik je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, čime se podrazumijeva da obavlja gospodarsku djelatnost; |
| --- | --- | --- |

(65)

Kriteriji iz članka 107. stavka 1. Ugovora kumulativni su. Stoga, kako bi se utvrdilo čini li mjera državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, trebaju biti ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

(a)

korisnik je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, čime se podrazumijeva da obavlja gospodarsku djelatnost;

| (b) | mjera se financira iz državnih sredstava i može se pripisati državi; |
| --- | --- |

(b)

mjera se financira iz državnih sredstava i može se pripisati državi;

| (c) | mjera donosi gospodarsku prednost; |
| --- | --- |

(c)

mjera donosi gospodarsku prednost;

| (d) | ta je prednost selektivna; |
| --- | --- |

(d)

ta je prednost selektivna;

| (e) | predmetna mjera narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje i može utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(e)

predmetna mjera narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje i može utjecati na trgovinu među državama članicama.

6.1.   MJERA 2.: BRISANJE DUGOVA NASTALIH PRIJE 2007. GODINE

MJERA 2.: BRISANJE DUGOVA NASTALIH PRIJE 2007. GODINE

6.1.1.   POSTOJANJE POTPORE U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UGOVORA O FUNKCIONIRANJU EUROPSKE UNIJE („UGOVOR”)

6.1.1.1.   
  Gospodarska djelatnost i pojam poduzetnika u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora

Gospodarska djelatnost i pojam poduzetnika u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora

| (66) | U skladu s ustaljenom sudskom praksom, Komisija prvo mora utvrditi tko će biti korisnik (korisnici) mjere 2. U članku 107. stavku 1. Ugovora upućuje se na pojam poduzetnika pri utvrđivanju korisnika potpore. Kao što su potvrdili sudovi Unije, poduzetnik u svrhu te odredbe ne mora biti jedna pravna osoba, već tim pojmom može biti obuhvaćena i skupina društava (17). Ključni je kriterij za utvrđivanje postoji li poduzetnik u smislu te odredbe pitanje je li uključena kakva „gospodarska jedinica”. Gospodarska jedinica može se sastojati od više pravnih osoba. Ta se gospodarska jedinica tada smatra relevantnim poduzetnikom. U tom smislu sudovi Unije smatraju relevantnim postojanje kontrolnog udjela i ostalih funkcionalnih, gospodarskih i organskih veza (18). |
| --- | --- |

(66)

U skladu s ustaljenom sudskom praksom, Komisija prvo mora utvrditi tko će biti korisnik (korisnici) mjere 2. U članku 107. stavku 1. Ugovora upućuje se na pojam poduzetnika pri utvrđivanju korisnika potpore. Kao što su potvrdili sudovi Unije, poduzetnik u svrhu te odredbe ne mora biti jedna pravna osoba, već tim pojmom može biti obuhvaćena i skupina društava (17). Ključni je kriterij za utvrđivanje postoji li poduzetnik u smislu te odredbe pitanje je li uključena kakva „gospodarska jedinica”. Gospodarska jedinica može se sastojati od više pravnih osoba. Ta se gospodarska jedinica tada smatra relevantnim poduzetnikom. U tom smislu sudovi Unije smatraju relevantnim postojanje kontrolnog udjela i ostalih funkcionalnih, gospodarskih i organskih veza (18).

17

18

| (67) | U ovom slučaju, Bugarska je navela da je društvo BZD Holding ona pravna osoba čiji će se dugovi nastali prije 2007. brisati. Zapravo, kako se navodi u uvodnim izjavama 34., 35. i 36., Bugarska smatra da je društvo BDZ Holding jedini korisnik mjere 2. Međutim, nekoliko elemenata upućuje na to da relevantni poduzetnik nije ograničen samo na pravnu osobu koja je društvo BDZ Holding. |
| --- | --- |

(67)

U ovom slučaju, Bugarska je navela da je društvo BZD Holding ona pravna osoba čiji će se dugovi nastali prije 2007. brisati. Zapravo, kako se navodi u uvodnim izjavama 34., 35. i 36., Bugarska smatra da je društvo BDZ Holding jedini korisnik mjere 2. Međutim, nekoliko elemenata upućuje na to da relevantni poduzetnik nije ograničen samo na pravnu osobu koja je društvo BDZ Holding.

| (68) | Kao prvo, u smislu vlasničkih odnosa, treba napomenuti da je društvo BDZ Holding vlasnik 100-postotnog udjela u društvima BDZ Passenger i BDZ Cargo. Društvo BDZ Holding stoga kontrolira sve poslovne aktivnosti društava BDZ Passenger i BDZ Cargo, oblikuje zajedničku politiku upravljanja i postavlja ciljeve za oba društva kćeri. |
| --- | --- |

(68)

Kao prvo, u smislu vlasničkih odnosa, treba napomenuti da je društvo BDZ Holding vlasnik 100-postotnog udjela u društvima BDZ Passenger i BDZ Cargo. Društvo BDZ Holding stoga kontrolira sve poslovne aktivnosti društava BDZ Passenger i BDZ Cargo, oblikuje zajedničku politiku upravljanja i postavlja ciljeve za oba društva kćeri.

| (69) | Kao drugo, glavna svrha početnih zajmova bila je nabava i popravak imovine kojom se koriste BDZ Cargo i BDZ Passenger, primjerice, lokomotiva te teretnih i putničkih vagona. Brisanje dugova stoga se odnosi na usluge željezničkog prijevoza koje pružaju oba društva kćeri. Dok je nakon reorganizacije iz 2007. vlasnik željezničkih vozila bilo društvo BDZ Holding koje ih je iznajmljivalo društvima BDZ Cargo i BDZ Passenger, nakon reorganizacije iz 2011. vlasništvo nad željezničkim vozilima preneseno je na društva kćeri BDZ Cargo i BDZ Passenger (vidjeti uvodne izjave 12. i 13.). Stoga od mjere 2., koja je dodijeljena za brisanje dugova kojima su se financirala željeznička vozila, stvarnu korist imaju BDZ Cargo i BDZ Passenger. |
| --- | --- |

(69)

Kao drugo, glavna svrha početnih zajmova bila je nabava i popravak imovine kojom se koriste BDZ Cargo i BDZ Passenger, primjerice, lokomotiva te teretnih i putničkih vagona. Brisanje dugova stoga se odnosi na usluge željezničkog prijevoza koje pružaju oba društva kćeri. Dok je nakon reorganizacije iz 2007. vlasnik željezničkih vozila bilo društvo BDZ Holding koje ih je iznajmljivalo društvima BDZ Cargo i BDZ Passenger, nakon reorganizacije iz 2011. vlasništvo nad željezničkim vozilima preneseno je na društva kćeri BDZ Cargo i BDZ Passenger (vidjeti uvodne izjave 12. i 13.). Stoga od mjere 2., koja je dodijeljena za brisanje dugova kojima su se financirala željeznička vozila, stvarnu korist imaju BDZ Cargo i BDZ Passenger.

| (70) | S obzirom na ta razmatranja, osim društva BDZ Holding, kao korisnike mjere brisanja dugova mora se smatrati i njegova društva kćeri BDZ Passenger i BDZ Cargo. Iz djelatnosti društava BDZ Passenger i BDZ Cargo opisanih u odjeljku 2.1. proizlazi da oba društva čine jednu gospodarsku jedinicu pod kontrolom društva BDZ Holding i da oba društva u Bugarskoj pružaju usluge uz naknadu. Komisija stoga smatra da pružanjem usluga željezničkog prijevoza putnika i tereta te upravljanjem i koordinacijom tih djelatnosti, društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri BDZ Passenger i BDZ Cargo obavljaju gospodarsku djelatnost te stoga čine poduzetnike u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(70)

S obzirom na ta razmatranja, osim društva BDZ Holding, kao korisnike mjere brisanja dugova mora se smatrati i njegova društva kćeri BDZ Passenger i BDZ Cargo. Iz djelatnosti društava BDZ Passenger i BDZ Cargo opisanih u odjeljku 2.1. proizlazi da oba društva čine jednu gospodarsku jedinicu pod kontrolom društva BDZ Holding i da oba društva u Bugarskoj pružaju usluge uz naknadu. Komisija stoga smatra da pružanjem usluga željezničkog prijevoza putnika i tereta te upravljanjem i koordinacijom tih djelatnosti, društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri BDZ Passenger i BDZ Cargo obavljaju gospodarsku djelatnost te stoga čine poduzetnike u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.1.1.2.   
  Državna sredstava i mogućnost njihova pripisivanja državi

Državna sredstava i mogućnost njihova pripisivanja državi

| (71) | Kako bi mogla činiti državnu potporu, predmetna mjera mora se financirati iz državnih sredstava i odluka o dodjeljivanju mjere mora se moći pripisati državi (19). |
| --- | --- |

(71)

Kako bi mogla činiti državnu potporu, predmetna mjera mora se financirati iz državnih sredstava i odluka o dodjeljivanju mjere mora se moći pripisati državi (19).

19

| (72) | Brisanje dugova financirat će se izravno iz bugarskog državnog proračuna i ta sredstva dodijelit će središnja tijela te države članice. |
| --- | --- |

(72)

Brisanje dugova financirat će se izravno iz bugarskog državnog proračuna i ta sredstva dodijelit će središnja tijela te države članice.

| (73) | Brisanje dugova stoga uključuje upotrebu državnih sredstava o kojima država odlučuje te koja joj se mogu pripisati. |
| --- | --- |

(73)

Brisanje dugova stoga uključuje upotrebu državnih sredstava o kojima država odlučuje te koja joj se mogu pripisati.

6.1.1.3.   
  Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (74) | Prednost, u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, svaka je gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenima tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (20). Važan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok i cilj intervencije države (21). |
| --- | --- |

(74)

Prednost, u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, svaka je gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenima tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (20). Važan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok i cilj intervencije države (21).

20

21

| (75) | U ovom slučaju Bugarska će brisati dugove u iznosu od 223,45 milijuna BGN (114,25 milijuna EUR) koji su izravno povezani sa željezničkim poslovanjem društva BDZ Holding. Nijedan razborit subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi brisao obveze u tom iznosu bez ikakve naknade. Osim toga, mjerom će se društvo BDZ Holding osloboditi obveze plaćanja duga čime će se osloboditi sredstva koja društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri mogu upotrijebiti za razvoj svojeg poslovanja i poboljšanje svojih financijskih pokazatelja. |
| --- | --- |

(75)

U ovom slučaju Bugarska će brisati dugove u iznosu od 223,45 milijuna BGN (114,25 milijuna EUR) koji su izravno povezani sa željezničkim poslovanjem društva BDZ Holding. Nijedan razborit subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi brisao obveze u tom iznosu bez ikakve naknade. Osim toga, mjerom će se društvo BDZ Holding osloboditi obveze plaćanja duga čime će se osloboditi sredstva koja društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri mogu upotrijebiti za razvoj svojeg poslovanja i poboljšanje svojih financijskih pokazatelja.

| (76) | Stoga se zaključuje da će se odlukom Bugarske o brisanju obveza društva BDZ Holding dati gospodarska prednost društvima BDZ Holding, BDZ Passenger i BDZ Cargo koju ona ne bi ostvarila u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(76)

Stoga se zaključuje da će se odlukom Bugarske o brisanju obveza društva BDZ Holding dati gospodarska prednost društvima BDZ Holding, BDZ Passenger i BDZ Cargo koju ona ne bi ostvarila u uobičajenim tržišnim uvjetima.

6.1.1.4.   
  Selektivnost

Selektivnost

| (77) | Na mjeru državne potpore primjenjuje se članak 107. stavka 1. Ugovora ako se njome „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe” stavlja u povoljniji položaj. Stoga su pojmom državnih potpora obuhvaćene samo one mjere kojima se poduzetnici na selektivan način stavljaju u povoljniji položaj. Od brisanja dugova korist će imati samo društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri pa je ono stoga selektivno u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(77)

Na mjeru državne potpore primjenjuje se članak 107. stavka 1. Ugovora ako se njome „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe” stavlja u povoljniji položaj. Stoga su pojmom državnih potpora obuhvaćene samo one mjere kojima se poduzetnici na selektivan način stavljaju u povoljniji položaj. Od brisanja dugova korist će imati samo društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri pa je ono stoga selektivno u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Zaključak

Zaključak

| (78) | Zaključuje se da će se namjeravanim brisanjem dugova pružiti selektivna gospodarska prednost društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima BDZ Passenger i BDZ Cargo. |
| --- | --- |

(78)

Zaključuje se da će se namjeravanim brisanjem dugova pružiti selektivna gospodarska prednost društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima BDZ Passenger i BDZ Cargo.

6.1.1.5.   
  Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja

Narušavanje tržišnog natjecanja

| (79) | Pretpostavlja se da narušavanje tržišnog natjecanja u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora nastupa čim država dodijeli financijsku prednost nekom poduzetniku u liberaliziranom sektoru u kojemu postoji ili bi moglo postojati tržišno natjecanje (22). |
| --- | --- |

(79)

Pretpostavlja se da narušavanje tržišnog natjecanja u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora nastupa čim država dodijeli financijsku prednost nekom poduzetniku u liberaliziranom sektoru u kojemu postoji ili bi moglo postojati tržišno natjecanje (22).

22

| (80) | U tom je pogledu Bugarska 2002. otvorila tržište željezničkog prijevoza tereta drugim domaćim prijevoznicima s poslovnim nastanom u Bugarskoj. Tržište željezničkog prijevoza tereta Unije prvi je put otvoreno za tržišno natjecanje 15. ožujka 2003. na transeuropskoj željezničkoj mreži za prijevoz tereta primjenom prvog željezničkog paketa (23). Drugim željezničkim paketom 1. siječnja 2006. liberaliziran je sav međunarodni prijevoz tereta, a 1. siječnja 2007. liberaliziran je nacionalni željeznički prijevoz tereta (24). Međutim, nekoliko država članica jednostrano je liberaliziralo svoja nacionalna tržišta prije tog datuma. |
| --- | --- |

(80)

U tom je pogledu Bugarska 2002. otvorila tržište željezničkog prijevoza tereta drugim domaćim prijevoznicima s poslovnim nastanom u Bugarskoj. Tržište željezničkog prijevoza tereta Unije prvi je put otvoreno za tržišno natjecanje 15. ožujka 2003. na transeuropskoj željezničkoj mreži za prijevoz tereta primjenom prvog željezničkog paketa (23). Drugim željezničkim paketom 1. siječnja 2006. liberaliziran je sav međunarodni prijevoz tereta, a 1. siječnja 2007. liberaliziran je nacionalni željeznički prijevoz tereta (24). Međutim, nekoliko država članica jednostrano je liberaliziralo svoja nacionalna tržišta prije tog datuma.

23

24

| (81) | Tržišni udio društva BDZ Cargo na bugarskom tržištu željezničkog prijevoza tereta iznosio je 2016. godine 43 %. BDZ Cargo izravno se natječe s ostalim željezničkim prijevoznicima tereta na tom tržištu, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 15. |
| --- | --- |

(81)

Tržišni udio društva BDZ Cargo na bugarskom tržištu željezničkog prijevoza tereta iznosio je 2016. godine 43 %. BDZ Cargo izravno se natječe s ostalim željezničkim prijevoznicima tereta na tom tržištu, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 15.

| (82) | S obzirom na prijevoz putnika, od 1. siječnja 2010. trećim željezničkim paketom otvoreno je tržište za međunarodni prijevoz putnika (25). Iako se to odnosi samo na međunarodne usluge, uključuje aktivnosti korisnika na tim linijama. U svakom slučaju, kao što je Sud utvrdio u presudi u predmetu Altmark Trans, činjenica da je prijevozno poduzeće aktivno samo u jednoj državi članici ne isključuje mogućnost da se potporom narušava trgovina unutar Unije (26). U tom pogledu treba napomenuti da je 1995. nekoliko država članica jednostrano otvorilo svoje tržište željezničkog prijevoza putnika i da se bilo kojom prednošću koja je dodijeljena željezničkom prijevozniku u jednoj državi članici može smanjiti mogućnost za konkurenta iz druge države članice da trguje na tom zemljopisnom tržištu. |
| --- | --- |

(82)

S obzirom na prijevoz putnika, od 1. siječnja 2010. trećim željezničkim paketom otvoreno je tržište za međunarodni prijevoz putnika (25). Iako se to odnosi samo na međunarodne usluge, uključuje aktivnosti korisnika na tim linijama. U svakom slučaju, kao što je Sud utvrdio u presudi u predmetu Altmark Trans, činjenica da je prijevozno poduzeće aktivno samo u jednoj državi članici ne isključuje mogućnost da se potporom narušava trgovina unutar Unije (26). U tom pogledu treba napomenuti da je 1995. nekoliko država članica jednostrano otvorilo svoje tržište željezničkog prijevoza putnika i da se bilo kojom prednošću koja je dodijeljena željezničkom prijevozniku u jednoj državi članici može smanjiti mogućnost za konkurenta iz druge države članice da trguje na tom zemljopisnom tržištu.

25

Altmark Trans

26

| (83) | Komisija stoga zaključuje da će ova mjera narušiti ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(83)

Komisija stoga zaključuje da će ova mjera narušiti ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

Učinci na trgovinu između država članica

Učinci na trgovinu između država članica

| (84) | Ako potpora koju dodijeli država članica ojača položaj pojedinog poduzeća u odnosu na druga konkurentna poduzeća u trgovini unutar Unije, smatra se da je ta potpora imala učinak na ta druga poduzeća (27). Dovoljno je da korisnik potpore bude konkurentan drugim poduzećima na tržištima otvorenima za konkurenciju (28). |
| --- | --- |

(84)

Ako potpora koju dodijeli država članica ojača položaj pojedinog poduzeća u odnosu na druga konkurentna poduzeća u trgovini unutar Unije, smatra se da je ta potpora imala učinak na ta druga poduzeća (27). Dovoljno je da korisnik potpore bude konkurentan drugim poduzećima na tržištima otvorenima za konkurenciju (28).

27

28

| (85) | U ovom slučaju korisnik pruža usluge natječući se na unutarnjem tržištu s drugim poduzetnicima koji pružaju prijevozne usluge, a neke su od tih usluga prekogranične. Stoga se selektivnom gospodarskom prednošću koja je društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima dodijeljena planiranim brisanjem dugova jača njegov gospodarski položaj jer će se time tog željezničkog prijevoznika osloboditi dugova nastalih prije 2007. Kao posljedica toga, društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri pružat će usluge željezničkog prijevoza na unutarnjem tržištu, a neće snositi sve troškove ulaganja i poslovanja koji su pritom nastali. |
| --- | --- |

(85)

U ovom slučaju korisnik pruža usluge natječući se na unutarnjem tržištu s drugim poduzetnicima koji pružaju prijevozne usluge, a neke su od tih usluga prekogranične. Stoga se selektivnom gospodarskom prednošću koja je društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima dodijeljena planiranim brisanjem dugova jača njegov gospodarski položaj jer će se time tog željezničkog prijevoznika osloboditi dugova nastalih prije 2007. Kao posljedica toga, društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri pružat će usluge željezničkog prijevoza na unutarnjem tržištu, a neće snositi sve troškove ulaganja i poslovanja koji su pritom nastali.

| (86) | Komisija stoga zaključuje da bi planirano brisanje dugova moglo utjecati na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(86)

Komisija stoga zaključuje da bi planirano brisanje dugova moglo utjecati na trgovinu između država članica.

6.1.1.6.   
  Zaključak

Zaključak

| (87) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da brisanje dugova koje Bugarska namjerava provesti čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(87)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da brisanje dugova koje Bugarska namjerava provesti čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.1.2.   ZAKONITOST POTPORE

| (88) | U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, države članice moraju prijaviti sve planove za dodjelu ili izmjenu potpora i ne smiju primjenjivati predložene mjere dok se postupak prijave ne okonča konačnom odlukom. |
| --- | --- |

(88)

U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, države članice moraju prijaviti sve planove za dodjelu ili izmjenu potpora i ne smiju primjenjivati predložene mjere dok se postupak prijave ne okonča konačnom odlukom.

| (89) | Budući da brisanje dugova u korist društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri još uvijek nije provedeno, Komisija smatra da je Bugarska poštovala obveze koje proizlaze iz članka 108. stavka 3. Ugovora (29). |
| --- | --- |

(89)

Budući da brisanje dugova u korist društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri još uvijek nije provedeno, Komisija smatra da je Bugarska poštovala obveze koje proizlaze iz članka 108. stavka 3. Ugovora (29).

29

6.1.3.   SPOJIVOST POTPORE

| (90) | Budući da brisanje dugova čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, Komisija mora ocijeniti može li se ta potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(90)

Budući da brisanje dugova čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, Komisija mora ocijeniti može li se ta potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

| (91) | U članku 107. stavku 3. Ugovora predviđena su određena izuzeća od općeg pravila utvrđenog člankom 107. stavkom 1. Ugovora u skladu s kojim državna potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. U članku 107. stavku 3. točki (c) Ugovora propisano je sljedeće: „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu” može se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(91)

U članku 107. stavku 3. Ugovora predviđena su određena izuzeća od općeg pravila utvrđenog člankom 107. stavkom 1. Ugovora u skladu s kojim državna potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. U članku 107. stavku 3. točki (c) Ugovora propisano je sljedeće: „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu” može se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem.

| (92) | U tom se pogledu u odjeljku 4. Smjernica za željeznice daje okvir za ocjenu treba li Komisija proglasiti potporu željezničkim prijevoznicima za brisanje dugova spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(92)

U tom se pogledu u odjeljku 4. Smjernica za željeznice daje okvir za ocjenu treba li Komisija proglasiti potporu željezničkim prijevoznicima za brisanje dugova spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora.

| (93) | Komisija se slaže s Bugarskom u pogledu primjenjivosti odjeljka 4. Smjernica za željeznice na ocjenjivanje spojivosti brisanja dugova. Naime, u skladu s točkom 54. Smjernica za željeznice, „Komisija s obzirom na članak 9. Direktive Vijeća 91/440/EEZ (30) smatra i da bi u određenim okolnostima trebalo biti moguće odobriti [državnu] potporu bez financijskog restrukturiranja ako se brisanje odnosi na stare dugove nastale prije stupanja na snagu Direktive 2001/12/EZ kojom se utvrđuju uvjeti za otvaranje tog sektora za tržišno natjecanje”. U skladu s točkom 56. Smjernica za željeznice, u slučaju država članica koje su pristupile Uniji nakon stupanja na snagu Direktive 2001/12/EZ, kao datum od kojeg se ta Direktiva primjenjuje na te države članice trebalo bi smatrati datum njihova pristupanja. Stoga je relevantan datum za potrebe utvrđivanja dugova iz pretpristupnog razdoblja koji se mogu brisati, u skladu sa Smjernicama za željeznice, 1. siječnja 2007. godine. |
| --- | --- |

(93)

Komisija se slaže s Bugarskom u pogledu primjenjivosti odjeljka 4. Smjernica za željeznice na ocjenjivanje spojivosti brisanja dugova. Naime, u skladu s točkom 54. Smjernica za željeznice, „Komisija s obzirom na članak 9. Direktive Vijeća 91/440/EEZ (30) smatra i da bi u određenim okolnostima trebalo biti moguće odobriti [državnu] potporu bez financijskog restrukturiranja ako se brisanje odnosi na stare dugove nastale prije stupanja na snagu Direktive 2001/12/EZ kojom se utvrđuju uvjeti za otvaranje tog sektora za tržišno natjecanje”. U skladu s točkom 56. Smjernica za željeznice, u slučaju država članica koje su pristupile Uniji nakon stupanja na snagu Direktive 2001/12/EZ, kao datum od kojeg se ta Direktiva primjenjuje na te države članice trebalo bi smatrati datum njihova pristupanja. Stoga je relevantan datum za potrebe utvrđivanja dugova iz pretpristupnog razdoblja koji se mogu brisati, u skladu sa Smjernicama za željeznice, 1. siječnja 2007. godine.

30

| (94) | Bugarska tvrdi da je planirano brisanje dugova u skladu sa svim uvjetima spojivosti utvrđenima Smjernicama za željeznice. Stoga Komisija mora ocijeniti tu tvrdnju. Naime, u skladu s točkama 55. – 61. Smjernica za željeznice, potpora za brisanje dugova nastalih prije pristupanja Bugarske Uniji može se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora ako je kumulativno ispunjeno sljedećih pet uvjeta:






  (a) | prvo, potpora mora biti namijenjena vraćanju jasno utvrđenih i individualiziranih dugova nastalih prije 15. ožujka 2001., tj. datuma na koji je Direktiva 2001/12/EZ stupila na snagu. Potpora nikako ne smije biti viša od iznosa tih dugova. U slučajevima u kojima su države članice pristupile Uniji nakon 15. ožujka 2001. relevantan je datum njihova pristupanja Uniji. Svrha članka 9. Direktive 91/440/EEZ, koji je preuzet u kasnijim direktivama, bila je otkloniti razinu duga akumuliranog u doba kad odluka o otvaranju tržišta na razini Zajednice još nije bila donesena; |
| --- | --- | --- |

(94)

Bugarska tvrdi da je planirano brisanje dugova u skladu sa svim uvjetima spojivosti utvrđenima Smjernicama za željeznice. Stoga Komisija mora ocijeniti tu tvrdnju. Naime, u skladu s točkama 55. – 61. Smjernica za željeznice, potpora za brisanje dugova nastalih prije pristupanja Bugarske Uniji može se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora ako je kumulativno ispunjeno sljedećih pet uvjeta:

(a)

prvo, potpora mora biti namijenjena vraćanju jasno utvrđenih i individualiziranih dugova nastalih prije 15. ožujka 2001., tj. datuma na koji je Direktiva 2001/12/EZ stupila na snagu. Potpora nikako ne smije biti viša od iznosa tih dugova. U slučajevima u kojima su države članice pristupile Uniji nakon 15. ožujka 2001. relevantan je datum njihova pristupanja Uniji. Svrha članka 9. Direktive 91/440/EEZ, koji je preuzet u kasnijim direktivama, bila je otkloniti razinu duga akumuliranog u doba kad odluka o otvaranju tržišta na razini Zajednice još nije bila donesena;

| (b) | drugo, predmetni dugovi moraju biti izravno povezani s djelatnošću željezničkog prijevoza ili djelatnostima upravljanja željezničkom infrastrukturom, njezinom izgradnjom ili upotrebom. [...]; |
| --- | --- |

(b)

drugo, predmetni dugovi moraju biti izravno povezani s djelatnošću željezničkog prijevoza ili djelatnostima upravljanja željezničkom infrastrukturom, njezinom izgradnjom ili upotrebom. [...];

| (c) | treće, dugovi se moraju brisati u korist poduzeća koja su prekomjerno zadužena što onemogućuje dobro financijsko upravljanje njima. Potpora mora biti nužna za popravljanje tog stanja ako vjerojatan razvoj natjecanja na tržištu ne bi tim poduzećima omogućio da saniraju svoje financijsko stanje u doglednoj budućnosti. [...]; |
| --- | --- |

(c)

treće, dugovi se moraju brisati u korist poduzeća koja su prekomjerno zadužena što onemogućuje dobro financijsko upravljanje njima. Potpora mora biti nužna za popravljanje tog stanja ako vjerojatan razvoj natjecanja na tržištu ne bi tim poduzećima omogućio da saniraju svoje financijsko stanje u doglednoj budućnosti. [...];

| (d) | četvrto, potpora ne smije prelaziti granice onoga što je nužno za postizanje njezine svrhe. [...]; |
| --- | --- |

(d)

četvrto, potpora ne smije prelaziti granice onoga što je nužno za postizanje njezine svrhe. [...];

| (e) | peto, brisanjem njegovih dugova poduzeću se ne smije dati konkurentska prednost kojom se sprječava razvoj učinkovitog tržišnog natjecanja, primjerice, odvraćanjem vanjskih poduzeća i novih subjekata od ulaska na određena nacionalna ili regionalna tržišta. |
| --- | --- |

(e)

peto, brisanjem njegovih dugova poduzeću se ne smije dati konkurentska prednost kojom se sprječava razvoj učinkovitog tržišnog natjecanja, primjerice, odvraćanjem vanjskih poduzeća i novih subjekata od ulaska na određena nacionalna ili regionalna tržišta.

(a)   Potpora mora biti namijenjena vraćanju jasno utvrđenih i individualiziranih dugova nastalih prije pristupanja Bugarske Uniji

Potpora mora biti namijenjena vraćanju jasno utvrđenih i individualiziranih dugova nastalih prije pristupanja Bugarske Uniji

| (95) | U Smjernicama za željeznice zahtijeva se da dugovi koje treba brisati budu jasno utvrđeni, individualizirani i, u slučaju Bugarske, da su nastali prije njezina pristupanja EU-u. Iz Smjernica za željeznice proizlazi da se ne može prebijati ukupni ili neutvrđen dug. Prijeboj ne bi bio dozvoljen ako bi se planiralo brisati, primjerice, općenito određene stavke duga, npr. „dug prema svim dobavljačima”. Isto tako, ne bi bilo dozvoljeno prebijanje ni ako je planirano potpuno brisanje ukupnih stavki duga prema jednom vjerovniku bez razlike u pogledu sastavnica duga, npr. „ukupne obveze prema određenoj banci” koje proizlaze iz različitih sastavnica duga kao što su prekoračenja po transakcijskim računima, jamstva ili dugoročni zajmovi. |
| --- | --- |

(95)

U Smjernicama za željeznice zahtijeva se da dugovi koje treba brisati budu jasno utvrđeni, individualizirani i, u slučaju Bugarske, da su nastali prije njezina pristupanja EU-u. Iz Smjernica za željeznice proizlazi da se ne može prebijati ukupni ili neutvrđen dug. Prijeboj ne bi bio dozvoljen ako bi se planiralo brisati, primjerice, općenito određene stavke duga, npr. „dug prema svim dobavljačima”. Isto tako, ne bi bilo dozvoljeno prebijanje ni ako je planirano potpuno brisanje ukupnih stavki duga prema jednom vjerovniku bez razlike u pogledu sastavnica duga, npr. „ukupne obveze prema određenoj banci” koje proizlaze iz različitih sastavnica duga kao što su prekoračenja po transakcijskim računima, jamstva ili dugoročni zajmovi.

| (96) | Bugarska predviđa brisanje duga društva BDZ Holding u iznosu od 223,45 milijuna BGN (114,25 milijuna EUR). Kao što je opisano u uvodnoj izjavi 35. i tablici 2., iznos od 223,45 milijuna BGN na koji se odnosi brisanje proizlazi iz financijskih obveza nastalih prije pristupanja Bugarske Uniji i koje su bile dospjele na datum pristupanja ili iz kasnijeg duga društva BDZ Holding kojim je zamijenjen ili refinanciran dug nastao prije pristupanja Bugarske Uniji, kao što je dokumentirano u konsolidiranom financijskom izvještaju društva BDZ Holding za 2006., i/ili informacijama o relevantnim plaćanjima zajmova. Svaki dug koji se planira brisati može se individualizirati kao dug koji je nastao prije pristupanja i koji proizlazi iz ugovora o zajmu (financijski vjerovnici KfW IPEX-Bank, EBOR, IBRD) ili iz redovitih ugovornih odnosa s konkretnim pružateljima usluga željezničke infrastrukture (NRIC) ili opskrbe električnom energijom (NEC AD). |
| --- | --- |

(96)

Bugarska predviđa brisanje duga društva BDZ Holding u iznosu od 223,45 milijuna BGN (114,25 milijuna EUR). Kao što je opisano u uvodnoj izjavi 35. i tablici 2., iznos od 223,45 milijuna BGN na koji se odnosi brisanje proizlazi iz financijskih obveza nastalih prije pristupanja Bugarske Uniji i koje su bile dospjele na datum pristupanja ili iz kasnijeg duga društva BDZ Holding kojim je zamijenjen ili refinanciran dug nastao prije pristupanja Bugarske Uniji, kao što je dokumentirano u konsolidiranom financijskom izvještaju društva BDZ Holding za 2006., i/ili informacijama o relevantnim plaćanjima zajmova. Svaki dug koji se planira brisati može se individualizirati kao dug koji je nastao prije pristupanja i koji proizlazi iz ugovora o zajmu (financijski vjerovnici KfW IPEX-Bank, EBOR, IBRD) ili iz redovitih ugovornih odnosa s konkretnim pružateljima usluga željezničke infrastrukture (NRIC) ili opskrbe električnom energijom (NEC AD).

| (97) | Isto vrijedi i u pogledu individualiziranih dužničkih obveza društva BDZ Holding prema imateljima obveznica iz izdanja obveznica s oznakom ISIN BG2100032072 od 19. studenoga 2007. i prema Ministarstvu financija nakon što je ono postalo vjerovnikom društva BDZ Holding (vidjeti uvodne izjave 35. i 36. te tablicu 2.). Oba duga dobro su individualizirana, a i prihod od njih upotrijebljen je za refinanciranje jasno utvrđenog duga iz pretpristupnog razdoblja koji društvo BDZ Holding nije moglo podmiriti iz vlastitih sredstava. Iz toga proizlazi da ti iznosi trenutačno nepodmirenog duga čine, u gospodarskom smislu, samo prenesene stare zaostale dugove. |
| --- | --- |

(97)

Isto vrijedi i u pogledu individualiziranih dužničkih obveza društva BDZ Holding prema imateljima obveznica iz izdanja obveznica s oznakom ISIN BG2100032072 od 19. studenoga 2007. i prema Ministarstvu financija nakon što je ono postalo vjerovnikom društva BDZ Holding (vidjeti uvodne izjave 35. i 36. te tablicu 2.). Oba duga dobro su individualizirana, a i prihod od njih upotrijebljen je za refinanciranje jasno utvrđenog duga iz pretpristupnog razdoblja koji društvo BDZ Holding nije moglo podmiriti iz vlastitih sredstava. Iz toga proizlazi da ti iznosi trenutačno nepodmirenog duga čine, u gospodarskom smislu, samo prenesene stare zaostale dugove.

| (98) | Konačno, s obzirom na to da dug u iznosu od 223,45 milijuna BGN koji se planira brisati proizlazi iz jasno utvrđenih i individualiziranih dugova nastalih prije pristupanja Bugarske EU-u, nije potrebno zauzeti stajalište o tome mogu li se zakonito, na temelju Smjernica za željeznice, brisati i ostali dugovi, uključujući rezervacije i trgovinske obveze, društva BDZ Holding za koje je Bugarska isto utvrdila da se radi o dugu iz razdoblja prije pristupanja (tablica 1. i uvodne izjave 35. i 20.) i koji čine razliku između iznosa od 806,7 milijuna BGN i 223,45 milijuna BGN. Dug koji odgovara toj razlici isključen je iz područja primjene ove Odluke. |
| --- | --- |

(98)

Konačno, s obzirom na to da dug u iznosu od 223,45 milijuna BGN koji se planira brisati proizlazi iz jasno utvrđenih i individualiziranih dugova nastalih prije pristupanja Bugarske EU-u, nije potrebno zauzeti stajalište o tome mogu li se zakonito, na temelju Smjernica za željeznice, brisati i ostali dugovi, uključujući rezervacije i trgovinske obveze, društva BDZ Holding za koje je Bugarska isto utvrdila da se radi o dugu iz razdoblja prije pristupanja (tablica 1. i uvodne izjave 35. i 20.) i koji čine razliku između iznosa od 806,7 milijuna BGN i 223,45 milijuna BGN. Dug koji odgovara toj razlici isključen je iz područja primjene ove Odluke.

| (99) | Stoga se zaključuje da se predmetnom mjerom namjerava brisati jasno utvrđene i individualizirane dugove u iznosu od 223,45 milijuna BGN koji su nastali prije pristupanja Bugarske Uniji. |
| --- | --- |

(99)

Stoga se zaključuje da se predmetnom mjerom namjerava brisati jasno utvrđene i individualizirane dugove u iznosu od 223,45 milijuna BGN koji su nastali prije pristupanja Bugarske Uniji.

(b)   Predmetni dugovi moraju biti izravno povezani s djelatnošću željezničkog prijevoza ili djelatnostima upravljanja željezničkom infrastrukturom, njezinom izgradnjom ili upotrebom.

Predmetni dugovi moraju biti izravno povezani s djelatnošću željezničkog prijevoza ili djelatnostima upravljanja željezničkom infrastrukturom, njezinom izgradnjom ili upotrebom.

| (100) | Bugarska je navela da su svi dugovi nastali na teret društva BDZ Holding bili izravno povezani s djelatnošću željezničkog prijevoza putnika i tereta (vidjeti uvodnu izjavu 39.). |
| --- | --- |

(100)

Bugarska je navela da su svi dugovi nastali na teret društva BDZ Holding bili izravno povezani s djelatnošću željezničkog prijevoza putnika i tereta (vidjeti uvodnu izjavu 39.).

| (101) | Komisija primjećuje da su dugovi koje treba brisati zaista nastali radi financiranja obnove i popravka željezničkih vozila, primjerice, nabavom dizelskih i električnih motornih vlakova ili modernizacijom teretnih vagona u vlasništvu društva. Isto tako, dugovima kao što su nepodmirene obveze prema NRIC-u društvo BDZ Holding financiralo je i pružanje svojih željezničkih usluga. Te su aktivnosti glavne djelatnosti društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri te su izravno povezane s djelatnošću željezničkog prijevoza. |
| --- | --- |

(101)

Komisija primjećuje da su dugovi koje treba brisati zaista nastali radi financiranja obnove i popravka željezničkih vozila, primjerice, nabavom dizelskih i električnih motornih vlakova ili modernizacijom teretnih vagona u vlasništvu društva. Isto tako, dugovima kao što su nepodmirene obveze prema NRIC-u društvo BDZ Holding financiralo je i pružanje svojih željezničkih usluga. Te su aktivnosti glavne djelatnosti društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri te su izravno povezane s djelatnošću željezničkog prijevoza.

| (102) | Komisija stoga smatra da su predmetni dugovi izravno povezani s djelatnošću željezničkog prijevoza. |
| --- | --- |

(102)

Komisija stoga smatra da su predmetni dugovi izravno povezani s djelatnošću željezničkog prijevoza.

(c)   Dugovi se moraju brisati u korist poduzeća koja su prekomjerno zadužena što onemogućuje dobro financijsko upravljanje njima. Potpora mora biti nužna za popravljanje tog stanja ako vjerojatan razvoj natjecanja na tržištu ne bi tim poduzećima omogućio da saniraju svoje financijsko stanje u doglednoj budućnosti.

Dugovi se moraju brisati u korist poduzeća koja su prekomjerno zadužena što onemogućuje dobro financijsko upravljanje njima. Potpora mora biti nužna za popravljanje tog stanja ako vjerojatan razvoj natjecanja na tržištu ne bi tim poduzećima omogućio da saniraju svoje financijsko stanje u doglednoj budućnosti.

Prekomjerna zaduženost društva BDZ Holding koja onemogućuje dobro financijsko upravljanje njime

Prekomjerna zaduženost društva BDZ Holding koja onemogućuje dobro financijsko upravljanje njime

| (103) | Bugarska je tvrdila da se društvo BDZ Holding prema primjenjivom bugarskom zakonodavstvu smatralo nesolventnim i prezaduženim te je ispunjavalo sve uvjete utvrđene bugarskim zakonodavstvom za pokretanje stečajnog postupka protiv njega. To je valjani pokazatelj prekomjerne zaduženosti. Nadalje, Bugarska je navela da društvo nije moglo ispunjavati svoje financijske obveze zbog svoje zaduženosti. |
| --- | --- |

(103)

Bugarska je tvrdila da se društvo BDZ Holding prema primjenjivom bugarskom zakonodavstvu smatralo nesolventnim i prezaduženim te je ispunjavalo sve uvjete utvrđene bugarskim zakonodavstvom za pokretanje stečajnog postupka protiv njega. To je valjani pokazatelj prekomjerne zaduženosti. Nadalje, Bugarska je navela da društvo nije moglo ispunjavati svoje financijske obveze zbog svoje zaduženosti.

| (104) | Ukupni dugovi društva BDZ Holding 31. prosinca 2006. iznosili su 806,7 milijuna BGN i činili su 78 % ukupnog kapitala (vlasnički kapital i dug) društva BDZ Holding, s omjerom knjigovodstvenog duga i kapitala od četiri. Financijsko stanje društva BDZ Holding znatno se pogoršalo od 2007. godine. Od 2011. omjer knjigovodstvenog duga i kapitala društva BDZ Holding narastao je na više od 7,5 (tj. na 9) te je 2012. iznosio 14, 2013. 15, 2014. – 209, a u listopadu 2015. – 33 (31). Štoviše, u listopadu 2015. iznos nepodmirenih obveza društva BDZ Holding, to jest 499,1 milijun BGN (255 milijuna EUR), činio je 86 % knjigovodstvene vrijednosti imovine koja je iznosila 582,4 milijuna BGN (298 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(104)

Ukupni dugovi društva BDZ Holding 31. prosinca 2006. iznosili su 806,7 milijuna BGN i činili su 78 % ukupnog kapitala (vlasnički kapital i dug) društva BDZ Holding, s omjerom knjigovodstvenog duga i kapitala od četiri. Financijsko stanje društva BDZ Holding znatno se pogoršalo od 2007. godine. Od 2011. omjer knjigovodstvenog duga i kapitala društva BDZ Holding narastao je na više od 7,5 (tj. na 9) te je 2012. iznosio 14, 2013. 15, 2014. – 209, a u listopadu 2015. – 33 (31). Štoviše, u listopadu 2015. iznos nepodmirenih obveza društva BDZ Holding, to jest 499,1 milijun BGN (255 milijuna EUR), činio je 86 % knjigovodstvene vrijednosti imovine koja je iznosila 582,4 milijuna BGN (298 milijuna EUR).

31

| (105) | Komisija nadalje primjećuje da društvo BDZ Holding, unatoč činjenici da je otplatilo 724 milijuna BGN (370 milijuna EUR) dospjelih dugova tijekom razdoblja od 1. siječnja 2007. do 28. rujna 2016., nije moglo u potpunosti ispunjavati svoje financijske obveze. Zbog svojih nepodmirenih obveza prema međunarodnim vjerovnicima, Visoki sud (High Court of Justice) u Londonu naložio je 20. srpnja 2015. društvu BDZ Holding da plati 66,7 milijuna EUR (130,4 milijuna BGN) sa zateznim kamatama od 8 % godišnje (32). |
| --- | --- |

(105)

Komisija nadalje primjećuje da društvo BDZ Holding, unatoč činjenici da je otplatilo 724 milijuna BGN (370 milijuna EUR) dospjelih dugova tijekom razdoblja od 1. siječnja 2007. do 28. rujna 2016., nije moglo u potpunosti ispunjavati svoje financijske obveze. Zbog svojih nepodmirenih obveza prema međunarodnim vjerovnicima, Visoki sud (High Court of Justice) u Londonu naložio je 20. srpnja 2015. društvu BDZ Holding da plati 66,7 milijuna EUR (130,4 milijuna BGN) sa zateznim kamatama od 8 % godišnje (32).

High Court of Justice

32

| (106) | Osim toga, uzimajući u obzir njegovu prekomjernu razinu zaduženosti, društvo BDZ Holding bi bez brisanja dugova imalo ozbiljnih poteškoća u ispunjavanju svojih obveza te bi u konačnici moglo biti likvidirano. |
| --- | --- |

(106)

Osim toga, uzimajući u obzir njegovu prekomjernu razinu zaduženosti, društvo BDZ Holding bi bez brisanja dugova imalo ozbiljnih poteškoća u ispunjavanju svojih obveza te bi u konačnici moglo biti likvidirano.

| (107) | Na temelju navedenog, Komisija smatra da je razina zaduženosti društva BDZ Holding prekomjerna što onemogućuje dobro financijsko upravljanje njime. |
| --- | --- |

(107)

Na temelju navedenog, Komisija smatra da je razina zaduženosti društva BDZ Holding prekomjerna što onemogućuje dobro financijsko upravljanje njime.

Potreba za potporom

Potreba za potporom

| (108) | Dodatno, potpora mora biti nužna za popravljanje stanja prekomjerne zaduženosti ako vjerojatan razvoj natjecanja na tržištu ne bi omogućio društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima da saniraju svoje financijsko stanje u razumnom roku. |
| --- | --- |

(108)

Dodatno, potpora mora biti nužna za popravljanje stanja prekomjerne zaduženosti ako vjerojatan razvoj natjecanja na tržištu ne bi omogućio društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima da saniraju svoje financijsko stanje u razumnom roku.

| (109) | Zbog svoje zaduženosti društvo BDZ Holding nije moglo ispunjavati sve svoje financijske obveze te zaostaje s ulaganjima u modernizaciju svojih željezničkih vozila. Zbog zaostajanja s ulaganjima u modernizaciju željezničkih vozila i njihovo održavanje, vozni park društva vrlo je star i djelomično zastario. U tom pogledu Komisija primjećuje da je 82 % vagona društva BDZ Passenger starije od 20 godina, a 74 % njegovih lokomotiva starije je od 25 godina. Približno 50 % lokomotiva društva BDZ Cargo bilo je 2015. na popravku ili izvan pogona. Slično tome, približno 51 % teretnih vagona društva BDZ Cargo bilo je 2015. izvan pogona te im je bio potreban popravak. |
| --- | --- |

(109)

Zbog svoje zaduženosti društvo BDZ Holding nije moglo ispunjavati sve svoje financijske obveze te zaostaje s ulaganjima u modernizaciju svojih željezničkih vozila. Zbog zaostajanja s ulaganjima u modernizaciju željezničkih vozila i njihovo održavanje, vozni park društva vrlo je star i djelomično zastario. U tom pogledu Komisija primjećuje da je 82 % vagona društva BDZ Passenger starije od 20 godina, a 74 % njegovih lokomotiva starije je od 25 godina. Približno 50 % lokomotiva društva BDZ Cargo bilo je 2015. na popravku ili izvan pogona. Slično tome, približno 51 % teretnih vagona društva BDZ Cargo bilo je 2015. izvan pogona te im je bio potreban popravak.

| (110) | Bez potpore društvo BDZ Holding ne bi moglo otplatiti još uvijek nepodmirene dugove nastale prije pristupanja Bugarske Uniji niti bi moglo upotrebljavati vlastita sredstva za ulaganje u modernizaciju svojih željezničkih vozila. |
| --- | --- |

(110)

Bez potpore društvo BDZ Holding ne bi moglo otplatiti još uvijek nepodmirene dugove nastale prije pristupanja Bugarske Uniji niti bi moglo upotrebljavati vlastita sredstva za ulaganje u modernizaciju svojih željezničkih vozila.

| (111) | Radi ilustracije, na temelju prijavljene zarade društva 2016. (336,2 milijuna BGN), pod uvjetom da ostale okolnosti ostanu jednake, bilo bi potrebno jednokratno povećanje prosječnih cijena i/ili tarifa od 66 % kako bi se u kratkom roku ostvarili operativni prihodi u iznosu od 223,45 milijuna BGN koji su potrebni za otplatu duga koji se planira brisati. Međutim, u međuvremenu, društva kćeri društva BDZ Holding posluju isključivo na zemljopisnom području koje je u cijelosti prihvatljivo za regionalnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) Ugovora. Znatna povećanja tarife u takvim zemljopisnim područjima mogla bi imati jače negative socijalne učinke nego u bogatijim područjima Unije. U skladu s time, hipotetsko povećanje tarifa radi povećanja prihoda društva BDZ Holding i smanjenja njegovih dugova u mjeri koja je potrebna, čak i ako je zakonski moguće u pogledu usluga na koje se odnosi PSO te čak i ako bi bilo komercijalno održivo u okruženju tržišnog natjecanja u pogledu usluga prijevoza tereta, moglo bi imati nerazmjerne socijalne učinke na bugarske putnike u željezničkom prometu ili poduzeća koja se koriste uslugama prijevoza tereta koje pruža BDZ. |
| --- | --- |

(111)

Radi ilustracije, na temelju prijavljene zarade društva 2016. (336,2 milijuna BGN), pod uvjetom da ostale okolnosti ostanu jednake, bilo bi potrebno jednokratno povećanje prosječnih cijena i/ili tarifa od 66 % kako bi se u kratkom roku ostvarili operativni prihodi u iznosu od 223,45 milijuna BGN koji su potrebni za otplatu duga koji se planira brisati. Međutim, u međuvremenu, društva kćeri društva BDZ Holding posluju isključivo na zemljopisnom području koje je u cijelosti prihvatljivo za regionalnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) Ugovora. Znatna povećanja tarife u takvim zemljopisnim područjima mogla bi imati jače negative socijalne učinke nego u bogatijim područjima Unije. U skladu s time, hipotetsko povećanje tarifa radi povećanja prihoda društva BDZ Holding i smanjenja njegovih dugova u mjeri koja je potrebna, čak i ako je zakonski moguće u pogledu usluga na koje se odnosi PSO te čak i ako bi bilo komercijalno održivo u okruženju tržišnog natjecanja u pogledu usluga prijevoza tereta, moglo bi imati nerazmjerne socijalne učinke na bugarske putnike u željezničkom prometu ili poduzeća koja se koriste uslugama prijevoza tereta koje pruža BDZ.

| (112) | Stoga se ni jednom drugom vjerodostojnom hipotetskom mjerom politike osim planiranog brisanja duga društvu ne bi omogućilo da nastavi sa svojim poslovanjem. Iz toga slijedi da je predmetna mjera nužna za popravljanje stanja prekomjerne zaduženosti društva BDZ Holding jer vjerojatan razvoj natjecanja na tržištu ne bi omogućio društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima da saniraju svoje financijsko stanje u doglednoj budućnosti. |
| --- | --- |

(112)

Stoga se ni jednom drugom vjerodostojnom hipotetskom mjerom politike osim planiranog brisanja duga društvu ne bi omogućilo da nastavi sa svojim poslovanjem. Iz toga slijedi da je predmetna mjera nužna za popravljanje stanja prekomjerne zaduženosti društva BDZ Holding jer vjerojatan razvoj natjecanja na tržištu ne bi omogućio društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima da saniraju svoje financijsko stanje u doglednoj budućnosti.

(d)   Potpora ne smije prelaziti granice onoga što je nužno za postizanje njezine svrhe

Potpora ne smije prelaziti granice onoga što je nužno za postizanje njezine svrhe

| (113) | Komisija napominje da, u pogledu financijskog stanja društva BDZ Holding, iznos dugova za koje je predviđeno brisanje čini najmanji iznos koji je nužan kako bi se osigurao opstanak društva te je preduvjet za njegovu financijsku održivost. Taj iznos u biti je potreban za plaćanje nepodmirenih obveza prema vjerovnicima – međunarodnim financijskim institucijama i NRIC-u. Društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri imaju još uvijek nepodmirene obveze nastale prije 1. siječnja 2007. koje će korisnika, ako ih se ne plati, izložiti opasnosti od likvidacije. Financijskim pokazateljima pokazuje se da se plaćanja trenutačno ne mogu izvršiti iz vlastitih sredstava te bi bilo nerealno očekivati da bi društvo moglo znatno povećati svoje tarife ili cijene kako bi ostvarilo povećane prihode u kratkom roku. |
| --- | --- |

(113)

Komisija napominje da, u pogledu financijskog stanja društva BDZ Holding, iznos dugova za koje je predviđeno brisanje čini najmanji iznos koji je nužan kako bi se osigurao opstanak društva te je preduvjet za njegovu financijsku održivost. Taj iznos u biti je potreban za plaćanje nepodmirenih obveza prema vjerovnicima – međunarodnim financijskim institucijama i NRIC-u. Društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri imaju još uvijek nepodmirene obveze nastale prije 1. siječnja 2007. koje će korisnika, ako ih se ne plati, izložiti opasnosti od likvidacije. Financijskim pokazateljima pokazuje se da se plaćanja trenutačno ne mogu izvršiti iz vlastitih sredstava te bi bilo nerealno očekivati da bi društvo moglo znatno povećati svoje tarife ili cijene kako bi ostvarilo povećane prihode u kratkom roku.

| (114) | Nadalje, Komisija napominje da je društvo BDZ Holding tijekom razdoblja nakon pristupanja otplatilo obveze nastale prije 1. siječnja 2007. u iznosu od 166 milijuna BGN iz vlastitih sredstava uglavnom proizašlih iz prodaje imovine. Budući da su ti iznosi potencijalno bili prihvatljivi za brisanje, razumno je smatrati da je društvo BDZ Holding moglo upotrijebiti ta sredstva za razvoj i modernizaciju željezničkih vozila te pruženih usluga. Društvo je kasnilo s razvojem u željezničkom sektoru u pogledu tehničkih značajki i informacijskih sustava. Stoga, u mjeri u kojoj se društvo BDZ Holding oslanjalo i na vlastita sredstva za otplatu dijela duga iz pretpristupnog razdoblja, za brisanje duga ne može se smatrati da prelazi granice onoga što je potrebno čak i ako oslobađa društvo od obveza otplaćivanja duga i financijski mu omogućuje ulaganje u buduće modernizacije ili popravke. |
| --- | --- |

(114)

Nadalje, Komisija napominje da je društvo BDZ Holding tijekom razdoblja nakon pristupanja otplatilo obveze nastale prije 1. siječnja 2007. u iznosu od 166 milijuna BGN iz vlastitih sredstava uglavnom proizašlih iz prodaje imovine. Budući da su ti iznosi potencijalno bili prihvatljivi za brisanje, razumno je smatrati da je društvo BDZ Holding moglo upotrijebiti ta sredstva za razvoj i modernizaciju željezničkih vozila te pruženih usluga. Društvo je kasnilo s razvojem u željezničkom sektoru u pogledu tehničkih značajki i informacijskih sustava. Stoga, u mjeri u kojoj se društvo BDZ Holding oslanjalo i na vlastita sredstva za otplatu dijela duga iz pretpristupnog razdoblja, za brisanje duga ne može se smatrati da prelazi granice onoga što je potrebno čak i ako oslobađa društvo od obveza otplaćivanja duga i financijski mu omogućuje ulaganje u buduće modernizacije ili popravke.

| (115) | Imajući u vidu ta razmatranja, Komisija utvrđuje da se ne može smatrati da se provedbom brisanja duga društvo BDZ Holding stavlja u povoljniji položaj od onog u kojem se nalazi prosječno poduzeće kojim se dobro upravlja i koje ima isti profil djelatnosti. |
| --- | --- |

(115)

Imajući u vidu ta razmatranja, Komisija utvrđuje da se ne može smatrati da se provedbom brisanja duga društvo BDZ Holding stavlja u povoljniji položaj od onog u kojem se nalazi prosječno poduzeće kojim se dobro upravlja i koje ima isti profil djelatnosti.

(e)   Brisanjem njegovih dugova poduzeću se ne smije dati konkurentska prednost kojom se sprječava razvoj učinkovitog tržišnog natjecanja, primjerice, odvraćanjem vanjskih poduzeća i novih subjekata od ulaska na određena nacionalna ili regionalna tržišta.

Brisanjem njegovih dugova poduzeću se ne smije dati konkurentska prednost kojom se sprječava razvoj učinkovitog tržišnog natjecanja, primjerice, odvraćanjem vanjskih poduzeća i novih subjekata od ulaska na određena nacionalna ili regionalna tržišta.

| (116) | Predloženim brisanjem duga društvu BDZ Holding omogućit će se samo da normalizira financiranje poslovnih aktivnosti društva te se njime društvu BDZ Holding ili njegovim društvima kćerima neće omogućiti širenje poslovanja ili ulazak na nova tržišta. U tom smislu, potporom se neće sprječavati razvoj učinkovitog tržišnog natjecanja. Njome se neće utjecati na položaj konkurenata na tržištu i oni će moći nastaviti tržišno natjecanje s društvom BDZ Holding pod jednakim uvjetima. |
| --- | --- |

(116)

Predloženim brisanjem duga društvu BDZ Holding omogućit će se samo da normalizira financiranje poslovnih aktivnosti društva te se njime društvu BDZ Holding ili njegovim društvima kćerima neće omogućiti širenje poslovanja ili ulazak na nova tržišta. U tom smislu, potporom se neće sprječavati razvoj učinkovitog tržišnog natjecanja. Njome se neće utjecati na položaj konkurenata na tržištu i oni će moći nastaviti tržišno natjecanje s društvom BDZ Holding pod jednakim uvjetima.

| (117) | Komisija smatra i da se brisanjem dugova neće nepotrebno narušavati tržišno natjecanje i trgovina među državama članicama jer će se njime samo omogućiti društvu BDZ Holding da stabilizira svoj financijski položaj koji je bio otežan zbog obveza nastalih prije liberalizacije tržišta. Nadalje, Komisija utvrđuje da se nove sudionike na tržištu ne odvraća od ulaska na bugarsko tržište prijevoznih usluga. Kako je opisano u uvodnim izjavama 15. i 42., osim društva BDZ Cargo, na bugarskom tržištu željezničkog prijevoza trenutačno je aktivno osam prijevoznika tereta. Nema dokaza da će se mjerom brisanja duga izmijeniti to stanje tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(117)

Komisija smatra i da se brisanjem dugova neće nepotrebno narušavati tržišno natjecanje i trgovina među državama članicama jer će se njime samo omogućiti društvu BDZ Holding da stabilizira svoj financijski položaj koji je bio otežan zbog obveza nastalih prije liberalizacije tržišta. Nadalje, Komisija utvrđuje da se nove sudionike na tržištu ne odvraća od ulaska na bugarsko tržište prijevoznih usluga. Kako je opisano u uvodnim izjavama 15. i 42., osim društva BDZ Cargo, na bugarskom tržištu željezničkog prijevoza trenutačno je aktivno osam prijevoznika tereta. Nema dokaza da će se mjerom brisanja duga izmijeniti to stanje tržišnog natjecanja.

Zaključak

Zaključak

| (118) | S obzirom na navedeno, Komisija zaključuje da državna potpora u obliku brisanja duga (mjera 2.) u iznosu od 223,45 milijuna BGN (114,25 milijuna EUR) koju Bugarska namjerava provesti ispunjava uvjete spojivosti s unutarnjim tržištem utvrđene poglavljem IV. Smjernica za željeznice. |
| --- | --- |

(118)

S obzirom na navedeno, Komisija zaključuje da državna potpora u obliku brisanja duga (mjera 2.) u iznosu od 223,45 milijuna BGN (114,25 milijuna EUR) koju Bugarska namjerava provesti ispunjava uvjete spojivosti s unutarnjim tržištem utvrđene poglavljem IV. Smjernica za željeznice.

6.2.   MJERA 3.: NEPLAĆANJE DOSPJELIH DUGOVA DRUŠTVA BDZ HOLDING I NJEGOVIH DRUŠTAVA KĆERI UPRAVITELJU INFRASTRUKTURE (NRIC)

MJERA 3.: NEPLAĆANJE DOSPJELIH DUGOVA DRUŠTVA BDZ HOLDING I NJEGOVIH DRUŠTAVA KĆERI UPRAVITELJU INFRASTRUKTURE (NRIC)

| (119) | Budući da Bugarska nije pojasnila nastanak i razvoj nepodmirenih obveza društva BDZ Holding prema NRIC-u prije Odluke o pokretanju postupka, smatralo se da neprovođenje prisilne naplate tih nepodmirenih obveza potencijalno uključuje državnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(119)

Budući da Bugarska nije pojasnila nastanak i razvoj nepodmirenih obveza društva BDZ Holding prema NRIC-u prije Odluke o pokretanju postupka, smatralo se da neprovođenje prisilne naplate tih nepodmirenih obveza potencijalno uključuje državnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora.

| (120) | Prema informacijama koje je dostavila Bugarska (vidjeti odjeljak 4.3.), dio nepodmirenih obveza društva BDZ Holding prema NRIC-u činile su obveze nastale na teret društva prije pristupanja Bugarske Uniji. Dio tog duga nastalog prije pristupanja (do 26,3 milijuna BGN) kasnije je refinanciran prihodom od izdanja obveznica od 19. studenoga 2007. koje još uvijek čini nepodmireni dug te stoga podliježe ocjeni u okviru naslova „Mjera 2.: brisanje dugova nastalih prije 2007. godine” iz odjeljka 6.1. Drugim riječima, plaćene su obveze prema NRIC-u. |
| --- | --- |

(120)

Prema informacijama koje je dostavila Bugarska (vidjeti odjeljak 4.3.), dio nepodmirenih obveza društva BDZ Holding prema NRIC-u činile su obveze nastale na teret društva prije pristupanja Bugarske Uniji. Dio tog duga nastalog prije pristupanja (do 26,3 milijuna BGN) kasnije je refinanciran prihodom od izdanja obveznica od 19. studenoga 2007. koje još uvijek čini nepodmireni dug te stoga podliježe ocjeni u okviru naslova „Mjera 2.: brisanje dugova nastalih prije 2007. godine” iz odjeljka 6.1. Drugim riječima, plaćene su obveze prema NRIC-u.

| (121) | Osim toga, kako bi se objasnilo stanje u odnosu na preostale nepodmirene obveze, Bugarska je dostavila dodatne informacije o aranžmanima prisilne naplate i koracima koje je poduzeo NRIC (vidjeti odjeljak 4.3.). Prema navodima Bugarske, NRIC je poduzeo sve potrebne korake kako bi od društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri u najvećoj mogućoj mjeri naplatio svoja dospjela potraživanja, ali nije pokretao sudske postupke. |
| --- | --- |

(121)

Osim toga, kako bi se objasnilo stanje u odnosu na preostale nepodmirene obveze, Bugarska je dostavila dodatne informacije o aranžmanima prisilne naplate i koracima koje je poduzeo NRIC (vidjeti odjeljak 4.3.). Prema navodima Bugarske, NRIC je poduzeo sve potrebne korake kako bi od društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri u najvećoj mogućoj mjeri naplatio svoja dospjela potraživanja, ali nije pokretao sudske postupke.

| (122) | Kako bi provjerila je li NRIC neopravdano davao prednost društvu BDZ Holding u pogledu odgode plaćanja i aranžmana za plaćanje dospjelih obveza, Komisija mora ocijeniti je li NRIC mogao imati koristi od takvih aranžmana pod uobičajenim tržišnim uvjetima (33). U tom smislu, Komisija mora ocijeniti bi li hipotetski vjerovnik u tržišnom gospodarstvu u situaciji sličnoj NRIC-ovoj, koji nastoji dobiti najveći mogući iznos svojih potraživanja, prihvatio odgodu plaćanja i ušao u ponovne pregovore o plaćanju nepodmirenih obveza pod sličnim uvjetima (34). Drugim riječima, Komisija mora ocijeniti je li NRIC postupao s istom dužnom pažnjom kao i vjerovnik u tržišnom gospodarstvu prije nego što je odabrao između individualne i sporazumne naplate svojih potraživanja te kolektivnog postupka naplate koji u konačnici dovodi do stečaja društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri. |
| --- | --- |

(122)

Kako bi provjerila je li NRIC neopravdano davao prednost društvu BDZ Holding u pogledu odgode plaćanja i aranžmana za plaćanje dospjelih obveza, Komisija mora ocijeniti je li NRIC mogao imati koristi od takvih aranžmana pod uobičajenim tržišnim uvjetima (33). U tom smislu, Komisija mora ocijeniti bi li hipotetski vjerovnik u tržišnom gospodarstvu u situaciji sličnoj NRIC-ovoj, koji nastoji dobiti najveći mogući iznos svojih potraživanja, prihvatio odgodu plaćanja i ušao u ponovne pregovore o plaćanju nepodmirenih obveza pod sličnim uvjetima (34). Drugim riječima, Komisija mora ocijeniti je li NRIC postupao s istom dužnom pažnjom kao i vjerovnik u tržišnom gospodarstvu prije nego što je odabrao između individualne i sporazumne naplate svojih potraživanja te kolektivnog postupka naplate koji u konačnici dovodi do stečaja društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri.

33

34

| (123) | Komisija napominje da bi pažljiv vjerovnik u tržišnom gospodarstvu radi utvrđivanja najpovoljnije alternative ocijenio prednosti i nedostatke svake alternative, uzimajući u obzir, među ostalim, naplative iznose, svoju prethodnu gospodarsku izloženost, trajanje postupka naplate i troškove (35). |
| --- | --- |

(123)

Komisija napominje da bi pažljiv vjerovnik u tržišnom gospodarstvu radi utvrđivanja najpovoljnije alternative ocijenio prednosti i nedostatke svake alternative, uzimajući u obzir, među ostalim, naplative iznose, svoju prethodnu gospodarsku izloženost, trajanje postupka naplate i troškove (35).

35

| (124) | Komisija prvo primjećuje da su dugovi prema NRIC-u nastali u kontekstu redovitih i dugoročnih poslovnih odnosa između poduzeća (u državnom vlasništvu): Društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri bili su ključni korisnici usluga NRIC-a te su stvarali više od 70 % njegovih operativnih prihoda. Nastanak duga u iznosu od 46,5 milijuna BGN koji je NRIC dugovao društvu BDZ Holding, a koji je akumuliran između 2008. i 2011. na temelju raznih usluga pružanih NRIC-u (tablica 3.), pruža dodatne dokaze o postojanju neprekidne suradnje i međuovisnosti između NRIC-a i društva BDZ Holding. Mogući izlazak s tržišta društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri koji bi bio posljedicom kolektivnog stečajnog postupka imao bi stoga ozbiljan neposredni negativan učinak na financijsko stanje NRIC-a. Zauzvrat, stečajem društva BDZ Holding smanjila bi se dobit NRIC-a i njegova sposobnost da primjereno održava nacionalnu željezničku mrežu čime bi riskirao daljnje smanjenje komercijalnih prihoda koje ostvaruje od drugih klijenata, osim od društava kćeri društva BDZ Holding. |
| --- | --- |

(124)

Komisija prvo primjećuje da su dugovi prema NRIC-u nastali u kontekstu redovitih i dugoročnih poslovnih odnosa između poduzeća (u državnom vlasništvu): Društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri bili su ključni korisnici usluga NRIC-a te su stvarali više od 70 % njegovih operativnih prihoda. Nastanak duga u iznosu od 46,5 milijuna BGN koji je NRIC dugovao društvu BDZ Holding, a koji je akumuliran između 2008. i 2011. na temelju raznih usluga pružanih NRIC-u (tablica 3.), pruža dodatne dokaze o postojanju neprekidne suradnje i međuovisnosti između NRIC-a i društva BDZ Holding. Mogući izlazak s tržišta društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri koji bi bio posljedicom kolektivnog stečajnog postupka imao bi stoga ozbiljan neposredni negativan učinak na financijsko stanje NRIC-a. Zauzvrat, stečajem društva BDZ Holding smanjila bi se dobit NRIC-a i njegova sposobnost da primjereno održava nacionalnu željezničku mrežu čime bi riskirao daljnje smanjenje komercijalnih prihoda koje ostvaruje od drugih klijenata, osim od društava kćeri društva BDZ Holding.

| (125) | Iz toga slijedi da bi vjerovnik na tržištu koji je poput NRIC-a uključen u sličan poslovni odnos sa svojim dužnikom (dužnicima) pristupio vrlo oprezno bilo kakvoj hipotetskoj mjeri prisilne naplate koja dovodi do nestanka njegova glavnog klijenta s tržišta, za razliku od vjerovnika koji ima jednokratna potraživanja i poslovno i financijski ne ovisi o tome da njegov dužnik nastaviti poslovati na tržištu nakon prisilne naplate njegovih potraživanja. |
| --- | --- |

(125)

Iz toga slijedi da bi vjerovnik na tržištu koji je poput NRIC-a uključen u sličan poslovni odnos sa svojim dužnikom (dužnicima) pristupio vrlo oprezno bilo kakvoj hipotetskoj mjeri prisilne naplate koja dovodi do nestanka njegova glavnog klijenta s tržišta, za razliku od vjerovnika koji ima jednokratna potraživanja i poslovno i financijski ne ovisi o tome da njegov dužnik nastaviti poslovati na tržištu nakon prisilne naplate njegovih potraživanja.

| (126) | Drugo, potraživanja NRIC-a prema društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima ne bi se mogla prisilno naplatiti kao povlaštena potraživanja u okviru hipotetskog kolektivnog stečajnog postupka, u kojem ne bi bilo moguće ostvariti nikakvu posebnu prednost u redoslijedu otplate NRIC-ovih potraživanja u odnosu na ostale vjerovnike (vidjeti uvodnu izjavu 49.). Osim toga, dug prema NRIC-u utvrđen u Odluci o pokretanju postupka (45 milijuna BGN) bio je manji od dugova prema drugim vjerovnicima (vidjeti tablicu 1.). Štoviše, knjigovodstvenu vrijednost imovine društva BDZ Holding trebalo bi smanjiti likvidacijskim popustom na prisilnoj prodaji u okviru kolektivnog stečajnog postupka. Ovisno o vrsti imovine, likvidacijski popust može iznositi do 75 % vrijednosti imovine. Stoga je vrlo vjerojatno da likvidacijska vrijednost imovine društva BDZ Holding ne bi bila dostatna za pokrivanje likvidacijskih troškova, plaća njegovih zaposlenika i svih njegovih nepodmirenih obveza. Uzimajući 2011. godinu kao primjer, likvidacijski troškovi, plaće zaposlenika i sve nepodmirene obveze iznosili su 778 milijuna BGN dok je knjigovodstvena vrijednost imovine društva BDZ Holding bila 933 milijuna BGN. Stoga bi, u slučaju pokretanja kolektivnog stečajnog postupka, NRIC realno mogao očekivati da će naplatiti samo manji dio svojih nepodmirenih potraživanja. |
| --- | --- |

(126)

Drugo, potraživanja NRIC-a prema društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima ne bi se mogla prisilno naplatiti kao povlaštena potraživanja u okviru hipotetskog kolektivnog stečajnog postupka, u kojem ne bi bilo moguće ostvariti nikakvu posebnu prednost u redoslijedu otplate NRIC-ovih potraživanja u odnosu na ostale vjerovnike (vidjeti uvodnu izjavu 49.). Osim toga, dug prema NRIC-u utvrđen u Odluci o pokretanju postupka (45 milijuna BGN) bio je manji od dugova prema drugim vjerovnicima (vidjeti tablicu 1.). Štoviše, knjigovodstvenu vrijednost imovine društva BDZ Holding trebalo bi smanjiti likvidacijskim popustom na prisilnoj prodaji u okviru kolektivnog stečajnog postupka. Ovisno o vrsti imovine, likvidacijski popust može iznositi do 75 % vrijednosti imovine. Stoga je vrlo vjerojatno da likvidacijska vrijednost imovine društva BDZ Holding ne bi bila dostatna za pokrivanje likvidacijskih troškova, plaća njegovih zaposlenika i svih njegovih nepodmirenih obveza. Uzimajući 2011. godinu kao primjer, likvidacijski troškovi, plaće zaposlenika i sve nepodmirene obveze iznosili su 778 milijuna BGN dok je knjigovodstvena vrijednost imovine društva BDZ Holding bila 933 milijuna BGN. Stoga bi, u slučaju pokretanja kolektivnog stečajnog postupka, NRIC realno mogao očekivati da će naplatiti samo manji dio svojih nepodmirenih potraživanja.

| (127) | Nadalje, Komisija smatra, u skladu s ustaljenom sudskom praksom, da troškovi, zajedno s duljinom trajanja sudskog postupka, mogu utjecati na odluku vjerovnika o tome treba li pokrenuti likvidaciju društva (36). U tom kontekstu Komisija se slaže da je NRIC, umjesto pokretanja likvidacije društva, imao poseban interes za nastavak svoje suradnje s društvom BDZ Holding i njegovim društvima kćerima ne samo s obzirom na buduće poslovne prihode koje mu stvara društvo BDZ Holding, već i radi naplate, u najvećoj mogućoj mjeri, nepodmirenih nepovlaštenih obveza akumuliranih do studenoga 2011. Komisija zaključuje da pokretanje dugotrajnog kolektivnog stečajnog postupka čiji je ishod prisilna likvidacija grupacije, a stopa naplate neizvjesna i niska, ne bi predstavljalo ispravnu i realnu opciju za NRIC, imajući u vidu naplatu njegovih potraživanja u najvećoj mogućoj mjeri. |
| --- | --- |

(127)

Nadalje, Komisija smatra, u skladu s ustaljenom sudskom praksom, da troškovi, zajedno s duljinom trajanja sudskog postupka, mogu utjecati na odluku vjerovnika o tome treba li pokrenuti likvidaciju društva (36). U tom kontekstu Komisija se slaže da je NRIC, umjesto pokretanja likvidacije društva, imao poseban interes za nastavak svoje suradnje s društvom BDZ Holding i njegovim društvima kćerima ne samo s obzirom na buduće poslovne prihode koje mu stvara društvo BDZ Holding, već i radi naplate, u najvećoj mogućoj mjeri, nepodmirenih nepovlaštenih obveza akumuliranih do studenoga 2011. Komisija zaključuje da pokretanje dugotrajnog kolektivnog stečajnog postupka čiji je ishod prisilna likvidacija grupacije, a stopa naplate neizvjesna i niska, ne bi predstavljalo ispravnu i realnu opciju za NRIC, imajući u vidu naplatu njegovih potraživanja u najvećoj mogućoj mjeri.

36

| (128) | Doista, Komisija primjećuje da su društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri redovito otplaćivali svoje dugove prema NRIC-u te da prema NRIC-u nisu postupali drugačije u odnosu na ostale privatne vjerovnike grupacije. U slučaju kašnjenja s plaćanjima društvo BDZ Holding nije bilo u prednosti zbog odgode otplate duga s obzirom na to da se na zakašnjela plaćanja NRIC-u obračunavala znatna marža od 1 000 baznih bodova koji su se dodavali na baznu kamatnu stopu Bugarske narodne banke (vidjeti uvodnu izjavu 48.). Radi ilustracije, Komisija smatra da je 1 000 baznih bodova zamjensko sredstvo za kamatnu maržu u skladu s tržištem za zajmove s instrumentima osiguranja niske kvalitete koji su odobreni društvima u financijskim poteškoćama, kao što je društvo BDZ Holding (37). Nepodmirene obveze otplaćivane su redovitim izravnim bankovnim prijenosima, prijebojem obveza NRIC-a prema društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima te zamjenama duga za imovinu. Primjerice, između 2011. i 2016. društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri platili su iznos od 503 milijuna BGN (257 milijuna EUR) za usluge koje je pružao NRIC. U usporedbi s niskom vjerojatnošću naplate čak i manjeg dijela potraživanja NRIC-a u slučaju likvidacije društva BDZ Holding, iznos duga koji je otplaćen NRIC-u od 2011. potvrđuje a posteriori da je odluka NRIC-a da ne pokreće prisilnu naplatu potraživanja bila najracionalnija. |
| --- | --- |

(128)

Doista, Komisija primjećuje da su društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri redovito otplaćivali svoje dugove prema NRIC-u te da prema NRIC-u nisu postupali drugačije u odnosu na ostale privatne vjerovnike grupacije. U slučaju kašnjenja s plaćanjima društvo BDZ Holding nije bilo u prednosti zbog odgode otplate duga s obzirom na to da se na zakašnjela plaćanja NRIC-u obračunavala znatna marža od 1 000 baznih bodova koji su se dodavali na baznu kamatnu stopu Bugarske narodne banke (vidjeti uvodnu izjavu 48.). Radi ilustracije, Komisija smatra da je 1 000 baznih bodova zamjensko sredstvo za kamatnu maržu u skladu s tržištem za zajmove s instrumentima osiguranja niske kvalitete koji su odobreni društvima u financijskim poteškoćama, kao što je društvo BDZ Holding (37). Nepodmirene obveze otplaćivane su redovitim izravnim bankovnim prijenosima, prijebojem obveza NRIC-a prema društvu BDZ Holding i njegovim društvima kćerima te zamjenama duga za imovinu. Primjerice, između 2011. i 2016. društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri platili su iznos od 503 milijuna BGN (257 milijuna EUR) za usluge koje je pružao NRIC. U usporedbi s niskom vjerojatnošću naplate čak i manjeg dijela potraživanja NRIC-a u slučaju likvidacije društva BDZ Holding, iznos duga koji je otplaćen NRIC-u od 2011. potvrđuje a posteriori da je odluka NRIC-a da ne pokreće prisilnu naplatu potraživanja bila najracionalnija.

37

a posteriori

| (129) | Osim toga, iako se te informacije ne odnose samo na dug iz razdoblja prije pristupanja koji se spominje u Odluci o pokretanju postupka, Komisija napominje da je, primjerice, s obzirom na plaćanja obveza zamjenama duga za imovinu koje su provedene nakon Odluke o pokretanju postupka, NRIC sklopio sporazume s društvom BDZ Holding i njegovim društvima kćerima pod tržišnim uvjetima, kako je opisano u uvodnim izjavama 51., 52. i 53., u kojima su priznati nepodmireni dugovi te se time olakšalo njihovo vraćanje. |
| --- | --- |

(129)

Osim toga, iako se te informacije ne odnose samo na dug iz razdoblja prije pristupanja koji se spominje u Odluci o pokretanju postupka, Komisija napominje da je, primjerice, s obzirom na plaćanja obveza zamjenama duga za imovinu koje su provedene nakon Odluke o pokretanju postupka, NRIC sklopio sporazume s društvom BDZ Holding i njegovim društvima kćerima pod tržišnim uvjetima, kako je opisano u uvodnim izjavama 51., 52. i 53., u kojima su priznati nepodmireni dugovi te se time olakšalo njihovo vraćanje.

| (130) | Na temelju dodatnih informacija i popratnih dokaza koje je Bugarska dostavila i s obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da je NRIC postupao kao vjerovnik u tržišnom gospodarstvu te stoga odgodom otplate dugova i aranžmanima dogovorenima između NRIC-a i društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri potonji nisu dobili neopravdanu gospodarsku prednost koju ne bi ostvarili i pod uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(130)

Na temelju dodatnih informacija i popratnih dokaza koje je Bugarska dostavila i s obzirom na prethodno navedeno, Komisija smatra da je NRIC postupao kao vjerovnik u tržišnom gospodarstvu te stoga odgodom otplate dugova i aranžmanima dogovorenima između NRIC-a i društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri potonji nisu dobili neopravdanu gospodarsku prednost koju ne bi ostvarili i pod uobičajenim tržišnim uvjetima.

| (131) | Stoga Komisija zaključuje da način na koji su društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri rješavali pitanja svojih nepodmirenih dugova prema upravitelju infrastrukture (NRIC) prije studenoga 2011. nije činilo državnu potporu u smisli članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(131)

Stoga Komisija zaključuje da način na koji su društvo BDZ Holding i njegova društva kćeri rješavali pitanja svojih nepodmirenih dugova prema upravitelju infrastrukture (NRIC) prije studenoga 2011. nije činilo državnu potporu u smisli članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (132) | Budući da su nužni uvjeti na temelju kojih se utvrđuje postojanje državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora kumulativni, njegove odredbe ne primjenjuju se ako jedan od tih uvjeta nije ispunjen. Stoga ne postoji potreba za ocjenom ispunjava li neplaćanje dospjelih dugova društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri prema upravitelju infrastrukture (NRIC) u prošlosti ostale uvjete iz članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(132)

Budući da su nužni uvjeti na temelju kojih se utvrđuje postojanje državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora kumulativni, njegove odredbe ne primjenjuju se ako jedan od tih uvjeta nije ispunjen. Stoga ne postoji potreba za ocjenom ispunjava li neplaćanje dospjelih dugova društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri prema upravitelju infrastrukture (NRIC) u prošlosti ostale uvjete iz članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.3.   MJERA 4.: POVRAT PDV-A KOJI JE DRŽAVA NAPLATILA DRUŠTVU BDZ HOLDING EAD

MJERA 4.: POVRAT PDV-A KOJI JE DRŽAVA NAPLATILA DRUŠTVU BDZ HOLDING EAD

| (133) | Komisija je pokrenula istragu o mjeri 4. jer Bugarska nije pojasnila razloge za povrat PDV-a niti je obrazložila je li on bio u skladu s Direktivom 2006/112/EZ. Stoga je Komisija smatrala da bi povrat PDV-a mogao uključivati državnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora. Komisija je stoga pozvala Bugarsku da dostavi dodatne informacije o razlozima povrata PDV-a društvu BDZ Holding. |
| --- | --- |

(133)

Komisija je pokrenula istragu o mjeri 4. jer Bugarska nije pojasnila razloge za povrat PDV-a niti je obrazložila je li on bio u skladu s Direktivom 2006/112/EZ. Stoga je Komisija smatrala da bi povrat PDV-a mogao uključivati državnu potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. Ugovora. Komisija je stoga pozvala Bugarsku da dostavi dodatne informacije o razlozima povrata PDV-a društvu BDZ Holding.

| (134) | Nakon Odluke o pokretanju postupka Bugarska je pojasnila da se mjera 4. odnosila na povrat nepropisno naplaćenog i plaćenog PDV-a u iznosu od 72 milijuna BGN (36,7 milijuna EUR) na naknade za PSO dobivene od Ministarstva prometa za razdoblje od 1. prosinca 2004. do 29. veljače 2008. (vidjeti uvodne izjave 55. – 59.). Bugarska je dodatno pojasnila da je administrativna pogreška otkrivena tijekom revizije koju su provela nadležna porezna tijela u skladu s primjenjivim odredbama nacionalnog zakonodavstva. Pogreška je ispravljena odlukama o povratu poreza br. 2900180 od 14. siječnja 2009., br. 290900153 od 8. srpnja 2009., br. 100337 od 12. kolovoza 2010. i br. 290100380 iz veljače 2011. |
| --- | --- |

(134)

Nakon Odluke o pokretanju postupka Bugarska je pojasnila da se mjera 4. odnosila na povrat nepropisno naplaćenog i plaćenog PDV-a u iznosu od 72 milijuna BGN (36,7 milijuna EUR) na naknade za PSO dobivene od Ministarstva prometa za razdoblje od 1. prosinca 2004. do 29. veljače 2008. (vidjeti uvodne izjave 55. – 59.). Bugarska je dodatno pojasnila da je administrativna pogreška otkrivena tijekom revizije koju su provela nadležna porezna tijela u skladu s primjenjivim odredbama nacionalnog zakonodavstva. Pogreška je ispravljena odlukama o povratu poreza br. 2900180 od 14. siječnja 2009., br. 290900153 od 8. srpnja 2009., br. 100337 od 12. kolovoza 2010. i br. 290100380 iz veljače 2011.

| (135) | Komisija napominje da za pojam državne potpore nije relevantno samo dodjeljivanje pozitivne gospodarske prednosti. Prednost može činiti i smanjenje gospodarskog opterećenja kao što su porezne povlastice. Stoga se mora ispitati je li povratom PDV-a na naknade za PSO dobivenim od Ministarstva prometa dana gospodarska prednost društvu BDZ Holding smanjenjem naknada koje su obično uključene u proračun poduzetnika (38) ili je li PDV na naknade za PSO uistinu nepropisno naplaćen. Ne postoji nikakva prednost u slučaju povrata nezakonito naplaćenih poreza (39). |
| --- | --- |

(135)

Komisija napominje da za pojam državne potpore nije relevantno samo dodjeljivanje pozitivne gospodarske prednosti. Prednost može činiti i smanjenje gospodarskog opterećenja kao što su porezne povlastice. Stoga se mora ispitati je li povratom PDV-a na naknade za PSO dobivenim od Ministarstva prometa dana gospodarska prednost društvu BDZ Holding smanjenjem naknada koje su obično uključene u proračun poduzetnika (38) ili je li PDV na naknade za PSO uistinu nepropisno naplaćen. Ne postoji nikakva prednost u slučaju povrata nezakonito naplaćenih poreza (39).

38

39

| (136) | U skladu s člankom 73. Direktive 2006/112/EZ, pružanje usluga, uključujući usluge prijevoza putnika, podliježe plaćanju PDV-a, a oporezivi iznos uključuje sve što čini naknadu koju je dobio ili će dobiti dobavljač u zamjenu za pruženu uslugu od kupca ili neke treće strane, uključujući naknade ili subvencije izravno povezane s cijenom isporuke. Nadalje, u skladu s člankom 132. te Direktive, poduzeća kojima je povjereno obavljanje PSO-a nisu obuhvaćena izuzećima od PDV-a. |
| --- | --- |

(136)

U skladu s člankom 73. Direktive 2006/112/EZ, pružanje usluga, uključujući usluge prijevoza putnika, podliježe plaćanju PDV-a, a oporezivi iznos uključuje sve što čini naknadu koju je dobio ili će dobiti dobavljač u zamjenu za pruženu uslugu od kupca ili neke treće strane, uključujući naknade ili subvencije izravno povezane s cijenom isporuke. Nadalje, u skladu s člankom 132. te Direktive, poduzeća kojima je povjereno obavljanje PSO-a nisu obuhvaćena izuzećima od PDV-a.

| (137) | Stoga je potrebno ocijeniti je li naknada za PSO koju je dobilo društvo BDZ Holding bila izravno povezana s cijenom pruženih usluga. Naknada za PSO bila je usmjerena na nadoknađivanje gubitaka koji proizlaze iz pružanja usluge prijevoza putnika pod posebnim uvjetima, kao što su vlak-kilometri, sjedeća mjesta, učestalost i ostali kvalitativni kriteriji. Posebno, naknada za PSO bila bi smanjena u slučaju odstupanja, među ostalim, u pogledu kilometara, sjedećih mjesta i voznog reda te ostalih kvalitativnih kriterija koji su utvrđeni za usluge koje se pružaju. Stoga se naknadu za PSO ne može smatrati izravno povezanom s cijenom za pružanje usluga prijevoza, već naknadom za gubitke koji proizlaze iz obavljanja PSO-a. |
| --- | --- |

(137)

Stoga je potrebno ocijeniti je li naknada za PSO koju je dobilo društvo BDZ Holding bila izravno povezana s cijenom pruženih usluga. Naknada za PSO bila je usmjerena na nadoknađivanje gubitaka koji proizlaze iz pružanja usluge prijevoza putnika pod posebnim uvjetima, kao što su vlak-kilometri, sjedeća mjesta, učestalost i ostali kvalitativni kriteriji. Posebno, naknada za PSO bila bi smanjena u slučaju odstupanja, među ostalim, u pogledu kilometara, sjedećih mjesta i voznog reda te ostalih kvalitativnih kriterija koji su utvrđeni za usluge koje se pružaju. Stoga se naknadu za PSO ne može smatrati izravno povezanom s cijenom za pružanje usluga prijevoza, već naknadom za gubitke koji proizlaze iz obavljanja PSO-a.

| (138) | Osim toga, u bugarskom zakonodavstvu o PDV-u nije predviđeno da se na naknadu za PSO povezanu s pokrivanjem gubitaka plaća PDV. Pogrešku su otkrila relevantna porezna tijela nakon inspekcije što je dovelo do nekoliko odluka poreznih tijela (vidjeti uvodnu izjavu 59.) koje su u skladu s bugarskim Zakonikom o poreznom postupku i osiguranju. |
| --- | --- |

(138)

Osim toga, u bugarskom zakonodavstvu o PDV-u nije predviđeno da se na naknadu za PSO povezanu s pokrivanjem gubitaka plaća PDV. Pogrešku su otkrila relevantna porezna tijela nakon inspekcije što je dovelo do nekoliko odluka poreznih tijela (vidjeti uvodnu izjavu 59.) koje su u skladu s bugarskim Zakonikom o poreznom postupku i osiguranju.

| (139) | Kao posljedica toga utvrđeno je da je PDV nepropisno naplaćen društvu BDZ Holding na naknade za PSO za razdoblje od 1. prosinca 2004. do 29. veljače 2008. Stoga Komisija smatra da povratom nepropisno naplaćenog PDV-a društvo BDZ Holding ne ostvaruje gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(139)

Kao posljedica toga utvrđeno je da je PDV nepropisno naplaćen društvu BDZ Holding na naknade za PSO za razdoblje od 1. prosinca 2004. do 29. veljače 2008. Stoga Komisija smatra da povratom nepropisno naplaćenog PDV-a društvo BDZ Holding ne ostvaruje gospodarsku prednost.

| (140) | S obzirom na činjenicu da su nužni uvjeti na temelju kojih se utvrđuje postojanje državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora kumulativni, presudno je nepostojanje bilo kojeg od njih. Stoga nema potreba za ocjenom ispunjava li mjera 4. ostale uvjete iz članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(140)

S obzirom na činjenicu da su nužni uvjeti na temelju kojih se utvrđuje postojanje državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora kumulativni, presudno je nepostojanje bilo kojeg od njih. Stoga nema potreba za ocjenom ispunjava li mjera 4. ostale uvjete iz članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (141) | Stoga Komisija zaključuje da mjera 4. ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(141)

Stoga Komisija zaključuje da mjera 4. ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

7.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (142) | S obzirom na povlačenje prijave u pogledu potpore za restrukturiranje društvu BDZ Holding (vidjeti mjeru 1., odjeljak 5.), formalni ispitni postupak na temelju članka 108. stavka 2. Ugovora s obzirom na prijavljenu mjeru potpore za restrukturiranje trebalo bi okončati. |
| --- | --- |

(142)

S obzirom na povlačenje prijave u pogledu potpore za restrukturiranje društvu BDZ Holding (vidjeti mjeru 1., odjeljak 5.), formalni ispitni postupak na temelju članka 108. stavka 2. Ugovora s obzirom na prijavljenu mjeru potpore za restrukturiranje trebalo bi okončati.

| (143) | S obzirom na brisanje dugova društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri u iznosu od 223,45 milijuna BGN (114,25 milijuna EUR) (mjera 2., odjeljak 6.1.), ta mjera čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te ispunjava uvjete spojivosti iz Smjernica za željeznice. Stoga bi mjeru 2. trebalo proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(143)

S obzirom na brisanje dugova društva BDZ Holding i njegovih društava kćeri u iznosu od 223,45 milijuna BGN (114,25 milijuna EUR) (mjera 2., odjeljak 6.1.), ta mjera čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te ispunjava uvjete spojivosti iz Smjernica za željeznice. Stoga bi mjeru 2. trebalo proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.

| (144) | S obzirom na neplaćanje nepodmirenih dugova prema NRIC-u u iznosu od 45 milijuna BGN (mjera 3., odjeljak 6.2.), NRIC je postupao kao vjerovnik u tržišnom gospodarstvu. Mjera 3. stoga ne čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(144)

S obzirom na neplaćanje nepodmirenih dugova prema NRIC-u u iznosu od 45 milijuna BGN (mjera 3., odjeljak 6.2.), NRIC je postupao kao vjerovnik u tržišnom gospodarstvu. Mjera 3. stoga ne čini državnu potporu.

| (145) | S obzirom na povrat nezakonito plaćenog PDV-a (mjera 4., odjeljak 6.3.), s obzirom na to da je PDV nepropisno naplaćen, njegov povrat ne čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(145)

S obzirom na povrat nezakonito plaćenog PDV-a (mjera 4., odjeljak 6.3.), s obzirom na to da je PDV nepropisno naplaćen, njegov povrat ne čini državnu potporu.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Nakon što je Bugarska povukla prijavu potpore za restrukturiranje, formalni ispitni postupak na temelju članka 108. stavka 2. Ugovora s obzirom na prijavljenu planiranu potporu za restrukturiranje u korist društva BDZ Holding EAD SA postao je bespredmetan te se ovime okončava.

Članak 2.

1.   Državna potpora u korist društva BDZ Holding EAD SA u obliku brisanja dugova u iznosu od 223 448 801 BGN, koju Bugarska planira provesti, spojiva je s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. U skladu s time odobrava se provedba brisanja dugova.

2.   Način na koji je Nacionalno društvo za željezničku infrastrukturu postupalo, prije studenoga 2011., s iznosom od 45 milijuna BGN nepodmirenih dugova koje su dugovala društva BDZ Holding EAD SA, BDZ Passenger EOOD i BDZ Cargo EOOD ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

3.   Povrat pogrešno plaćenog poreza na dodanu vrijednost u iznosu od 72 milijuna BGN ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Republici Bugarskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. lipnja 2017.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 10, 12.1.2012., str. 9.

1

(2)  Dalje u tekstu ove Odluke pojam „BDZ Holding” označava „BDZ EAD” prije promjene naziva poduzeća 22. listopada 2011. i „BDZ Holding EAD SA” nakon toga. Vidjeti bilješku 4.

2

(3)  Vidjeti bilješku 2.

3

(4)  Protokolarnom odlukom br. 151 od 22. listopada 2011., koju je donio ministar prometa, informacijske tehnologije i komunikacija, naziv društva promijenjen je iz BDZ EAD u Holding bugarske državne željeznice (BDZ) EAD („BDZ Holding”).

4

(5)  Valutni tečaj primijenjen u ovoj odluci iznosi 1 EUR = 1,9558 BGN, SL C 304, 20.8.2016., str. 2.

5

(6)  Smjernice Zajednice o državnim potporama za željezničke prijevoznike (SL C 184, 22.7.2008., str. 13.).

6

(7)  Direktiva Komisije 2006/111/EZ od 16. studenoga 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća (SL L 318, 17.11.2006., str. 17.).

7

(8)  Presuda Suda od 29. lipnja 1999., Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, točke 25. – 28.

8

Déménagements-Manutention Transport SA (DMT)

(9)  Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).

9

(10)  Bugarski Službeni list br. 93/2002.

10

(11)  Primjerice, društvo DB Schenker Rail Bulgaria dobilo je dozvolu u svibnju 2010., a društvo Port Rail u travnju 2012.

11

(12)  U skladu s člankom 569. stavkom 3. Zakonika o građanskom postupku, opomena ovjerena kod javnog bilježnika predstavlja dobrovoljno, izvansudsko, rješavanje financijskih odnosa između dviju stranaka prije nego što se njihovo rješavanje ne prepusti sudu.

12

(13)  Primjerice, zapisnik sa sastanka upravnog odbora NRIC-a br. 109 od 25. rujna 2009. ili zapisnik sa sastanka upravnog odbora NRIC-a br. 145 od 3. lipnja 2010.

13

(14)  Bugarski Službeni list br. 42/2012.

14

(15)  Dopis Nacionalne agencije za javne prihode s referentnim brojem 24-34-350/20.07.2007. i 24-00-39/17.08.2007.

15

(16)  Odluka o povratu poreza br. 100337 od 12. kolovoza 2010. i odluka o porezu br. 290100380 iz veljače 2011. u iznosu od 36 877 000 BGN za razdoblje od prosinca 2004. do travnja 2007.; odluka o povratu poreza br. 2900180 od 14. siječnja 2009. u iznosu od 19 167 000 BGN za razdoblje od svibnja 2007. do veljače 2008.; odluka o povratu poreza br. 290900153 od 8. srpnja 2009. u iznosu od 16 000 000 BGN za razdoblje od ožujka 2008. do listopada 2008.

16

(17)  Presuda Suda od 14. studenoga 1984., Intermills protiv Komisije, C-323/82, ECLI:EU:C:1984:345, točke 11. i dalje.

17

Intermills protiv Komisije

(18)  Presuda Suda od 16. prosinca 2010., AceaElectrabel Produzione SpA protiv Komisije, C-480/09 P, ECLI:EU:C:2010:787, točke od 47. do 55.; presuda Suda od 10. siječnja 2006., Cassa di Risparmio di Firenze SpA i ostali, C-222/04, ECLI: EU:C:2006:8, točka 112.

18

AceaElectrabel Produzione SpA protiv Komisije

Cassa di Risparmio di Firenze SpA i ostali

(19)  Presuda Suda od 16. svibnja 2002., Francuska protiv Komisije („
  Stardust Marine
  ”), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

19

Francuska protiv Komisije

Stardust Marine

(20)  Presuda Suda od 11. srpnja 1996., Syndicat français de l'Express international (SFEI) i ostali protiv La Poste i ostalih, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60.; presuda Suda od 29. travnja 1999., Kraljevina Španjolska protiv Komisije Europskih zajednica, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.; presuda Suda od 16. svibnja 2002., Francuska protiv Komisije („
  Stardust Marine
  ”), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, točka 69.

20

Syndicat français de l'Express international (SFEI) i ostali protiv La Poste i ostalih

Kraljevina Španjolska protiv Komisije Europskih zajednica

Francuska protiv Komisije

Stardust Marine

(21)  Presuda Suda od 2. srpnja 1974., Talijanska Republika protiv Komisije Europskih zajednica, C-173/73, ECLI:EU:C:1974:71, točka 13.

21

Talijanska Republika protiv Komisije Europskih zajednica

(22)  Presuda Općeg suda od 15. lipnja 2000., Alzetta i ostali protiv Komisije, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, točke od 141. do 147.

22

Alzetta i ostali protiv Komisije

(23)  Direktiva 2001/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2001. o izmjeni Direktive Vijeća 91/440/EEZ o razvoju željeznica Zajednice (SL L 75, 15.3.2001., str. 1.), Direktiva 2001/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2001. o izmjeni Direktive Vijeća 95/18/EZ o izdavanju dozvola željezničkim prijevoznicima (SL L 75, 15.3.2001., str. 26.), Direktiva 2001/14/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2001. o dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta i ubiranju pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture i dodjeli rješenja o sigurnosti (SL L 75, 15.3.2001., str. 29.).

23

(24)  Uredba (EZ) br. 881/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o osnivanju Europske agencije za željeznice (SL L 164, 30.4.2004., str. 1.), Direktiva 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o sigurnosti željeznica Zajednice i izmjeni Direktive Vijeća 95/18/EZ o izdavanju dozvola za obavljanje usluga u željezničkom prijevozu i Direktive 2001/14/EZ o dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta i ubiranju pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture i dodjeli rješenja o sigurnosti, SL L 164, 30.4.2004., str. 44., Direktiva 2004/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o izmjeni Direktive Vijeća 96/48/EZ o interoperabilnosti transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina i Direktive 2001/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o interoperabilnosti transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (SL L 164, 30.4.2004., str. 114.) i Direktiva 2004/51/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o izmjeni Direktive Vijeća 91/440/EEZ o razvoju željeznica Zajednice (SL L 164, 30.4.2004., str. 164.).

24

(25)  Treći paket donesen je 2007. i sastoji se od Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 1191/69 i (EEZ) br. 1107/70 (SL L 315, 3.12.2007., str. 1.), Uredbe (EZ) br. 1371/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o pravima i obvezama putnika u željezničkom prometu (SL L 315, 3.12.2007., str. 14.), Direktive 2007/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o izmjeni Direktive Vijeća 91/440/EEZ o razvoju željeznica Zajednice i Direktive 2001/14/EZ o dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta i ubiranju pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture (SL L 315, 3.12.2007., str. 44.) i Direktive 2007/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o davanju ovlaštenja strojovođama koji upravljaju lokomotivama i vlakovima na željezničkom sustavu Zajednice (SL L 315, 3.12.2007., str. 51.).

25

(26)  Presuda Suda od 24. srpnja 2003., Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdenburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, točke 77. – 81.

26

Altmark Trans i Regierungspräsidium Magdenburg

(27)  Vidjeti posebno presudu Suda od 17. rujna 1980., Philip Morris protiv Komisije, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, točku 11., presudu Suda od 22. studenoga 2001., Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, točku 21., presudu Suda od 29. travnja 2004., Italija protiv Komisije, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, točku 44.

27

Philip Morris protiv Komisije

Ferring

Italija protiv Komisije

(28)  Presuda Općeg suda od 30. travnja 1998., Het Vlaamse Gewest protiv Komisije, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

28

Het Vlaamse Gewest protiv Komisije

(29)  Presuda Općeg suda od 14. siječnja 2004., Fleuren Compost protiv Komisije, T-109/01, ECLI:EU:T:2004:4.

29

Fleuren Compost protiv Komisije

(30)  Direktiva Vijeća 91/440/EEZ od 29. srpnja 1991. o razvoju željeznica Zajednice (SL L 237, 24.8.1991., str. 25.).

30

(31)  U skladu s točkom 20. podtočkom (d) Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama, omjer knjigovodstvenog duga i kapitala veći od 7,5 tijekom dvije uzastopne godine jedan je od pokazatelja da se poduzeće nalazi u poteškoćama.

31

(32)  Sudski nalozi od 20. srpnja 2015., CL-2015-000309 FMS Wertmanagement AöR protiv BDZ Holdinga, CL-2015-000214 Dexia Credit Local protiv BDZ Holdinga, CL-2015-000090 KA Finanz AG protiv BDZ Holdinga.

32

(33)  Presuda Suda od 11. srpnja 1996., SFEI i ostali, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60., presuda Suda od 29. travnja 1999., Španjolska protiv Komisije, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

33

SFEI i ostali

Španjolska protiv Komisije

(34)  Obavijest Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (2016/C 262/01), točka 74., presuda Suda od 22. studenoga 2007., Španjolska protiv Komisije, C-525/04 P, ECLI:EU:C:2007:698, presuda Suda od 24. siječnja 2013., Frucona protiv Komisije, C-73/11 P, ECLI:EU:C:2013:32, točka 78., presuda Suda od 29. lipnja 1999., DMTransport, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, presuda Suda od 30. travnja 1998., Cityflyer, T-16/96, ECLI:EU:T:1998:78, točka 51., presuda Suda od 21. ožujka 2013., Komisija protiv Buczek Automotive i Poljske, C-405/2011, ECLI:EU:C:2013:186, točke 54. – 60.

34

Španjolska protiv Komisije

Frucona protiv Komisije

DMTransport

Cityflyer

Komisija protiv Buczek Automotive i Poljske

(35)  
  Frucona protiv Komisije, C-73/11 P, ECLI:EU:C:2013:32, točka 78., Komisija protiv Buczek Automotive i Poljske, C-405/2011, ECLI:EU:C:2013:186, točke 54. – 60., predmet C-124/10P Europska komisija protiv Électricité de France (EDF), ECLI:EU:C:2012:318, točka 85.

35

Frucona protiv Komisije

Komisija protiv Buczek Automotive i Poljske

Europska komisija protiv Électricité de France (EDF)

(36)  Presuda Suda od 21. ožujka 2013., Komisija protiv Buczek Automotive, C-405/11 P, ECLI:EU:C:2013:186, točka 59.

36

Komisija protiv Buczek Automotive

(37)  Komunikacija Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa, SL C 14, 19.1.2008., str. 6.

37

(38)  Presuda Suda od 15. ožujka 1994., Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, točka 13., presuda Suda od 19. rujna 2000., Njemačka protiv Komisije, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, točka 25., presuda Suda od 19. svibnja 1999., Italija protiv Komisije, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, točka 15., presuda Suda od 3. ožujka 2005., Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, točka 36.

38

Banco Exterior de España

Njemačka protiv Komisije

Italija protiv Komisije

Heiser

(39)  Presuda Suda od 27. ožujka 1980., Amministrazione delle finanze dello Stato, 61/79, ECLI:EU:C:1980:100, točke 29. – 32.

39

Amministrazione delle finanze dello Stato

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/56

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/2373

оd 14. prosinca 2017.

o odobravanju stavljanja na tržište hidroksitirozola kao novog sastojka hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8423)

(Vjerodostojan je samo tekst na španjolskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. siječnja 1997. o novoj hrani i sastojcima nove hrane (1), a posebno njezin članak 7.,

budući da:

| (1) | Društvo Seprox Biotech podnijelo je 12. lipnja 2014. španjolskom nadležnom tijelu zahtjev za stavljanje na tržište Unije sintetičkog hidroksitirozola („hidroksitirozol”) kao novog sastojka hrane u smislu članka 1. stavka 2. točke (c) Uredbe (EZ) br. 258/97. Ciljna populacija je opća populacija, isključujući djecu mlađu od tri godine, trudnice i dojilje. |
| --- | --- |

(1)

Društvo Seprox Biotech podnijelo je 12. lipnja 2014. španjolskom nadležnom tijelu zahtjev za stavljanje na tržište Unije sintetičkog hidroksitirozola („hidroksitirozol”) kao novog sastojka hrane u smislu članka 1. stavka 2. točke (c) Uredbe (EZ) br. 258/97. Ciljna populacija je opća populacija, isključujući djecu mlađu od tri godine, trudnice i dojilje.

| (2) | Španjolsko nadležno tijelo 2. ožujka 2015. objavilo je izvješće o početnoj procjeni. U tom je izvješću zaključeno da hidroksitirozol ispunjava kriterije za novi sastojak hrane utvrđene člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 258/97. |
| --- | --- |

(2)

Španjolsko nadležno tijelo 2. ožujka 2015. objavilo je izvješće o početnoj procjeni. U tom je izvješću zaključeno da hidroksitirozol ispunjava kriterije za novi sastojak hrane utvrđene člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 258/97.

| (3) | Komisija je 10. travnja 2015. izvješće o početnoj procjeni proslijedila ostalim državama članicama. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 10. travnja 2015. izvješće o početnoj procjeni proslijedila ostalim državama članicama.

| (4) | U propisanom roku od 60 dana iz članka 6. stavka 4. prvog podstavka Uredbe (EZ) br. 258/97 druge države članice uložile su obrazložene prigovore. |
| --- | --- |

(4)

U propisanom roku od 60 dana iz članka 6. stavka 4. prvog podstavka Uredbe (EZ) br. 258/97 druge države članice uložile su obrazložene prigovore.

| (5) | Komisija se 19. studenoga 2015. obratila Europskoj agenciji za sigurnost hrane („EFSA”) sa zahtjevom za provođenje dodatne procjene hidroksitirozola kao novog sastojka hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se 19. studenoga 2015. obratila Europskoj agenciji za sigurnost hrane („EFSA”) sa zahtjevom za provođenje dodatne procjene hidroksitirozola kao novog sastojka hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97.

| (6) | EFSA je 31. siječnja 2017. u svojem „Znanstvenom mišljenju o sigurnosti hidroksitirozola kao nove hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97” (2) zaključila da je hidroksitirozol siguran u okviru predloženih načina uporabe i razina uporabe. |
| --- | --- |

(6)

EFSA je 31. siječnja 2017. u svojem „Znanstvenom mišljenju o sigurnosti hidroksitirozola kao nove hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97” (2) zaključila da je hidroksitirozol siguran u okviru predloženih načina uporabe i razina uporabe.

| (7) | To je mišljenje dovoljan temelj da bi se utvrdilo da hidroksitirozol u okviru predloženih načina uporabe i razina uporabe ispunjava kriterije utvrđene člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 258/97. |
| --- | --- |

(7)

To je mišljenje dovoljan temelj da bi se utvrdilo da hidroksitirozol u okviru predloženih načina uporabe i razina uporabe ispunjava kriterije utvrđene člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 258/97.

| (8) | Uzimajući u obzir da se u zahtjevu za odobrenje isključuju određene skupine stanovništva i navode određeni uvjeti u pogledu tehničkih svojstava hrane koja sadržava hidroksitirozol nakon zagrijavanja, prehrambeni proizvodi koji sadržavaju hidroksitirozol trebali bi biti prikladno označeni. |
| --- | --- |

(8)

Uzimajući u obzir da se u zahtjevu za odobrenje isključuju određene skupine stanovništva i navode određeni uvjeti u pogledu tehničkih svojstava hrane koja sadržava hidroksitirozol nakon zagrijavanja, prehrambeni proizvodi koji sadržavaju hidroksitirozol trebali bi biti prikladno označeni.

| (9) | Uredbom (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđeni su zahtjevi u pogledu dodavanja vitamina, minerala i određenih drugih tvari hrani. Uporabu hidroksitirozola trebalo bi odobriti ne dovodeći u pitanje tu uredbu. |
| --- | --- |

(9)

Uredbom (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđeni su zahtjevi u pogledu dodavanja vitamina, minerala i određenih drugih tvari hrani. Uporabu hidroksitirozola trebalo bi odobriti ne dovodeći u pitanje tu uredbu.

| (10) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1925/2006, hidroksitirozol kako je utvrđen u Prilogu I. ovoj Odluci može se staviti na tržište Unije kao novi sastojak hrane namijenjen općoj populaciji, isključujući djecu mlađu od tri godine, trudnice i dojilje, za uporabe definirane u Prilogu II. ovoj Odluci i u najvećim dopuštenim količinama utvrđenima u tom Prilogu.

Članak 2.

1.   Oznaka hidroksitirozola koja se ovom Odlukom odobrava za uporabu na etiketi prehrambenih proizvoda jest „hidroksitirozol”.

2.   Na etiketi prehrambenih proizvoda koji sadržavaju hidroksitirozol nalaze se sljedeće izjave:

| (a) | „Ovaj prehrambeni proizvod ne bi smjela konzumirati djeca mlađa od tri godine, trudnice i dojilje. |
| --- | --- |

(a)

„Ovaj prehrambeni proizvod ne bi smjela konzumirati djeca mlađa od tri godine, trudnice i dojilje.

| (b) | Ovaj prehrambeni proizvod ne bi se smio upotrebljavati za kuhanje, pečenje ili prženje”. |
| --- | --- |

(b)

Ovaj prehrambeni proizvod ne bi se smio upotrebljavati za kuhanje, pečenje ili prženje”.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena društvu Seprox Biotech, Centro Empresarial Ingenia N-8, Parque Tecnológico Fuente Álamo, 30320 Fuente Álamo, Murcia, Španjolska.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. prosinca 2017.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 43, 14.2.1997., str. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2017.; 15(3):4728.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o dodavanju vitamina, minerala i određenih drugih tvari hrani (SL L 404, 30.12.2006., str. 26.).

3

---

PRILOG I.

SPECIFIKACIJE HIDROKSITIROZOLA

Definicija:

| Kemijski naziv | Kemijski naziv prema IUPAC-u: 4-(2-hidroksietil)-benzen-1,2-diol
  Sinonimi:
  3-hidroksitirozol
  3,4-dihidroksifeniletanol
  dihidroksifeniletanol
  2-(3,4-di-hidroksifenil)-etanol |
| --- | --- |
| Kemijska formula | C8H10O3 |
| Molekulska masa | 154,16 Da |
| CAS br. | 10597-60-1 |

Kemijski naziv

Kemijski naziv prema IUPAC-u: 4-(2-hidroksietil)-benzen-1,2-diol

Sinonimi:

3-hidroksitirozol

3,4-dihidroksifeniletanol

dihidroksifeniletanol

2-(3,4-di-hidroksifenil)-etanol

Kemijska formula

C8H10O3

Molekulska masa

154,16 Da

CAS br.

10597-60-1

Opis: Hidroksitirozol je viskozna tekućina blijedožute boje.

Specifikacije:

| Parametar | Specifikacije |
| --- | --- |
| Opis | Žućkasta viskozna tekućina |
| Vlažnost | ≤ 4,0 % |
| Miris | Karakterističan |
| Okus | Gorkast |
| Topljivost (u vodi) | Miješa se s vodom |
| pH | 3,5–4,5 |
| Indeks loma (25 °C) | 1,571–1,575 |
| Hidroksitirozol i organski nusproizvodi kemijske sinteze | |
| Hidroksitirozol | ≥ 99,0 % |
| Octena kiselina | ≤ 0,4 % |
| Hidroksitirozol acetat | ≤ 0,3 % |
| Zbroj homovanilil alkohola, izo-homovanilil alkohola i 3-metoksi-4-hidroksifenilglikola | ≤ 0,3 % |
| Teški metali | |
| Olovo | ≤ 0,03 mg/kg |
| Kadmij | ≤ 0,01 mg/kg |
| Živa | ≤ 0,01 mg/kg |
| Ostaci otapala | |
| Etil acetat | ≤ 25,0 mg/kg |
| Izopropanol | ≤ 2,50 mg/kg |
| Metanol | ≤ 2,00 mg/kg |
| Tetrahidrofuran | ≤ 0,01 mg/kg |

Parametar

Specifikacije

Opis

Žućkasta viskozna tekućina

Vlažnost

≤ 4,0 %

Miris

Karakterističan

Okus

Gorkast

Topljivost (u vodi)

Miješa se s vodom

pH

3,5–4,5

Indeks loma (25 °C)

1,571–1,575

Hidroksitirozol i organski nusproizvodi kemijske sinteze

Hidroksitirozol

≥ 99,0 %

Octena kiselina

≤ 0,4 %

Hidroksitirozol acetat

≤ 0,3 %

Zbroj homovanilil alkohola, izo-homovanilil alkohola i 3-metoksi-4-hidroksifenilglikola

≤ 0,3 %

Teški metali

Olovo

≤ 0,03 mg/kg

Kadmij

≤ 0,01 mg/kg

Živa

≤ 0,01 mg/kg

Ostaci otapala

Etil acetat

≤ 25,0 mg/kg

Izopropanol

≤ 2,50 mg/kg

Metanol

≤ 2,00 mg/kg

Tetrahidrofuran

≤ 0,01 mg/kg

---

PRILOG II.

Odobrene uporabe hidroksitirozola

| Kategorija hrane | Najveća dopuštena količina |
| --- | --- |
| Riblja i biljna ulja (osim maslinovih ulja i ulja komine maslina kako su definirana u dijelu VIII. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 (1)) koja se kao takva stavljaju na tržište | 0,215 g/kg |
| Mazive masti kako su definirane u dijelu VII. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 koje se kao takve stavljaju na tržište | 0,175 g/kg |

Kategorija hrane

Najveća dopuštena količina

Riblja i biljna ulja (osim maslinovih ulja i ulja komine maslina kako su definirana u dijelu VIII. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 (1)) koja se kao takva stavljaju na tržište

0,215 g/kg

Mazive masti kako su definirane u dijelu VII. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 koje se kao takve stavljaju na tržište

0,175 g/kg

---

(1)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.)

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/60

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/2374

оd 15. prosinca 2017.

kojom se utvrđuju uvjeti za premještanje, skladištenje i preradu određenih plodova i njihovih križanaca podrijetlom iz trećih zemalja radi sprječavanja unošenja u Uniju određenih štetnih organizama

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8395)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (1), a posebno njezinu točku 16.2. podtočku (e) i točku 16.4. podtočku (e) odjeljka I. dijela A Priloga IV.,

budući da:

| (1) | U Prilogu IV. Direktivi 2000/29/EZ utvrđuju se posebni zahtjevi koji se moraju ispuniti za unošenje bilja i biljnih proizvoda u sve države članice i njihovo kretanje unutar tih država članica. |
| --- | --- |

(1)

U Prilogu IV. Direktivi 2000/29/EZ utvrđuju se posebni zahtjevi koji se moraju ispuniti za unošenje bilja i biljnih proizvoda u sve države članice i njihovo kretanje unutar tih država članica.

| (2) | Provedbenom direktivom Komisije (EU) 2017/1279 (2) uvedene su točka 16.2. podtočka (e) i točka 16.4. podtočka (e) u odjeljku I. dijelu A Priloga IV. Direktivi 2000/29/EZ. Tim su točkama utvrđeni navedeni posebni zahtjevi za određene plodove (plodovi Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr. i njihovi križanci) namijenjene industrijskoj preradi (dalje u tekstu: „navedeni plodovi”). U skladu s navedenim točkama Komisija je dužna donijeti uvjete za premještanje unutar Unije, skladištenje i preradu tih plodova. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom direktivom Komisije (EU) 2017/1279 (2) uvedene su točka 16.2. podtočka (e) i točka 16.4. podtočka (e) u odjeljku I. dijelu A Priloga IV. Direktivi 2000/29/EZ. Tim su točkama utvrđeni navedeni posebni zahtjevi za određene plodove (plodovi Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr. i njihovi križanci) namijenjene industrijskoj preradi (dalje u tekstu: „navedeni plodovi”). U skladu s navedenim točkama Komisija je dužna donijeti uvjete za premještanje unutar Unije, skladištenje i preradu tih plodova.

| (3) | Kako bi se nadležnim službenim tijelima i specijaliziranim subjektima omogućilo da ispune uvjete koji se primjenjuju na navedene plodove, primjereno je zahtijevati dostavu informacija o navedenim plodovima prije njihova premještanja unutar Unije. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se nadležnim službenim tijelima i specijaliziranim subjektima omogućilo da ispune uvjete koji se primjenjuju na navedene plodove, primjereno je zahtijevati dostavu informacija o navedenim plodovima prije njihova premještanja unutar Unije.

| (4) | Premještanje navedenih plodova unutar Unije trebalo bi se odvijati pod nadzorom nadležnih službenih tijela, radi osiguranja učinkovite kontrole usklađenosti s relevantnim uvjetima. |
| --- | --- |

(4)

Premještanje navedenih plodova unutar Unije trebalo bi se odvijati pod nadzorom nadležnih službenih tijela, radi osiguranja učinkovite kontrole usklađenosti s relevantnim uvjetima.

| (5) | Trebalo bi utvrditi posebne uvjete za industrijsku preradu navedenih plodova kako bi se osigurala fitosanitarna zaštita područja Unije od štetnih organizama. Ti bi uvjeti trebali uključivati odredbe o objektima, otpadu i nusproizvodima te vođenju evidencije. |
| --- | --- |

(5)

Trebalo bi utvrditi posebne uvjete za industrijsku preradu navedenih plodova kako bi se osigurala fitosanitarna zaštita područja Unije od štetnih organizama. Ti bi uvjeti trebali uključivati odredbe o objektima, otpadu i nusproizvodima te vođenju evidencije.

| (6) | Kako bi se osigurala fitosanitarna zaštita Unije i, ako je potrebno, kontrola skladištenja, navedeni plodovi trebali bi se skladištiti u registriranom objektu koji je za tu svrhu odobrila država članica u kojoj je objekt smješten, i to na način kojim se sprječava svaki mogući rizik širenja navedenih organizama. Trebalo bi utvrditi posebne uvjete u pogledu skladištenja kako bi se osigurala djelotvorna sljedivost navedenih proizvoda, kontrola navedene aktivnosti te fitosanitarna zaštita područja Unije. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se osigurala fitosanitarna zaštita Unije i, ako je potrebno, kontrola skladištenja, navedeni plodovi trebali bi se skladištiti u registriranom objektu koji je za tu svrhu odobrila država članica u kojoj je objekt smješten, i to na način kojim se sprječava svaki mogući rizik širenja navedenih organizama. Trebalo bi utvrditi posebne uvjete u pogledu skladištenja kako bi se osigurala djelotvorna sljedivost navedenih proizvoda, kontrola navedene aktivnosti te fitosanitarna zaštita područja Unije.

| (7) | Budući da države članice moraju primjenjivati svoje nacionalne odredbe potrebne za usklađivanje s Direktivom (EU) 2017/1279 od 1. siječnja 2018., ova bi se Odluka trebala početi primjenjivati na isti datum. |
| --- | --- |

(7)

Budući da države članice moraju primjenjivati svoje nacionalne odredbe potrebne za usklađivanje s Direktivom (EU) 2017/1279 od 1. siječnja 2018., ova bi se Odluka trebala početi primjenjivati na isti datum.

| (8) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet

Ovom se Odlukom utvrđuju uvjeti za premještanje, skladištenje i preradu plodova Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans. i Swinglea Merr. i njihovih križanaca, podrijetlom iz trećih zemalja, za potrebe točke 16.2. podtočke (e) i točke 16.4. podtočke (e) odjeljka I. dijela A Priloga IV. Direktivi 2000/29/EZ.

Citrus

Fortunella

Poncirus

Microcitrus

Naringi

Swinglea

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „navedeni organizmi” znači Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa, Xanthomonas citri pv. Citri i Xanthomonas citri pv. aurantifolii; |
| --- | --- |

(a)

„navedeni organizmi” znači Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa, Xanthomonas citri pv. Citri i Xanthomonas citri pv. aurantifolii;

Phyllosticta citricarpa

Xanthomonas citri

Citri

Xanthomonas citri

aurantifolii

| (b) | „navedeni plodovi” znači plodovi Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans. i Swinglea Merr. i njihovi križanci, podrijetlom iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

(b)

„navedeni plodovi” znači plodovi Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans. i Swinglea Merr. i njihovi križanci, podrijetlom iz trećih zemalja.

Citrus

Fortunella

Poncirus

Microcitrus

Naringi

Swinglea

Članak 3.

Premještanje navedenih plodova unutar Unije

1.   Navedeni plodovi smiju se premještati unutar Unije samo ako je uvoznik dostavio informacije o svakom kontejneru nadležnom službenom tijelu države članice u kojoj se nalazi mjesto ulaska i, prema potrebi, nadležnom službenom tijelu države članice u kojoj će se obaviti industrijska prerada.

Ta obavijest uključuje sljedeće informacije:

| (a) | količinu navedenih plodova; |
| --- | --- |

(a)

količinu navedenih plodova;

| (b) | identifikacijske brojeve kontejnera; |
| --- | --- |

(b)

identifikacijske brojeve kontejnera;

| (c) | očekivani datum unosa i mjesto ulaska u Uniju; |
| --- | --- |

(c)

očekivani datum unosa i mjesto ulaska u Uniju;

| (d) | imena, adrese i lokacije objekata iz članka 4. |
| --- | --- |

(d)

imena, adrese i lokacije objekata iz članka 4.

2.   Uvoznici obavješćuju nadležna službena tijela iz stavka 1. o svim promjenama informacija sadržanih u toj obavijesti, čim one budu poznate.

3.   Navedeni plodovi smiju se premještati u drugu državu članicu osim države članice kroz koju su uneseni u Uniju samo ako su nadležna službena tijela predmetnih država članica suglasna s tim premještanjem.

4.   Navedeni plodovi izravno se i bez odgode prevoze u objekte za preradu kako je navedeno u članku 4. ili u objekt za skladištenje kako je navedeno u članku 5. Premještanje navedenih plodova pod nadzorom je nadležnog službenog tijela države članice u kojoj se to premještanje odvija.

5.   Države članice uključene u premještanje surađuju kako bi osigurale postupanje u skladu s ovim člankom.

Članak 4.

Zahtjevi koji se odnose na industrijsku preradu navedenih plodova

1.   Navedeni plodovi prerađuju se u objektima smještenima na području na kojem se ne proizvode navedeni plodovi. Te objekte službeno registrira i za tu namjenu odobrava nadležno službeno tijelo države članice u kojoj su objekti smješteni.

2.   Otpad i nusproizvodi navedenih plodova iskorištavaju se ili uništavaju na području na kojem se ne proizvode navedeni plodovi i koje se nalazi u državi članici u kojoj su ti plodovi prerađeni.

3.   Otpad i nusproizvodi uništavaju se bilo kojom tehnički opravdanom metodom koju je odobrilo nadležno službeno tijelo države članice u kojoj su navedeni plodovi prerađeni te pod nadzorom tog službenog tijela, na način kojim se sprječava svaki mogući rizik širenja navedenih organizama.

4.   Obrađivači su dužni najmanje tri godine voditi evidenciju navedenih plodova koji su prerađeni i na zahtjev je staviti na raspolaganje nadležnom službenom tijelu države članice u kojoj se vrši prerada. U evidenciji su navedeni brojevi i razlikovne oznake kontejnera, količine navedenih plodova koje su zaprimljene i količine i druge detaljne informacije o iskorištenju ili uništenju otpada i nusproizvoda.

Članak 5.

Zahtjevi koji se odnose na skladištenje navedenih plodova

1.   Ako se navedeni plodovi ne prerade odmah, skladište se u objektu koji je registriralo i u tu svrhu odobrilo nadležno službeno tijelo države članice u kojoj je objekt smješten.

2.   Serije navedenih plodova moguće je i dalje zasebno identificirati.

3.   Navedeni plodovi skladište se na način kojim se sprječava svaki mogući rizik širenja navedenih organizama.

Članak 6.

Datum primjene

Ova se Odluka primjenjuje od 1. siječnja 2018.

Članak 7.

Adresati

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2017.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 169, 10.7.2000., str. 1.

1

(2)  Provedbena direktiva Komisije (EU) 2017/1279 оd 14. srpnja 2017. o izmjeni priloga I. do V. Direktivi Vijeća 2000/29/EZ o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihova širenja unutar Zajednice (SL L 184, 15.7.2017., str. 33.).

2

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/63

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/2375

оd 15. prosinca 2017.

o odobravanju stavljanja na tržište N-acetil-D-neuraminske kiseline kao novog sastojka hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8431)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. siječnja 1997. o novoj hrani i sastojcima nove hrane (1), a posebno njezin članak 7.,

budući da:

| (1) | Društvo Glycom A/S podnijelo je 22. rujna 2015. nadležnom tijelu Irske zahtjev za stavljanje na tržište Unije sintetske N-acetil-D-neuraminske kiseline (N-acetil-D-neuraminska kiselina (NANA)) kao novog sastojka hrane u smislu članka 1. stavka 2. točke (c) Uredbe (EZ) br. 258/97. |
| --- | --- |

(1)

Društvo Glycom A/S podnijelo je 22. rujna 2015. nadležnom tijelu Irske zahtjev za stavljanje na tržište Unije sintetske N-acetil-D-neuraminske kiseline (N-acetil-D-neuraminska kiselina (NANA)) kao novog sastojka hrane u smislu članka 1. stavka 2. točke (c) Uredbe (EZ) br. 258/97.

| (2) | Nadležno tijelo Irske izdalo je 8. ožujka 2016. izvješće o početnoj procjeni. U tom je izvješću zaključeno da N-acetil-D-neuraminska kiselina ispunjava kriterije za novi sastojak hrane utvrđene u članku 3. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 258/97. |
| --- | --- |

(2)

Nadležno tijelo Irske izdalo je 8. ožujka 2016. izvješće o početnoj procjeni. U tom je izvješću zaključeno da N-acetil-D-neuraminska kiselina ispunjava kriterije za novi sastojak hrane utvrđene u članku 3. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 258/97.

| (3) | Komisija je 15. ožujka 2016. izvješće o početnoj procjeni proslijedila ostalim državama članicama. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 15. ožujka 2016. izvješće o početnoj procjeni proslijedila ostalim državama članicama.

| (4) | U propisanom roku od 60 dana iz članka 6. stavka 4. prvog podstavka Uredbe (EZ) br. 258/97 ostale države članice uložile su obrazložene prigovore. |
| --- | --- |

(4)

U propisanom roku od 60 dana iz članka 6. stavka 4. prvog podstavka Uredbe (EZ) br. 258/97 ostale države članice uložile su obrazložene prigovore.

| (5) | Komisija se 14. srpnja 2016. obratila Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA) sa zahtjevom za provođenje dodatne procjene N-acetil-D-neuraminske kiseline kao novog sastojka hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se 14. srpnja 2016. obratila Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA) sa zahtjevom za provođenje dodatne procjene N-acetil-D-neuraminske kiseline kao novog sastojka hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97.

| (6) | EFSA je 28. lipnja 2017. u svojem „Znanstvenom mišljenju o sigurnosti N-acetil-D-neuraminske kiseline kao nove hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97” (2) zaključila da je N-acetil-D-neuraminska kiselina sigurna kad se dodaje hrani koja nije dodatak prehrani u okviru predloženih uporaba i razina uporabe za opću populaciju. Kad je riječ o dodacima prehrani, EFSA je utvrdila da je N-acetil-D-neuraminska kiselina sigurna u okviru predloženih uporaba i razina uporabe za osobe starije od 10 godina te da je sigurna i za djecu mlađu od 10 godina pod uvjetom da se pri kombiniranom izlaganju tom sastojku iz različitih izvora ne premaši vrijednost od 11 mg/kg tjelesne mase. |
| --- | --- |

(6)

EFSA je 28. lipnja 2017. u svojem „Znanstvenom mišljenju o sigurnosti N-acetil-D-neuraminske kiseline kao nove hrane u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97” (2) zaključila da je N-acetil-D-neuraminska kiselina sigurna kad se dodaje hrani koja nije dodatak prehrani u okviru predloženih uporaba i razina uporabe za opću populaciju. Kad je riječ o dodacima prehrani, EFSA je utvrdila da je N-acetil-D-neuraminska kiselina sigurna u okviru predloženih uporaba i razina uporabe za osobe starije od 10 godina te da je sigurna i za djecu mlađu od 10 godina pod uvjetom da se pri kombiniranom izlaganju tom sastojku iz različitih izvora ne premaši vrijednost od 11 mg/kg tjelesne mase.

| (7) | Stoga je to mišljenje izvor dovoljnih informacija na temelju kojih se može utvrditi da je N-acetil-D-neuraminska kiselina u predloženim uporabama i razinama uporabe za opću populaciju u skladu s kriterijima utvrđenima člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 258/97. Nadalje, to je mišljenje izvor dovoljnih informacija na temelju kojih se može utvrditi i da je N-acetil-D-neuraminska kiselina u predloženim uporabama i razinama uporabe, ako se upotrebljava kao sastojak u dodacima prehrani, u skladu s kriterijima utvrđenima člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 258/97 pod uvjetom da se odgovarajućim označivanjem osigura da se pri kombiniranom izlaganju tom sastojku iz različitih izvora ne premaši prag od 11 mg/kg tjelesne mase za djecu mlađu od 10 godina. |
| --- | --- |

(7)

Stoga je to mišljenje izvor dovoljnih informacija na temelju kojih se može utvrditi da je N-acetil-D-neuraminska kiselina u predloženim uporabama i razinama uporabe za opću populaciju u skladu s kriterijima utvrđenima člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 258/97. Nadalje, to je mišljenje izvor dovoljnih informacija na temelju kojih se može utvrditi i da je N-acetil-D-neuraminska kiselina u predloženim uporabama i razinama uporabe, ako se upotrebljava kao sastojak u dodacima prehrani, u skladu s kriterijima utvrđenima člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 258/97 pod uvjetom da se odgovarajućim označivanjem osigura da se pri kombiniranom izlaganju tom sastojku iz različitih izvora ne premaši prag od 11 mg/kg tjelesne mase za djecu mlađu od 10 godina.

| (8) | Zahtjevi za označivanje kojima se osigurava informiranost korisnika dodataka prehrani o nizu podataka već se primjenjuju na proizvode koji sadržavaju N-acetil-D-neuraminsku kiselinu na temelju Direktive 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), Uredbe (EU) br. 609/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Nadalje, posebne odredbe o označivanju potrebne su kako bi se osigurala sigurnost dodataka prehrani koji sadržavaju N-acetil-D-neuraminsku kiselinu koje prehranom unose dojenčad, mala djeca i djeca mlađa od 10 godina u kombinaciji s majčinim mlijekom ili drugom hranom kojoj je dodana N-acetil-D-neuraminska kiselina. |
| --- | --- |

(8)

Zahtjevi za označivanje kojima se osigurava informiranost korisnika dodataka prehrani o nizu podataka već se primjenjuju na proizvode koji sadržavaju N-acetil-D-neuraminsku kiselinu na temelju Direktive 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), Uredbe (EU) br. 609/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Nadalje, posebne odredbe o označivanju potrebne su kako bi se osigurala sigurnost dodataka prehrani koji sadržavaju N-acetil-D-neuraminsku kiselinu koje prehranom unose dojenčad, mala djeca i djeca mlađa od 10 godina u kombinaciji s majčinim mlijekom ili drugom hranom kojoj je dodana N-acetil-D-neuraminska kiselina.

| (9) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

N-acetil-D-neuraminska kiselina kako je navedena u Prilogu I. ovoj Odluci može se staviti na tržište Unije kao novi sastojak hrane za uporabe utvrđene u Prilogu II. ovoj Odluci i u najvećim dopuštenim količinama navedenima u tom Prilogu.

Članak 2.

1.   Oznaka N-acetil-D-neuraminske kiseline koja se ovom Odlukom odobrava za uporabu pri označivanju hrane jest „N-acetil-D-neuraminska kiselina”.

2.   Dodaci prehrani koji sadržavaju N-acetil-D-neuraminsku kiselinu označavaju se u skladu sa zahtjevima za prezentiranje utvrđenima Uredbom (EU) br. 1169/2011 zajedno s izjavom da se taj dodatak prehrani ne bi trebao davati dojenčadi, maloj djeci i djeci mlađoj od 10 godina ako konzumiraju majčino mlijeko ili drugu hranu kojoj je dodana N-acetil-D-neuraminska kiselina unutar istog razdoblja od 24 sata.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena društvu Glycom A/S, Kogle Allé 4, 2970 Hørsholm, Danska.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2017.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 43, 14.2.1997., str. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2017.;15(7):4918.

2

(3)  Direktiva 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. lipnja 2002. o usklađivanju zakona država članica u odnosu na dodatke prehrani (SL L 183, 12.7.2002., str. 51.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 609/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o hrani za dojenčad i malu djecu, hrani za posebne medicinske potrebe i zamjeni za cjelodnevnu prehranu pri redukcijskoj dijeti te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 92/52/EEZ, direktiva Komisije 96/8/EZ, 1999/21/EZ, 2006/125/EZ i 2006/141/EZ, Direktive 2009/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i uredbi Komisije (EZ) br. 41/2009 i (EZ) br. 953/2009 (SL L 181, 29.6.2013., str. 35.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (SL L 304, 22.11.2011., str. 18.).

5

---

PRILOG I.

SPECIFIKACIJE N-ACETIL-D-NEURAMINSKE KISELINE (DIHIDRAT)

Definicija:

| Kemijski naziv | Kemijski nazivi prema IUPAC-u: | N-acetil-D-neuraminska kiselina (dihidrat) |
| --- | --- | --- |

Kemijski naziv

Kemijski nazivi prema IUPAC-u:

N-acetil-D-neuraminska kiselina (dihidrat)

| | 5-acetamido-3,5-dideoksi-D-glicero-D-galakto-non-2-ulopiranosonska kiselina (dihidrat), |
| --- | --- |

5-acetamido-3,5-dideoksi-D-glicero-D-galakto-non-2-ulopiranosonska kiselina (dihidrat),

Sinonimi:

Sijalinska kiselina (dihidrat)

Kemijska formula

C11H19NO9 (kiselina)

C11H23NO11 (C11H19NO9 *2H2O) (dihidrat)

Molekulska masa

309,3 Da (kiselina)

345,3 (309,3 + 36,0) (dihidrat)

CAS br.

131-48-6 (slobodna kiselina)

50795-27-2 (dihidrat)

Opis:
  N-acetil-D-neuraminska kiselina bijeli je do sivkastobijeli kristalni prah.

Specifikacije:

| Parametar | Specifikacije |
| --- | --- |
| Opis | bijeli do sivkastobijeli kristalni prah |
| pH (20 °C, 5 %-tna otopina) | 1,7 – 2,5 |
| N-acetil-D-neuraminska kiselina (dihidrat) | > 97,0 % |
| Voda (dihidrat: 10,4 %) | ≤ 12,5 % (w/w) |
| Sulfatni pepeo | < 0,2 % (w/w) |
| Octena kiselina (kao slobodna kiselina i/ili natrijev acetat) | < 0,5 % (w/w) |
| Teški metali | |
| Željezo | < 20,0 mg/kg |
| Olovo | < 0,1 mg/kg |
| Ostaci bjelančevina | < 0,01 % (w/w) |
| Ostaci otapala | |
| 2-propanol | < 0,1 % (w/w) |
| Aceton | < 0,1 % (w/w) |
| Etil acetat | < 0,1 % (w/w) |
| Mikrobiološke specifikacije | |
| Salmonela | Odsutna u 25 g |
| Aerobni mezofili ukupno | < 500 CFU/g |
| Enterobakterije | Odsutna u 10 g |
| Cronobacter (Enterobacter) sakazakii | Odsutna u 10 g |
| Listeria monocytogenes | Odsutna u 25 g |
| Bacillus cereus | < 50 CFU/g |
| Kvasci | < 10 CFU/g |
| Plijesni | < 10 CFU/g |
| Ostaci endotoksina | < 10 EU/mg |

Parametar

Specifikacije

Opis

bijeli do sivkastobijeli kristalni prah

pH (20 °C, 5 %-tna otopina)

1,7 – 2,5

N-acetil-D-neuraminska kiselina (dihidrat)

> 97,0 %

Voda (dihidrat: 10,4 %)

≤ 12,5 % (w/w)

Sulfatni pepeo

< 0,2 % (w/w)

Octena kiselina (kao slobodna kiselina i/ili natrijev acetat)

< 0,5 % (w/w)

Teški metali

Željezo

< 20,0 mg/kg

Olovo

< 0,1 mg/kg

Ostaci bjelančevina

< 0,01 % (w/w)

Ostaci otapala

2-propanol

< 0,1 % (w/w)

Aceton

< 0,1 % (w/w)

Etil acetat

< 0,1 % (w/w)

Mikrobiološke specifikacije

Salmonela

Odsutna u 25 g

Aerobni mezofili ukupno

< 500 CFU/g

Enterobakterije

Odsutna u 10 g

Cronobacter (Enterobacter) sakazakii

Odsutna u 10 g

Listeria monocytogenes

Odsutna u 25 g

Bacillus cereus

< 50 CFU/g

Kvasci

< 10 CFU/g

Plijesni

< 10 CFU/g

Ostaci endotoksina

< 10 EU/mg

CFU: jedinice koje tvore kolonije; EU: jedinice endotoksina.

---

PRILOG II.

Odobrene uporabe N-acetil-D-neuraminske kiseline

| Kategorija hrane | Najveća dopuštena količina |
| --- | --- |
| Početna i prijelazna hrana za dojenčad kako je definirana Uredbom (EU) br. 609/2013 | 0,05 g/L rekonstituirane hrane |
| Prerađena hrana na bazi žitarica i dječja hrana namijenjena dojenčadi i maloj djeci kako je definirana Uredbom (EU) br. 609/2013 | 0,05 g/kg za krutu hranu |
| Hrana za posebne medicinske potrebe za dojenčad i malu djecu kako je definirana Uredbom (EU) br. 609/2013 | U skladu s posebnim prehrambenim potrebama dojenčadi i male djece kojima su proizvodi namijenjeni, ali u svakom slučaju ne veća od najvećih dopuštenih količina za kategoriju navedenu u Prilogu II. koja odgovara proizvodima. |
| Zamjena za cjelodnevnu prehranu pri redukcijskoj dijeti kako je definirana Uredbom (EU) br. 609/2013 | 0,2 g/L (piće)
  1,7 g/kg (pločice) |
| Hrana označena izjavom o odsutnosti ili smanjenoj prisutnosti glutena u skladu sa zahtjevima Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 828/2014 (1) | 1,25 g/kg |
| Nearomatizirani pasterizirani i sterilizirani (uključujući UHT) proizvodi na bazi mlijeka | 0,05 g/L |
| Nearomatizirani fermentirani proizvodi na bazi mlijeka, toplinski obrađeni nakon fermentacije, aromatizirani fermentirani mliječni proizvodi uključujući toplinski obrađene proizvode | 0,05 g/L (napici)
  0,4 g/kg (kruta hrana) |
| Proizvodi slični mliječnim proizvodima, uključujući zamjene za vrhnje za napitke; | 0,05 g/L (pića)
  0,25 g/kg (kruta hrana) |
| Žitne pločice | 0,5 g/kg |
| Stolna sladila | 8,3 g/kg |
| Pića na bazi voća i povrća | 0,05 g/L |
| Aromatizirana pića | 0,05 g/L |
| Kava, čaj, biljne i voćne infuzije, cikorija; ekstrakti čaja, biljnih i voćnih infuzija i cikorije; pripravci čaja, biljni i voćni pripravci te pripravci žitarica za infuzije | 0,2 g/kg |
| Dodaci prehrani u smislu Direktive 2002/46/EZ | 300 mg/dan za opću populaciju stariju od 10 godina
  55 mg/dan za dojenčad
  130 mg/dan za malu djecu
  250 mg/dan za djecu u dobi od 3 do 10 godina |

Kategorija hrane

Najveća dopuštena količina

Početna i prijelazna hrana za dojenčad kako je definirana Uredbom (EU) br. 609/2013

0,05 g/L rekonstituirane hrane

Prerađena hrana na bazi žitarica i dječja hrana namijenjena dojenčadi i maloj djeci kako je definirana Uredbom (EU) br. 609/2013

0,05 g/kg za krutu hranu

Hrana za posebne medicinske potrebe za dojenčad i malu djecu kako je definirana Uredbom (EU) br. 609/2013

U skladu s posebnim prehrambenim potrebama dojenčadi i male djece kojima su proizvodi namijenjeni, ali u svakom slučaju ne veća od najvećih dopuštenih količina za kategoriju navedenu u Prilogu II. koja odgovara proizvodima.

Zamjena za cjelodnevnu prehranu pri redukcijskoj dijeti kako je definirana Uredbom (EU) br. 609/2013

0,2 g/L (piće)

1,7 g/kg (pločice)

Hrana označena izjavom o odsutnosti ili smanjenoj prisutnosti glutena u skladu sa zahtjevima Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 828/2014 (1)

1,25 g/kg

Nearomatizirani pasterizirani i sterilizirani (uključujući UHT) proizvodi na bazi mlijeka

0,05 g/L

Nearomatizirani fermentirani proizvodi na bazi mlijeka, toplinski obrađeni nakon fermentacije, aromatizirani fermentirani mliječni proizvodi uključujući toplinski obrađene proizvode

0,05 g/L (napici)

0,4 g/kg (kruta hrana)

Proizvodi slični mliječnim proizvodima, uključujući zamjene za vrhnje za napitke;

0,05 g/L (pića)

0,25 g/kg (kruta hrana)

Žitne pločice

0,5 g/kg

Stolna sladila

8,3 g/kg

Pića na bazi voća i povrća

0,05 g/L

Aromatizirana pića

0,05 g/L

Kava, čaj, biljne i voćne infuzije, cikorija; ekstrakti čaja, biljnih i voćnih infuzija i cikorije; pripravci čaja, biljni i voćni pripravci te pripravci žitarica za infuzije

0,2 g/kg

Dodaci prehrani u smislu Direktive 2002/46/EZ

300 mg/dan za opću populaciju stariju od 10 godina

55 mg/dan za dojenčad

130 mg/dan za malu djecu

250 mg/dan za djecu u dobi od 3 do 10 godina

---

(1)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 828/2014 оd 30. srpnja 2014. o zahtjevima za informiranje potrošača o odsutnosti ili smanjenoj prisutnosti glutena u hrani (SL L 228, 31.7.2014., str. 5.).

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/68

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/2376

оd 15. prosinca 2017.

o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2015/348 u pogledu usklađenosti revidiranih ciljeva u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću uključenih u izmijenjene planove na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora koje su dostavile Malta, Bugarska i Poljska

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8433)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (Okvirna uredba) (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. točku (c),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 390/2013 od 3. svibnja 2013. o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije (2), a posebno njezin članak 14. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004 države članice trebaju donijeti planove na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora („FAB”), uključujući obvezujuće nacionalne ciljeve ili ciljeve na razini FAB-ova, čime se osigurava usklađenost s ciljevima performansi na razini Unije. Uredbom (EZ) br. 549/2004 propisano je i da Komisija ocjenjuje usklađenost tih ciljeva na temelju mjerila za ocjenu iz članka 11. stavka 6. točke (d) te Uredbe. Detaljna pravila u tom pogledu utvrđena su u Provedbenoj uredbi (EU) br. 390/2013. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004 države članice trebaju donijeti planove na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora („FAB”), uključujući obvezujuće nacionalne ciljeve ili ciljeve na razini FAB-ova, čime se osigurava usklađenost s ciljevima performansi na razini Unije. Uredbom (EZ) br. 549/2004 propisano je i da Komisija ocjenjuje usklađenost tih ciljeva na temelju mjerila za ocjenu iz članka 11. stavka 6. točke (d) te Uredbe. Detaljna pravila u tom pogledu utvrđena su u Provedbenoj uredbi (EU) br. 390/2013.

| (2) | Nakon ocjene planova performansi Komisija je donijela Provedbenu odluku (EU) 2015/348 (3), kojom se utvrđuje, među ostalim, da su ciljevi u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću uključeni u planove performansi koje su dostavile Malta, Bugarska i Poljska u skladu s ciljevima performansi na razini Unije za drugo referentno razdoblje (2015.–2019.). |
| --- | --- |

(2)

Nakon ocjene planova performansi Komisija je donijela Provedbenu odluku (EU) 2015/348 (3), kojom se utvrđuje, među ostalim, da su ciljevi u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću uključeni u planove performansi koje su dostavile Malta, Bugarska i Poljska u skladu s ciljevima performansi na razini Unije za drugo referentno razdoblje (2015.–2019.).

| (3) | Komisija je naknadno donijela Provedbenu odluku Komisije (EU) 2017/1985 (4), kojom se tim državama članicama dopušta da na zahtjev revidiraju svoje ciljeve u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću za 2017., 2018. i 2019. u skladu s člankom 17. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 390/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je naknadno donijela Provedbenu odluku Komisije (EU) 2017/1985 (4), kojom se tim državama članicama dopušta da na zahtjev revidiraju svoje ciljeve u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću za 2017., 2018. i 2019. u skladu s člankom 17. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 390/2013.

| (4) | Na temelju toga Malta, Bugarska i Poljska revidirale su predmetne ciljeve i u skladu s time izmijenile svoje planove performansi te ih dostavile Komisiji sa zahtjevom da se dopusti revizija 2016. |
| --- | --- |

(4)

Na temelju toga Malta, Bugarska i Poljska revidirale su predmetne ciljeve i u skladu s time izmijenile svoje planove performansi te ih dostavile Komisiji sa zahtjevom da se dopusti revizija 2016.

| (5) | Komisija je ocijenila te izmijenjene planove, osobito revidirane ciljeve, u skladu s člankom 14. Provedbene uredbe (EU) br. 390/2013. Usklađenost ciljeva u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću, izraženih u utvrđenim rutnim jediničnim troškovima, s ciljevima na razini Unije ocijenjena je u skladu s načelima utvrđenima u točki 5. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) br. 390/2013, a u vezi s njegovom točkom 1., pri čemu su osobito uzeti u obzir trend utvrđenih rutnih jediničnih troškova u odnosu na ciljano smanjenje od prosječno 3,3 % godišnje tijekom drugog referentnog razdoblja te u odnosu na ciljano smanjenje od prosječno 1,7 % godišnje tijekom kombiniranog razdoblja prvog i drugog referentnog razdoblja (2012.–2019.), kao i razina utvrđenih rutnih jediničnih troškova u usporedbi s državama članicama sa sličnim operativnim i ekonomskim okružjem. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je ocijenila te izmijenjene planove, osobito revidirane ciljeve, u skladu s člankom 14. Provedbene uredbe (EU) br. 390/2013. Usklađenost ciljeva u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću, izraženih u utvrđenim rutnim jediničnim troškovima, s ciljevima na razini Unije ocijenjena je u skladu s načelima utvrđenima u točki 5. Priloga IV. Provedbenoj uredbi (EU) br. 390/2013, a u vezi s njegovom točkom 1., pri čemu su osobito uzeti u obzir trend utvrđenih rutnih jediničnih troškova u odnosu na ciljano smanjenje od prosječno 3,3 % godišnje tijekom drugog referentnog razdoblja te u odnosu na ciljano smanjenje od prosječno 1,7 % godišnje tijekom kombiniranog razdoblja prvog i drugog referentnog razdoblja (2012.–2019.), kao i razina utvrđenih rutnih jediničnih troškova u usporedbi s državama članicama sa sličnim operativnim i ekonomskim okružjem.

| (6) | Kad je riječ o Malti, iz ocjene je vidljivo da se revidirani ciljevi temelje na planiranom smanjenju utvrđenih rutnih jediničnih troškova u drugom referentnom razdoblju za prosječno 3 % godišnje. To je neznatno ispod ciljanog smanjenja prosječnih utvrđenih rutnih jediničnih troškova na razini Unije za to razdoblje. Međutim, tijekom kombiniranog razdoblja prvog i drugog referentnog razdoblja planirani utvrđeni rutni jedinični troškovi smanjuju se brže (– 4,6 %) nego cilj na razini Unije. Nadalje, revidirani cilj Malte za 2019. temelji se na planiranim utvrđenim rutnim jediničnim troškovima koji su znatno niži (40,4 %) od prosječnih utvrđenih rutnih jediničnih troškova država članica čije je operativno i ekonomsko okružje slično malteškom. Komisija stoga smatra da su revidirani ciljevi Malte za 2017., 2018. i 2019. u skladu s ciljevima na razini Unije u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću za drugo referentno razdoblje. |
| --- | --- |

(6)

Kad je riječ o Malti, iz ocjene je vidljivo da se revidirani ciljevi temelje na planiranom smanjenju utvrđenih rutnih jediničnih troškova u drugom referentnom razdoblju za prosječno 3 % godišnje. To je neznatno ispod ciljanog smanjenja prosječnih utvrđenih rutnih jediničnih troškova na razini Unije za to razdoblje. Međutim, tijekom kombiniranog razdoblja prvog i drugog referentnog razdoblja planirani utvrđeni rutni jedinični troškovi smanjuju se brže (– 4,6 %) nego cilj na razini Unije. Nadalje, revidirani cilj Malte za 2019. temelji se na planiranim utvrđenim rutnim jediničnim troškovima koji su znatno niži (40,4 %) od prosječnih utvrđenih rutnih jediničnih troškova država članica čije je operativno i ekonomsko okružje slično malteškom. Komisija stoga smatra da su revidirani ciljevi Malte za 2017., 2018. i 2019. u skladu s ciljevima na razini Unije u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću za drugo referentno razdoblje.

| (7) | Kad je riječ o Bugarskoj, iz ocjene je vidljivo da se revidirani ciljevi temelje na planiranom smanjenju utvrđenih rutnih jediničnih troškova u drugom referentnom razdoblju od prosječno 1,1 % godišnje. To je ispod ciljanog smanjenja prosječnih utvrđenih rutnih jediničnih troškova na razini Unije u tom razdoblju. Međutim, tijekom kombiniranog razdoblja prvog i drugog referentnog razdoblja planirani utvrđeni rutni jedinični troškovi smanjuju se brže (– 2,3 %) nego cilj na razini Unije. Nadalje, revidirani cilj Bugarske za 2019. temelji se na planiranim utvrđenim rutnim jediničnim troškovima koji su niži (3,0 %) od prosječnih utvrđenih rutnih jediničnih troškova država članica čije je operativno i ekonomsko okružje slično bugarskom. Komisija stoga smatra da su revidirani ciljevi Bugarske za 2017., 2018. i 2019. u skladu s ciljevima na razini Unije u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću za drugo referentno razdoblje. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o Bugarskoj, iz ocjene je vidljivo da se revidirani ciljevi temelje na planiranom smanjenju utvrđenih rutnih jediničnih troškova u drugom referentnom razdoblju od prosječno 1,1 % godišnje. To je ispod ciljanog smanjenja prosječnih utvrđenih rutnih jediničnih troškova na razini Unije u tom razdoblju. Međutim, tijekom kombiniranog razdoblja prvog i drugog referentnog razdoblja planirani utvrđeni rutni jedinični troškovi smanjuju se brže (– 2,3 %) nego cilj na razini Unije. Nadalje, revidirani cilj Bugarske za 2019. temelji se na planiranim utvrđenim rutnim jediničnim troškovima koji su niži (3,0 %) od prosječnih utvrđenih rutnih jediničnih troškova država članica čije je operativno i ekonomsko okružje slično bugarskom. Komisija stoga smatra da su revidirani ciljevi Bugarske za 2017., 2018. i 2019. u skladu s ciljevima na razini Unije u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću za drugo referentno razdoblje.

| (8) | Kad je riječ o Poljskoj, iz ocjene je vidljivo da se revidirani ciljevi temelje na planiranom smanjenju utvrđenih rutnih jediničnih troškova u drugom referentnom razdoblju od prosječno 0,1 % godišnje. To je ispod ciljanog smanjenja prosječnih utvrđenih rutnih jediničnih troškova na razini Unije u tom razdoblju. Tijekom kombiniranog razdoblja prvog i drugog referentnog razdoblja planirani utvrđeni rutni jedinični troškovi povećavaju se (u prosjeku +1,4 % godišnje). Međutim, revidirani cilj Poljske za 2019. temelji se na planiranim utvrđenim rutnim jediničnim troškovima koji su znatno niži (14,9 %) od prosječnih utvrđenih rutnih jediničnih troškova država članica čije je operativno i ekonomsko okružje slično poljskom. S obzirom na tu povoljnu razinu utvrđenih rutnih jediničnih troškova i posebne okolnosti kojima se objašnjava nepovoljan trend utvrđenih rutnih jediničnih troškova, posebice poduzimanje mjera u pogledu sigurnosti, Komisija smatra da su, uzme li se sve u obzir, revidirani ciljevi Poljske za 2017., 2018. i 2019. u skladu s ciljevima na razini Unije u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću za drugo referentno razdoblje. |
| --- | --- |

(8)

Kad je riječ o Poljskoj, iz ocjene je vidljivo da se revidirani ciljevi temelje na planiranom smanjenju utvrđenih rutnih jediničnih troškova u drugom referentnom razdoblju od prosječno 0,1 % godišnje. To je ispod ciljanog smanjenja prosječnih utvrđenih rutnih jediničnih troškova na razini Unije u tom razdoblju. Tijekom kombiniranog razdoblja prvog i drugog referentnog razdoblja planirani utvrđeni rutni jedinični troškovi povećavaju se (u prosjeku +1,4 % godišnje). Međutim, revidirani cilj Poljske za 2019. temelji se na planiranim utvrđenim rutnim jediničnim troškovima koji su znatno niži (14,9 %) od prosječnih utvrđenih rutnih jediničnih troškova država članica čije je operativno i ekonomsko okružje slično poljskom. S obzirom na tu povoljnu razinu utvrđenih rutnih jediničnih troškova i posebne okolnosti kojima se objašnjava nepovoljan trend utvrđenih rutnih jediničnih troškova, posebice poduzimanje mjera u pogledu sigurnosti, Komisija smatra da su, uzme li se sve u obzir, revidirani ciljevi Poljske za 2017., 2018. i 2019. u skladu s ciljevima na razini Unije u ključnom području performansi u vezi s troškovnom učinkovitošću za drugo referentno razdoblje.

| (9) | Provedbenu odluku (EU) 2015/348 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se uzeli u obzir revidirani ciljevi za Bugarsku, Maltu i Poljsku, |
| --- | --- |

(9)

Provedbenu odluku (EU) 2015/348 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se uzeli u obzir revidirani ciljevi za Bugarsku, Maltu i Poljsku,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog Provedbenoj odluci (EU) 2015/348 zamjenjuje se Prilogom ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2017.

Za Komisiju

Violeta BULC

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 96, 31.3.2004., str. 1.

1

(2)  
  SL L 128, 9.5.2013., str. 1.

2

(3)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/348 оd 2. ožujka 2015. o usklađenosti određenih ciljeva uključenih u planove na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora dostavljenih u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća s ciljevima performansi na razini Unije za drugo referentno razdoblje (SL L 60, 4.3.2015., str. 55.).

3

(4)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/1985 оd 31. listopada 2017. kojom se dopušta revizija ciljeva u ključnom području performansi povezanom s troškovnom učinkovitošću za godine 2017., 2018. i 2019. za usluge u zračnoj plovidbi za Maltu, Bugarsku i Poljsku u skladu s člankom 17. stavkom 1. Provedbene Uredbe (EU) br. 390/2013 (SL L 287, 4.11.2017., str. 28.).

4

---

PRILOG

„PRILOG

Ciljevi performansi u ključnim područjima performansi u vezi sa sigurnošću, okolišem, kapacitetom i troškovnom učinkovitošću uključeni u planove na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora dostavljene u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004 za koje je utvrđeno da su usklađeni s ciljevima performansi na razini Unije za drugo referentno razdoblje

KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI U VEZI SA SIGURNOŠĆU

Učinkovitost upravljanja sigurnošću (EOSM) i primjena klasifikacije ozbiljnosti na temelju metodologije pomagala za analizu rizika (RAT)

| DRŽAVA ČLANICA | FAB | EOSM | ATM osnovna razina % (RAT) | ATM ukupna razina % (RAT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | DRŽAVNA razina | ANSP razina | 2017. | 2019. | 2017. | 2019. |
| | SC | Ostali MO | SMI | RI | ATM-S | SMI | RI | ATM-S | SMI | RI | ATM-S | SMI | RI | ATM-S |
| Austrija | FAB CE | C | D | D | 94,17 | 93,33 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Hrvatska |
| Češka |
| Mađarska |
| Slovačka |
| Slovenija |
| Irska | UK - IR | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Ujedinjena Kraljevina |
| Belgija/Luksemburg | FAB EC | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 |
| Francuska |
| Njemačka |
| Nizozemska |
| [Švicarska] |
| Poljska | Baltic | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 90 | 90 | 100 |
| Litva |
| Cipar | Blue Med | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 95 | 95 | 100 |
| Grčka |
| Italija |
| Malta |
| Bugarska | Danube | C | C | D | 90 | 90 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 85 | 80 | 90 | 90 | 100 |
| Rumunjska |
| Danska | DK - SE | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Švedska |
| Estonija | NEFAB | C | C | D | 95 | 95 | 85 | 100 | 100 | 100 | 90 | 90 | 85 | 100 | 100 | 100 |
| Finska |
| Latvija |
| [Norveška] |
| Portugal | SW | C | D | D | 90 | 90 | 90 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 90 | 80 | 80 | 100 |
| Španjolska |

DRŽAVA ČLANICA

FAB

EOSM

ATM osnovna razina % (RAT)

ATM ukupna razina % (RAT)

DRŽAVNA razina

ANSP razina

2017.

2019.

2017.

2019.

SC

Ostali MO

SMI

RI

ATM-S

SMI

RI

ATM-S

SMI

RI

ATM-S

SMI

RI

ATM-S

Austrija

FAB CE

C

D

D

94,17

93,33

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Hrvatska

Češka

Mađarska

Slovačka

Slovenija

Irska

UK - IR

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Ujedinjena Kraljevina

Belgija/Luksemburg

FAB EC

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

Francuska

Njemačka

Nizozemska

[Švicarska]

Poljska

Baltic

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

90

90

100

Litva

Cipar

Blue Med

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

95

95

100

Grčka

Italija

Malta

Bugarska

Danube

C

C

D

90

90

80

100

100

100

80

85

80

90

90

100

Rumunjska

Danska

DK - SE

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Švedska

Estonija

NEFAB

C

C

D

95

95

85

100

100

100

90

90

85

100

100

100

Finska

Latvija

[Norveška]

Portugal

SW

C

D

D

90

90

90

100

100

100

80

80

90

80

80

100

Španjolska

Pokrate:

| „SC” | : | Cilj upravljanja „kultura sigurnosti” kako je naveden u točki 1.1. (a) odjeljka 2. Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 390/2013 |
| --- | --- | --- |
| „Ostali MO” | : | Ciljevi upravljanja kako su navedeni u točki 1.1. (a) odjeljka 2. Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 390/2013 osim cilja „kultura sigurnosti” |
| „RI” | : | Neodobreni ulazi na uzletno-sletnu stazu |
| „SMI” | : | Kršenja minimalne separacije |
| „ATM-S” | : | Događaji specifični za ATM |

„SC”

:

Cilj upravljanja „kultura sigurnosti” kako je naveden u točki 1.1. (a) odjeljka 2. Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 390/2013

„Ostali MO”

:

Ciljevi upravljanja kako su navedeni u točki 1.1. (a) odjeljka 2. Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 390/2013 osim cilja „kultura sigurnosti”

„RI”

:

Neodobreni ulazi na uzletno-sletnu stazu

„SMI”

:

Kršenja minimalne separacije

„ATM-S”

:

Događaji specifični za ATM

KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI U VEZI S OKOLIŠEM

Učinkovitost horizontalnog leta na ruti za stvarnu putanju

| DRŽAVA ČLANICA | FAB | FAB CILJ ZA OKOLIŠ (%) |
| --- | --- | --- |
| | | 2019. |
| Austrija | FAB CE | 1,81 |
| Hrvatska |
| Češka |
| Mađarska |
| Slovačka |
| Slovenija |
| Irska | UK - IR | 2,99 |
| Ujedinjena Kraljevina |
| Belgija/Luksemburg | FAB EC | 2,96 |
| Francuska |
| Njemačka |
| Nizozemska |
| [Švicarska] |
| Poljska | Baltic | 1,36 |
| Litva |
| Cipar | Blue Med | 2,45 |
| Grčka |
| Italija |
| Malta |
| Bugarska | Danube | 1,37 |
| Rumunjska |
| Danska | DK - SE | 1,19 |
| Švedska |
| Estonija | NEFAB | 1,22 |
| Finska |
| Latvija |
| [Norveška] |
| Portugal | SW | 3,28 |
| Španjolska |

DRŽAVA ČLANICA

FAB

FAB CILJ ZA OKOLIŠ (%)

2019.

Austrija

FAB CE

1,81

Hrvatska

Češka

Mađarska

Slovačka

Slovenija

Irska

UK - IR

2,99

Ujedinjena Kraljevina

Belgija/Luksemburg

FAB EC

2,96

Francuska

Njemačka

Nizozemska

[Švicarska]

Poljska

Baltic

1,36

Litva

Cipar

Blue Med

2,45

Grčka

Italija

Malta

Bugarska

Danube

1,37

Rumunjska

Danska

DK - SE

1,19

Švedska

Estonija

NEFAB

1,22

Finska

Latvija

[Norveška]

Portugal

SW

3,28

Španjolska

KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI U VEZI S KAPACITETOM

Minute kašnjenja na ruti ATFM-a (upravljanje protokom zračnog prometa) po letu

| DRŽAVA ČLANICA | FAB | FAB CILJ ZA KAPACITET NA RUTI |
| --- | --- | --- |
| 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| Irska | UK - IR | 0,25 | 0,26 | 0,26 | 0,26 | 0,26 |
| Ujedinjena Kraljevina |
| Poljska | Baltic | 0,21 | 0,21 | 0,21 | 0,22 | 0,22 |
| Litva |
| Danska | DK - SE | 0,10 | 0,10 | 0,10 | 0,09 | 0,09 |
| Švedska |
| Estonija | NEFAB | 0,12 | 0,12 | 0,13 | 0,13 | 0,13 |
| Finska |
| Latvija |
| [Norveška] |

DRŽAVA ČLANICA

FAB

FAB CILJ ZA KAPACITET NA RUTI

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

Irska

UK - IR

0,25

0,26

0,26

0,26

0,26

Ujedinjena Kraljevina

Poljska

Baltic

0,21

0,21

0,21

0,22

0,22

Litva

Danska

DK - SE

0,10

0,10

0,10

0,09

0,09

Švedska

Estonija

NEFAB

0,12

0,12

0,13

0,13

0,13

Finska

Latvija

[Norveška]

KLJUČNO PODRUČJE PERFORMANSI U VEZI S TROŠKOVNOM UČINKOVITOŠĆU

Legenda:

| Pokazatelj | Stavka | Jedinice |
| --- | --- | --- |
| (A) | Ukupni utvrđeni rutni troškovi | (u nominalnoj vrijednosti i u nacionalnoj valuti) |
| (B) | Stopa inflacije | (%) |
| (C) | Indeks inflacije | (100 = 2009.) |
| (D) | Ukupni utvrđeni rutni troškovi | (po stvarnim cijenama iz 2009. i u nacionalnoj valuti) |
| (E) | Ukupni broj jedinica rutnih usluga | (TSU, Total En-route Services Units) |
| (F) | Utvrđeni jedinični rutni trošak (DUC) | (po stvarnim cijenama iz 2009. i u nacionalnoj valuti) |

Pokazatelj

Stavka

Jedinice

(A)

Ukupni utvrđeni rutni troškovi

(u nominalnoj vrijednosti i u nacionalnoj valuti)

(B)

Stopa inflacije

(%)

(C)

Indeks inflacije

(100 = 2009.)

(D)

Ukupni utvrđeni rutni troškovi

(po stvarnim cijenama iz 2009. i u nacionalnoj valuti)

(E)

Ukupni broj jedinica rutnih usluga

(TSU, Total En-route Services Units)

(F)

Utvrđeni jedinični rutni trošak (DUC)

(po stvarnim cijenama iz 2009. i u nacionalnoj valuti)

BALTIC FAB

Naplatna zona Litva – valuta: EUR

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 23 316 993 | 23 342 321 | 24 186 978 | 25 093 574 | 25 748 766 |
| (B) | 1,7 % | 2,2 % | 2,5 % | 2,2 % | 2,2 % |
| (C) | 112,9 | 115,4 | 118,4 | 121,0 | 123,7 |
| (D) | 20 652 919 | 20 223 855 | 20 434 886 | 20 737 566 | 20 814 037 |
| (E) | 490 928 | 508 601 | 524 877 | 541 672 | 559 548 |
| (F) | 42,07 | 39,76 | 38,93 | 38,28 | 37,20 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

23 316 993

23 342 321

24 186 978

25 093 574

25 748 766

(B)

1,7 %

2,2 %

2,5 %

2,2 %

2,2 %

(C)

112,9

115,4

118,4

121,0

123,7

(D)

20 652 919

20 223 855

20 434 886

20 737 566

20 814 037

(E)

490 928

508 601

524 877

541 672

559 548

(F)

42,07

39,76

38,93

38,28

37,20

Naplatna zona Poljska – valuta: PLN

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 658 592 342 | 687 375 337 | 807 874 605 | 840 660 505 | 795 098 157 |
| (B) | 2,4 % | 2,5 % | 1,1 % | 1,9 % | 2,4 % |
| (C) | 115,9 | 118,7 | 111,3 | 113,4 | 116,1 |
| (D) | 568 474 758 | 578 848 069 | 725 678 008 | 741 339 221 | 685 060 982 |
| (E) | 4 362 840 | 4 544 000 | 4 299 929 | 4 419 000 | 4 560 000 |
| (F) | 130,30 | 127,39 | 168,77 | 167,76 | 150,23 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

658 592 342

687 375 337

807 874 605

840 660 505

795 098 157

(B)

2,4 %

2,5 %

1,1 %

1,9 %

2,4 %

(C)

115,9

118,7

111,3

113,4

116,1

(D)

568 474 758

578 848 069

725 678 008

741 339 221

685 060 982

(E)

4 362 840

4 544 000

4 299 929

4 419 000

4 560 000

(F)

130,30

127,39

168,77

167,76

150,23

BLUE MED FAB

Naplatna zona Cipar – valuta: EUR

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 52 708 045 | 53 598 493 | 55 916 691 | 57 610 277 | 59 360 816 |
| (B) | 1,6 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,8 % | 2,0 % |
| (C) | 112,9 | 114,8 | 116,8 | 118,9 | 121,3 |
| (D) | 46 681 639 | 46 676 772 | 47 881 610 | 48 459 560 | 48 952 987 |
| (E) | 1 395 081 | 1 425 773 | 1 457 140 | 1 489 197 | 1 521 959 |
| (F) | 33,46 | 32,74 | 32,86 | 32,54 | 32,16 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

52 708 045

53 598 493

55 916 691

57 610 277

59 360 816

(B)

1,6 %

1,7 %

1,7 %

1,8 %

2,0 %

(C)

112,9

114,8

116,8

118,9

121,3

(D)

46 681 639

46 676 772

47 881 610

48 459 560

48 952 987

(E)

1 395 081

1 425 773

1 457 140

1 489 197

1 521 959

(F)

33,46

32,74

32,86

32,54

32,16

Naplatna zona Grčka – valuta: EUR

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 147 841 464 | 151 226 557 | 155 317 991 | 156 939 780 | 164 629 376 |
| (B) | 0,3 % | 1,1 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,6 % |
| (C) | 107,9 | 109,1 | 110,4 | 111,8 | 113,6 |
| (D) | 136 958 572 | 138 630 543 | 140 635 901 | 140 350 008 | 144 936 752 |
| (E) | 4 231 888 | 4 318 281 | 4 404 929 | 4 492 622 | 4 599 834 |
| (F) | 32,36 | 32,10 | 31,93 | 31,24 | 31,51 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

147 841 464

151 226 557

155 317 991

156 939 780

164 629 376

(B)

0,3 %

1,1 %

1,2 %

1,3 %

1,6 %

(C)

107,9

109,1

110,4

111,8

113,6

(D)

136 958 572

138 630 543

140 635 901

140 350 008

144 936 752

(E)

4 231 888

4 318 281

4 404 929

4 492 622

4 599 834

(F)

32,36

32,10

31,93

31,24

31,51

Naplatna zona Malta – valuta: EUR

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 17 736 060 | 19 082 057 | 20 694 940 | 21 720 523 | 22 752 314 |
| (B) | 1,7 % | 1,8 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 111,9 | 114,0 | 115,9 | 117,9 | 119,9 |
| (D) | 15 844 908 | 16 745 957 | 17 857 802 | 18 429 483 | 18 982 242 |
| (E) | 609 000 | 621 000 | 880 000 | 933 000 | 990 000 |
| (F) | 26,02 | 26,97 | 20,29 | 19,75 | 19,17 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

17 736 060

19 082 057

20 694 940

21 720 523

22 752 314

(B)

1,7 %

1,8 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

(C)

111,9

114,0

115,9

117,9

119,9

(D)

15 844 908

16 745 957

17 857 802

18 429 483

18 982 242

(E)

609 000

621 000

880 000

933 000

990 000

(F)

26,02

26,97

20,29

19,75

19,17

DANUBE FAB

Naplatna zona Bugarska – valuta: BGN

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 166 771 377 | 172 805 739 | 219 350 068 | 228 283 095 | 232 773 544 |
| (B) | 0,9 % | 1,8 % | 1,1 % | 1,2 % | 1,4 % |
| (C) | 110,1 | 112,1 | 106,9 | 108,1 | 109,7 |
| (D) | 151 495 007 | 154 219 178 | 205 254 233 | 211 080 244 | 212 260 655 |
| (E) | 2 627 000 | 2 667 000 | 3 439 000 | 3 611 824 | 3 745 039 |
| (F) | 57,67 | 57,82 | 59,68 | 58,44 | 56,68 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

166 771 377

172 805 739

219 350 068

228 283 095

232 773 544

(B)

0,9 %

1,8 %

1,1 %

1,2 %

1,4 %

(C)

110,1

112,1

106,9

108,1

109,7

(D)

151 495 007

154 219 178

205 254 233

211 080 244

212 260 655

(E)

2 627 000

2 667 000

3 439 000

3 611 824

3 745 039

(F)

57,67

57,82

59,68

58,44

56,68

Naplatna zona Rumunjska – valuta: RON

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 690 507 397 | 704 650 329 | 718 659 958 | 735 119 853 | 753 216 461 |
| (B) | 3,1 % | 3,0 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| (C) | 126,9 | 130,7 | 134,4 | 138,2 | 141,9 |
| (D) | 543 963 841 | 538 937 162 | 534 681 066 | 532 030 334 | 530 795 951 |
| (E) | 4 012 887 | 4 117 019 | 4 219 063 | 4 317 155 | 4 441 542 |
| (F) | 135,55 | 130,90 | 126,73 | 123,24 | 119,51 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

690 507 397

704 650 329

718 659 958

735 119 853

753 216 461

(B)

3,1 %

3,0 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

(C)

126,9

130,7

134,4

138,2

141,9

(D)

543 963 841

538 937 162

534 681 066

532 030 334

530 795 951

(E)

4 012 887

4 117 019

4 219 063

4 317 155

4 441 542

(F)

135,55

130,90

126,73

123,24

119,51

DANSKA - ŠVEDSKA FAB

Naplatna zona Danska – valuta: DKK

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 726 872 134 | 724 495 393 | 735 983 926 | 749 032 040 | 750 157 741 |
| (B) | 1,8 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % |
| (C) | 111,6 | 114,1 | 116,6 | 119,1 | 121,8 |
| (D) | 651 263 654 | 635 160 606 | 631 342 985 | 628 704 443 | 616 095 213 |
| (E) | 1 553 000 | 1 571 000 | 1 589 000 | 1 608 000 | 1 628 000 |
| (F) | 419,36 | 404,30 | 397,32 | 390,99 | 378,44 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

726 872 134

724 495 393

735 983 926

749 032 040

750 157 741

(B)

1,8 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

(C)

111,6

114,1

116,6

119,1

121,8

(D)

651 263 654

635 160 606

631 342 985

628 704 443

616 095 213

(E)

1 553 000

1 571 000

1 589 000

1 608 000

1 628 000

(F)

419,36

404,30

397,32

390,99

378,44

Naplatna zona Švedska – valuta: SEK

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 1 951 544 485 | 1 974 263 091 | 1 970 314 688 | 1 964 628 986 | 1 958 887 595 |
| (B) | 1,6 % | 2,4 % | 2,1 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 106,1 | 108,6 | 110,9 | 113,1 | 115,4 |
| (D) | 1 840 204 091 | 1 817 994 673 | 1 777 040 937 | 1 737 169 570 | 1 698 130 296 |
| (E) | 3 257 000 | 3 303 000 | 3 341 000 | 3 383 000 | 3 425 000 |
| (F) | 565,00 | 550,41 | 531,89 | 513,50 | 495,80 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

1 951 544 485

1 974 263 091

1 970 314 688

1 964 628 986

1 958 887 595

(B)

1,6 %

2,4 %

2,1 %

2,0 %

2,0 %

(C)

106,1

108,6

110,9

113,1

115,4

(D)

1 840 204 091

1 817 994 673

1 777 040 937

1 737 169 570

1 698 130 296

(E)

3 257 000

3 303 000

3 341 000

3 383 000

3 425 000

(F)

565,00

550,41

531,89

513,50

495,80

FAB CE

Naplatna zona Hrvatska – valuta: HRK

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 670 066 531 | 687 516 987 | 691 440 691 | 687 394 177 | 674 346 800 |
| (B) | 0,2 % | 1,0 % | 1,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| (C) | 109,2 | 110,4 | 112,0 | 114,8 | 117,7 |
| (D) | 613 414 184 | 622 991 131 | 617 287 272 | 598 707 050 | 573 017 597 |
| (E) | 1 763 000 | 1 783 000 | 1 808 000 | 1 863 185 | 1 926 787 |
| (F) | 347,94 | 349,41 | 341,42 | 321,34 | 297,40 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

670 066 531

687 516 987

691 440 691

687 394 177

674 346 800

(B)

0,2 %

1,0 %

1,5 %

2,5 %

2,5 %

(C)

109,2

110,4

112,0

114,8

117,7

(D)

613 414 184

622 991 131

617 287 272

598 707 050

573 017 597

(E)

1 763 000

1 783 000

1 808 000

1 863 185

1 926 787

(F)

347,94

349,41

341,42

321,34

297,40

Naplatna zona Češka – valuta: CZK

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 3 022 287 900 | 3 087 882 700 | 3 126 037 100 | 3 149 817 800 | 3 102 014 900 |
| (B) | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 111,5 | 113,7 | 116,0 | 118,3 | 120,7 |
| (D) | 2 710 775 667 | 2 715 303 433 | 2 694 955 079 | 2 662 212 166 | 2 570 401 338 |
| (E) | 2 548 000 | 2 637 000 | 2 717 000 | 2 795 000 | 2 881 000 |
| (F) | 1 063,88 | 1 029,69 | 991,89 | 952,49 | 892,19 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

3 022 287 900

3 087 882 700

3 126 037 100

3 149 817 800

3 102 014 900

(B)

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

(C)

111,5

113,7

116,0

118,3

120,7

(D)

2 710 775 667

2 715 303 433

2 694 955 079

2 662 212 166

2 570 401 338

(E)

2 548 000

2 637 000

2 717 000

2 795 000

2 881 000

(F)

1 063,88

1 029,69

991,89

952,49

892,19

Naplatna zona Mađarska – valuta: HUF

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 28 133 097 383 | 29 114 984 951 | 29 632 945 277 | 30 406 204 408 | 31 345 254 629 |
| (B) | 1,8 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| (C) | 119,3 | 122,8 | 126,5 | 130,3 | 134,2 |
| (D) | 23 587 547 923 | 23 699 795 100 | 23 418 852 735 | 23 330 056 076 | 23 350 067 982 |
| (E) | 2 457 201 | 2 364 165 | 2 413 812 | 2 453 639 | 2 512 526 |
| (F) | 9 599,36 | 10 024,60 | 9 702,02 | 9 508,35 | 9 293,46 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

28 133 097 383

29 114 984 951

29 632 945 277

30 406 204 408

31 345 254 629

(B)

1,8 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

(C)

119,3

122,8

126,5

130,3

134,2

(D)

23 587 547 923

23 699 795 100

23 418 852 735

23 330 056 076

23 350 067 982

(E)

2 457 201

2 364 165

2 413 812

2 453 639

2 512 526

(F)

9 599,36

10 024,60

9 702,02

9 508,35

9 293,46

Naplatna zona Slovenija – valuta: EUR

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 32 094 283 | 33 168 798 | 33 870 218 | 34 392 801 | 35 029 005 |
| (B) | 1,6 % | 2,1 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 111,9 | 114,3 | 116,5 | 118,8 | 121,2 |
| (D) | 28 675 840 | 29 018 678 | 29 079 819 | 28 949 500 | 28 906 876 |
| (E) | 481 500 | 499 637 | 514 217 | 529 770 | 546 470 |
| (F) | 59,56 | 58,08 | 56,55 | 54,65 | 52,90 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

32 094 283

33 168 798

33 870 218

34 392 801

35 029 005

(B)

1,6 %

2,1 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

(C)

111,9

114,3

116,5

118,8

121,2

(D)

28 675 840

29 018 678

29 079 819

28 949 500

28 906 876

(E)

481 500

499 637

514 217

529 770

546 470

(F)

59,56

58,08

56,55

54,65

52,90

NEFAB

Naplatna zona Estonija – valuta: EUR

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 23 098 175 | 24 757 151 | 25 985 553 | 27 073 003 | 28 182 980 |
| (B) | 3,0 % | 3,1 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| (C) | 123,3 | 127,1 | 130,9 | 134,8 | 138,9 |
| (D) | 18 739 585 | 19 481 586 | 19 852 645 | 20 081 013 | 20 295 459 |
| (E) | 774 641 | 801 575 | 827 117 | 855 350 | 885 643 |
| (F) | 24,19 | 24,30 | 24,00 | 23,48 | 22,92 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

23 098 175

24 757 151

25 985 553

27 073 003

28 182 980

(B)

3,0 %

3,1 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

(C)

123,3

127,1

130,9

134,8

138,9

(D)

18 739 585

19 481 586

19 852 645

20 081 013

20 295 459

(E)

774 641

801 575

827 117

855 350

885 643

(F)

24,19

24,30

24,00

23,48

22,92

Naplatna zona Finska – valuta: EUR

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 45 050 000 | 45 596 000 | 46 064 000 | 46 321 000 | 46 468 000 |
| (B) | 1,5 % | 1,7 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 114,4 | 116,4 | 118,6 | 121,0 | 123,4 |
| (D) | 39 368 663 | 39 179 750 | 38 843 860 | 38 294 684 | 37 662 953 |
| (E) | 792 600 | 812 000 | 827 000 | 843 000 | 861 000 |
| (F) | 49,67 | 48,25 | 46,97 | 45,43 | 43,74 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

45 050 000

45 596 000

46 064 000

46 321 000

46 468 000

(B)

1,5 %

1,7 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

(C)

114,4

116,4

118,6

121,0

123,4

(D)

39 368 663

39 179 750

38 843 860

38 294 684

37 662 953

(E)

792 600

812 000

827 000

843 000

861 000

(F)

49,67

48,25

46,97

45,43

43,74

Naplatna zona Latvija – valuta: EUR

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 22 680 662 | 23 118 000 | 23 902 000 | 24 692 818 | 25 534 000 |
| (B) | 2,5 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % |
| (C) | 109,7 | 112,2 | 114,8 | 117,4 | 120,1 |
| (D) | 20 683 885 | 20 603 685 | 20 823 477 | 21 028 777 | 21 256 247 |
| (E) | 802 000 | 824 000 | 844 000 | 867 000 | 890 000 |
| (F) | 25,79 | 25,00 | 24,67 | 24,25 | 23,88 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

22 680 662

23 118 000

23 902 000

24 692 818

25 534 000

(B)

2,5 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

(C)

109,7

112,2

114,8

117,4

120,1

(D)

20 683 885

20 603 685

20 823 477

21 028 777

21 256 247

(E)

802 000

824 000

844 000

867 000

890 000

(F)

25,79

25,00

24,67

24,25

23,88

SW FAB

Naplatna zona Portugal – valuta: EUR

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 111 331 252 | 117 112 878 | 121 117 127 | 124 427 807 | 127 871 286 |
| (B) | 1,2 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % |
| (C) | 110,5 | 112,2 | 113,8 | 115,5 | 117,3 |
| (D) | 100 758 704 | 104 424 905 | 106 399 345 | 107 692 336 | 109 037 112 |
| (E) | 3 095 250 | 3 104 536 | 3 122 232 | 3 147 209 | 3 171 128 |
| (F) | 32,55 | 33,64 | 34,08 | 34,22 | 34,38 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

111 331 252

117 112 878

121 117 127

124 427 807

127 871 286

(B)

1,2 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

(C)

110,5

112,2

113,8

115,5

117,3

(D)

100 758 704

104 424 905

106 399 345

107 692 336

109 037 112

(E)

3 095 250

3 104 536

3 122 232

3 147 209

3 171 128

(F)

32,55

33,64

34,08

34,22

34,38

ŠPANJOLSKA

Naplatna zona Španjolska (kontinentalni dio) – valuta: EUR

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 620 443 569 | 622 072 583 | 622 240 962 | 625 580 952 | 627 777 294 |
| (B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| (C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| (D) | 561 172 369 | 557 638 172 | 552 025 959 | 549 379 889 | 545 563 910 |
| (E) | 8 880 000 | 8 936 000 | 9 018 000 | 9 128 000 | 9 238 000 |
| (F) | 63,20 | 62,40 | 61,21 | 60,19 | 59,06 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

620 443 569

622 072 583

622 240 962

625 580 952

627 777 294

(B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

(C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

(D)

561 172 369

557 638 172

552 025 959

549 379 889

545 563 910

(E)

8 880 000

8 936 000

9 018 000

9 128 000

9 238 000

(F)

63,20

62,40

61,21

60,19

59,06

Naplatna zona Španjolska (Kanarski otoci) – valuta: EUR

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 98 528 223 | 98 750 683 | 99 003 882 | 98 495 359 | 98 326 935 |
| (B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| (C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| (D) | 89 115 786 | 88 522 066 | 87 832 072 | 86 497 790 | 85 450 091 |
| (E) | 1 531 000 | 1 528 000 | 1 531 000 | 1 537 000 | 1 543 000 |
| (F) | 58,21 | 57,93 | 57,37 | 56,28 | 55,38 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

98 528 223

98 750 683

99 003 882

98 495 359

98 326 935

(B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

(C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

(D)

89 115 786

88 522 066

87 832 072

86 497 790

85 450 091

(E)

1 531 000

1 528 000

1 531 000

1 537 000

1 543 000

(F)

58,21

57,93

57,37

56,28

55,38

UK-IR FAB

Naplatna zona Irska – valuta: EUR

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 118 046 200 | 121 386 700 | 125 595 100 | 129 364 400 | 130 778 800 |
| (B) | 1,1 % | 1,2 % | 1,4 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 103,7 | 105,0 | 106,4 | 108,2 | 110,1 |
| (D) | 113 811 728 | 115 644 664 | 118 001 964 | 119 511 684 | 118 798 780 |
| (E) | 4 000 000 | 4 049 624 | 4 113 288 | 4 184 878 | 4 262 135 |
| (F) | 28,45 | 28,56 | 28,69 | 28,56 | 27,87 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

118 046 200

121 386 700

125 595 100

129 364 400

130 778 800

(B)

1,1 %

1,2 %

1,4 %

1,7 %

1,7 %

(C)

103,7

105,0

106,4

108,2

110,1

(D)

113 811 728

115 644 664

118 001 964

119 511 684

118 798 780

(E)

4 000 000

4 049 624

4 113 288

4 184 878

4 262 135

(F)

28,45

28,56

28,69

28,56

27,87

Naplatna zona Ujedinjena Kraljevina – valuta: GBP

| | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 686 348 218 | 687 119 724 | 690 004 230 | 682 569 359 | 673 089 111 |
| (B) | 1,9 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 118,2 | 120,5 | 122,9 | 125,3 | 127,8 |
| (D) | 580 582 809 | 570 397 867 | 561 561 156 | 544 617 914 | 526 523 219 |
| (E) | 10 244 000 | 10 435 000 | 10 583 000 | 10 758 000 | 10 940 000 |
| (F) | 56,68 | 54,66 | 53,06 | 50,62 | 48,13 |

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

(A)

686 348 218

687 119 724

690 004 230

682 569 359

673 089 111

(B)

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

(C)

118,2

120,5

122,9

125,3

127,8

(D)

580 582 809

570 397 867

561 561 156

544 617 914

526 523 219

(E)

10 244 000

10 435 000

10 583 000

10 758 000

10 940 000

(F)

56,68

54,66

53,06

50,62

48,13

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/80

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/2377

оd 15. prosinca 2017.

o emisijama stakleničkih plinova obuhvaćenima Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća za svaku državu članicu za 2015.

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8476)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama na nacionalnoj razini i razini Unije te stavljanju izvan snage Odluke br. 280/2004/EZ (1), a posebno njezin članak 19. stavak 6.,

budući da:

| (1) | U Odluci br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđeni su godišnje emisijske kvote za svaku državu članicu za svaku godinu razdoblja od 2013. do 2020. i mehanizam za godišnju ocjenu usklađenosti s tim ograničenjima. Godišnje emisijske kvote država članica izražene u tonama ekvivalenta CO2 navedene su u Odluci Komisije 2013/162/EU (3). Prilagodbe godišnjih emisijskih kvota za svaku državu članicu navedene su u Provedbenoj odluci Komisije 2013/634/EU (4). |
| --- | --- |

(1)

U Odluci br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđeni su godišnje emisijske kvote za svaku državu članicu za svaku godinu razdoblja od 2013. do 2020. i mehanizam za godišnju ocjenu usklađenosti s tim ograničenjima. Godišnje emisijske kvote država članica izražene u tonama ekvivalenta CO2 navedene su u Odluci Komisije 2013/162/EU (3). Prilagodbe godišnjih emisijskih kvota za svaku državu članicu navedene su u Provedbenoj odluci Komisije 2013/634/EU (4).

| (2) | U članku 19. Uredbe (EU) br. 525/2013 utvrđen je postupak za pregled inventara emisija stakleničkih plinova država članica radi ocjenjivanja usklađenosti s Odlukom br. 406/2009/EZ. Godišnji pregled iz članka 19. stavka 2. Uredbe 525/2013/EU izvršen je na temelju podataka o emisijama za 2015. koji su Komisiji dostavljeni u izvješću iz ožujka 2017. u skladu s postupcima utvrđenima u poglavlju III. Provedbene uredbe Komisije 749/2014/EU (5) i Prilogu XVI. toj uredbi. |
| --- | --- |

(2)

U članku 19. Uredbe (EU) br. 525/2013 utvrđen je postupak za pregled inventara emisija stakleničkih plinova država članica radi ocjenjivanja usklađenosti s Odlukom br. 406/2009/EZ. Godišnji pregled iz članka 19. stavka 2. Uredbe 525/2013/EU izvršen je na temelju podataka o emisijama za 2015. koji su Komisiji dostavljeni u izvješću iz ožujka 2017. u skladu s postupcima utvrđenima u poglavlju III. Provedbene uredbe Komisije 749/2014/EU (5) i Prilogu XVI. toj uredbi.

| (3) | Pri utvrđivanju ukupne količine emisija stakleničkih plinova za 2015. obuhvaćenih Odlukom br. 406/2009/EZ za svaku državu članicu trebali bi se uzeti u obzir tehnički ispravci i revidirane procjene izračunane tijekom godišnjeg pregleda kako su dostavljene u završnim izvješćima o pregledu sastavljenima u skladu s člankom 35. stavkom 2. Uredbe br. 749/2014/EU. |
| --- | --- |

(3)

Pri utvrđivanju ukupne količine emisija stakleničkih plinova za 2015. obuhvaćenih Odlukom br. 406/2009/EZ za svaku državu članicu trebali bi se uzeti u obzir tehnički ispravci i revidirane procjene izračunane tijekom godišnjeg pregleda kako su dostavljene u završnim izvješćima o pregledu sastavljenima u skladu s člankom 35. stavkom 2. Uredbe br. 749/2014/EU.

| (4) | Ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan objave kako bi se uskladila s odredbama članka 19. stavka 7. Uredbe (EU) br. 525/2013, kojim je propisano da je dan objave ove Odluke prvi dan četveromjesečnog razdoblja u kojemu je državama članicama dopuštena upotreba mehanizama fleksibilnosti u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ, |
| --- | --- |

(4)

Ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan objave kako bi se uskladila s odredbama članka 19. stavka 7. Uredbe (EU) br. 525/2013, kojim je propisano da je dan objave ove Odluke prvi dan četveromjesečnog razdoblja u kojemu je državama članicama dopuštena upotreba mehanizama fleksibilnosti u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Ukupna količina emisija stakleničkih plinova obuhvaćenih Odlukom br. 406/2009/EZ za svaku državu članicu za 2015. koja proizlazi iz inventarskih podataka ispravljenih nakon dovršetka godišnjeg pregleda iz članka 19. stavka 2. Uredbe 525/2013/EU utvrđena je u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 165, 18.6.2013., str. 13.

1

(2)  Odluka br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o naporima koje poduzimaju države članice radi smanjenja emisija stakleničkih plinova s ciljem ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020. godine (SL L 140, 5.6.2009., str. 136.).

2

(3)  Odluka Komisije 2013/162/EU od 26. ožujka 2013. o utvrđivanju godišnjih emisijskih jedinica za razdoblje od 2013. do 2020. u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 90, 28.3.2013., str. 106.).

3

(4)  Provedbena odluka Komisije 2013/634/EU od 31. listopada 2013. o prilagodbama godišnjih emisijskih kvota država članica za razdoblje 2013. – 2020. u skladu s Odlukom 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 292, 1.11.2013., str. 19.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 749/2014 оd 30. lipnja 2014. o strukturi, formatu, postupcima podnošenja i pregledu informacija koje države članice dostavljaju u skladu s Uredbom (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 203, 11.7.2014., str. 23.).

5

---

PRILOG

| Država članica | Emisije stakleničkih plinova za 2015. obuhvaćene Odlukom br. 406/2009/EZ
  (u tonama ekvivalenta ugljikova dioksida) |
| --- | --- |
| Belgija | 72 719 520 |
| Bugarska | 25 354 866 |
| Češka | 61 282 020 |
| Danska | 32 520 220 |
| Njemačka | 444 080 615 |
| Estonija | 6 144 411 |
| Irska | 43 037 173 |
| Grčka | 45 449 373 |
| Španjolska | 196 153 196 |
| Francuska | 353 009 851 |
| Hrvatska | 15 565 304 |
| Italija | 273 282 682 |
| Cipar | 4 060 621 |
| Latvija | 9 005 121 |
| Litva | 13 250 961 |
| Luksemburg | 8 607 481 |
| Mađarska | 41 437 586 |
| Malta | 1 300 741 |
| Nizozemska | 101 119 720 |
| Austrija | 49 295 422 |
| Poljska | 186 772 424 |
| Portugal | 40 614 056 |
| Rumunjska | 74 555 379 |
| Slovenija | 10 719 610 |
| Slovačka | 20 084 623 |
| Finska | 29 886 479 |
| Švedska | 33 897 178 |
| Ujedinjena Kraljevina | 326 027 912 |

Država članica

Emisije stakleničkih plinova za 2015. obuhvaćene Odlukom br. 406/2009/EZ

(u tonama ekvivalenta ugljikova dioksida)

Belgija

72 719 520

Bugarska

25 354 866

Češka

61 282 020

Danska

32 520 220

Njemačka

444 080 615

Estonija

6 144 411

Irska

43 037 173

Grčka

45 449 373

Španjolska

196 153 196

Francuska

353 009 851

Hrvatska

15 565 304

Italija

273 282 682

Cipar

4 060 621

Latvija

9 005 121

Litva

13 250 961

Luksemburg

8 607 481

Mađarska

41 437 586

Malta

1 300 741

Nizozemska

101 119 720

Austrija

49 295 422

Poljska

186 772 424

Portugal

40 614 056

Rumunjska

74 555 379

Slovenija

10 719 610

Slovačka

20 084 623

Finska

29 886 479

Švedska

33 897 178

Ujedinjena Kraljevina

326 027 912

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/83

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/2378

оd 15. prosinca 2017.

o sukladnosti jediničnih cijena za naplatne zone za 2017. u skladu s člankom 17. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 391/2013

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8501)

(Vjerodostojni su samo tekstovi na češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, nizozemskom, njemačkom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o pružanju usluga u zračnoj plovidbi u jedinstvenom europskom nebu (Uredba o pružanju usluga) (1), a posebno njezin članak 15. stavak 4.,

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 391/2013 od 3. svibnja 2013. o utvrđivanju zajedničkog sustava obračuna naknada za usluge u zračnoj plovidbi (2), a posebno njezin članak 17. stavak 1. točku (d),

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 391/2013 utvrđuje se zajednički sustav obračuna naknada za usluge u zračnoj plovidbi. Zajednički sustav obračuna naknada važan je za ostvarenje ciljeva plana performansi kako je utvrđeno člankom 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 390/2013 (4). |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 391/2013 utvrđuje se zajednički sustav obračuna naknada za usluge u zračnoj plovidbi. Zajednički sustav obračuna naknada važan je za ostvarenje ciljeva plana performansi kako je utvrđeno člankom 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 390/2013 (4).

| (2) | Provedbenom odlukom Komisije 2014/132/EU (5) postavljaju se ciljevi performansi na razini Unije, uključujući cilj troškovne učinkovitosti za rutne usluge u zračnoj plovidbi izražen u utvrđenim jediničnim troškovima za pružanje tih usluga, za drugo referentno razdoblje kojim su obuhvaćene godine od 2015. do uključivo 2019. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom odlukom Komisije 2014/132/EU (5) postavljaju se ciljevi performansi na razini Unije, uključujući cilj troškovne učinkovitosti za rutne usluge u zračnoj plovidbi izražen u utvrđenim jediničnim troškovima za pružanje tih usluga, za drugo referentno razdoblje kojim su obuhvaćene godine od 2015. do uključivo 2019.

| (3) | Komisija u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkama (b) i (c) Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013 ocjenjuje jedinične cijene za naplatne zone za 2017. koje su joj do 1. lipnja 2016. dostavile države članice u skladu sa zahtjevima iz članka 9. stavaka 1. i 2. te uredbe. Ocjenjuje se sukladnost tih jediničnih cijena s provedbenim uredbama (EU) br. 390/2013 i (EU) br. 391/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisija u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkama (b) i (c) Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013 ocjenjuje jedinične cijene za naplatne zone za 2017. koje su joj do 1. lipnja 2016. dostavile države članice u skladu sa zahtjevima iz članka 9. stavaka 1. i 2. te uredbe. Ocjenjuje se sukladnost tih jediničnih cijena s provedbenim uredbama (EU) br. 390/2013 i (EU) br. 391/2013.

| (4) | Komisija je ocijenila jedinične cijene uz potporu Eurocontrolova odjela za reviziju performansi s pomoću podataka i dodatnih informacija koje su do 1. studenoga 2016. dostavile države članice. Komisija je pri ocjenjivanju uzela u obzir i objašnjenja koja je zaprimila i ispravke koji su provedeni prije savjetovanja o jediničnim cijenama za 2017. za rutne usluge održanog 23. studenoga 2016. u skladu s člankom 9. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013, kao i ispravke jediničnih cijena koje su države članice provele nakon naknadnih kontakata s Komisijom. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je ocijenila jedinične cijene uz potporu Eurocontrolova odjela za reviziju performansi s pomoću podataka i dodatnih informacija koje su do 1. studenoga 2016. dostavile države članice. Komisija je pri ocjenjivanju uzela u obzir i objašnjenja koja je zaprimila i ispravke koji su provedeni prije savjetovanja o jediničnim cijenama za 2017. za rutne usluge održanog 23. studenoga 2016. u skladu s člankom 9. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 391/2013, kao i ispravke jediničnih cijena koje su države članice provele nakon naknadnih kontakata s Komisijom.

| (5) | Komisija je na temelju te ocjene utvrdila, u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (d) Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 391/2013, da su jedinične cijene za rutne naplatne zone u 2017. koje su podnijele Austrija, Belgija, Cipar, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Hrvatska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina u skladu s provedbenim uredbama (EU) br. 390/2013 i (EU) br. 391/2013. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je na temelju te ocjene utvrdila, u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (d) Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 391/2013, da su jedinične cijene za rutne naplatne zone u 2017. koje su podnijele Austrija, Belgija, Cipar, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Hrvatska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina u skladu s provedbenim uredbama (EU) br. 390/2013 i (EU) br. 391/2013.

| (6) | U skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (d) Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 391/2013, o tom nalazu treba obavijestiti predmetne države članice. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (d) Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 391/2013, o tom nalazu treba obavijestiti predmetne države članice.

| (7) | Tim nalazom i obaviješću o tome da su jedinične cijene za naplatne zone u skladu s provedbenim uredbama (EU) br. 390/2013 i (EU) br. 391/2013 ne dovodi se u pitanje članak 16. Uredbe (EZ) br. 550/2004. |
| --- | --- |

(7)

Tim nalazom i obaviješću o tome da su jedinične cijene za naplatne zone u skladu s provedbenim uredbama (EU) br. 390/2013 i (EU) br. 391/2013 ne dovodi se u pitanje članak 16. Uredbe (EZ) br. 550/2004.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Jedinične cijene za rutne naplatne zone za 2017. utvrđene u Prilogu u skladu su s provedbenim uredbama (EU) br. 390/2013 i (EU) br. 391/2013.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Republici Austriji, Kraljevini Belgiji, Republici Hrvatskoj, Republici Cipru, Češkoj Republici, Kraljevini Danskoj, Republici Estoniji, Republici Finskoj, Francuskoj Republici, Saveznoj Republici Njemačkoj, Mađarskoj, Irskoj, Talijanskoj Republici, Republici Latviji, Republici Litvi, Velikom Vojvodstvu Luksemburgu, Kraljevini Nizozemskoj, Portugalskoj Republici, Rumunjskoj, Slovačkoj Republici, Republici Sloveniji, Kraljevini Španjolskoj, Kraljevini Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2017.

Za Komisiju

Violeta BULC

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 96, 31.3.2004., str. 10.

1

(2)  
  SL L 128, 9.5.2013., str. 31.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (Okvirna uredba) (SL L 96, 31.3.2004., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 390/2013 od 3. svibnja 2013. o utvrđivanju plana performansi za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije (SL L 128, 9.5.2013., str. 1.).

4

(5)  Provedbena odluka Komisije 2014/132/EU od 11. ožujka 2014. kojom se postavljaju ciljevi performansi na razini Unije za mrežu za upravljanje zračnim prometom i granične vrijednosti za upozoravanje za drugo referentno razdoblje od 2015. do 2019. godine (SL L 71, 12.3.2014., str. 20.).

5

---

PRILOG

| | Naplatna zona | Rutna jedinična cijena za 2017. godinu u nacionalnoj valuti (*1) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Austrija | 72,71 |
| 2. | Belgija i Luksemburg | 67,46 |
| 3. | Hrvatska | 346,74 |
| 4. | Cipar | 34,32 |
| 5. | Češka | 1 134,76 |
| 6. | Danska | 450,23 |
| 7. | Estonija | 28,46 |
| 8. | Finska | 56,23 |
| 9. | Francuska | 67,00 |
| 10. | Njemačka | 69,36 |
| 11. | Mađarska | 10 898,29 |
| 12. | Irska | 29,54 |
| 13. | Italija | 80,00 |
| 14. | Latvija | 27,46 |
| 15. | Litva | 44,42 |
| 16. | Nizozemska | 66,26 |
| 17. | Portugal | 40,12 |
| 18. | Rumunjska | 149,21 |
| 19. | Slovačka | 52,54 |
| 20. | Slovenija | 64,60 |
| 21. | Španjolska – Kanarski otoci | 58,36 |
| 22. | Španjolska (kontinentalna) | 71,69 |
| 23. | Švedska | 580,71 |
| 24. | Ujedinjena Kraljevina | 64,54 |

Naplatna zona

Rutna jedinična cijena za 2017. godinu u nacionalnoj valuti (*1)

1.

Austrija

72,71

2.

Belgija i Luksemburg

67,46

3.

Hrvatska

346,74

4.

Cipar

34,32

5.

Češka

1 134,76

6.

Danska

450,23

7.

Estonija

28,46

8.

Finska

56,23

9.

Francuska

67,00

10.

Njemačka

69,36

11.

Mađarska

10 898,29

12.

Irska

29,54

13.

Italija

80,00

14.

Latvija

27,46

15.

Litva

44,42

16.

Nizozemska

66,26

17.

Portugal

40,12

18.

Rumunjska

149,21

19.

Slovačka

52,54

20.

Slovenija

64,60

21.

Španjolska – Kanarski otoci

58,36

22.

Španjolska (kontinentalna)

71,69

23.

Švedska

580,71

24.

Ujedinjena Kraljevina

64,54

---

(*1)  Ove jedinične cijene ne uključuju upravne jedinične cijene iz članka 18. stavka 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 391/2013 primjenjive na države stranke Višestranog sporazuma Eurocontrola koji se odnosi na rutne naknade.

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/86

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/2379

оd 18. prosinca 2017.

o priznavanju izvješća Kanade, uključujući tipične emisije stakleničkih plinova iz uzgoja poljoprivrednih sirovina u skladu s Direktivom 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 8801)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (1), a posebno njezin članak 19. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Kanada je 14. ožujka 2016. podnijela izvješće o rezultatima izračuna emisija stakleničkih plinova iz uzgoja uljane repice za kanadske regije slične regijama NUTS 2 u EU-u. |
| --- | --- |

(1)

Kanada je 14. ožujka 2016. podnijela izvješće o rezultatima izračuna emisija stakleničkih plinova iz uzgoja uljane repice za kanadske regije slične regijama NUTS 2 u EU-u.

| (2) | Nakon pregleda izvješća koje je podnijela Kanada, Komisija smatra da ono ispunjava uvjete navedene u Direktivi 2009/28/EZ da se trećoj zemlji dopusti upotreba tipičnih vrijednosti za manje zemljopisno područje (kanadske regije) od onog upotrijebljenog u izračunu zadanih vrijednosti: podaci iz tog izvješća odnose se na emisije iz uzgoja poljoprivrednih sirovina (uljane repice); može se očekivati da će tipične emisije stakleničkih plinova iz uzgoja uljane repice biti niže od emisija koje su pretpostavljene u izračunu relevantnih zadanih vrijednosti ili jednake njima; Komisija je obaviještena o tim tipičnim emisijama stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(2)

Nakon pregleda izvješća koje je podnijela Kanada, Komisija smatra da ono ispunjava uvjete navedene u Direktivi 2009/28/EZ da se trećoj zemlji dopusti upotreba tipičnih vrijednosti za manje zemljopisno područje (kanadske regije) od onog upotrijebljenog u izračunu zadanih vrijednosti: podaci iz tog izvješća odnose se na emisije iz uzgoja poljoprivrednih sirovina (uljane repice); može se očekivati da će tipične emisije stakleničkih plinova iz uzgoja uljane repice biti niže od emisija koje su pretpostavljene u izračunu relevantnih zadanih vrijednosti ili jednake njima; Komisija je obaviještena o tim tipičnim emisijama stakleničkih plinova.

| (3) | Mjere propisane ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za održivost biogoriva i tekućih biogoriva, |
| --- | --- |

(3)

Mjere propisane ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za održivost biogoriva i tekućih biogoriva,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Komisija smatra da izvješće koje je Kanada dostavila na priznavanje 14. ožujka 2016. sadržava točne podatke za mjerenje emisija stakleničkih plinova povezanih s uzgojem uljane repice u kanadskim regijama kao ekvivalentima regija NUTS 2 za potrebe članka 17. stavka 2. Direktive 2009/28/EZ. Sažetak podataka sadržanih u izvješću nalazi se u Prilogu.

Članak 2.

Ova je Odluka valjana u razdoblju od pet godina. Ako se sadržaj ili okolnosti izvješća, kako je Komisiji dostavljeno na priznavanje 14. ožujka 2016., promijene na način koji bi mogao utjecati na uvjete potrebne za priznavanje iz članka 1., Komisiju se o tim promjenama obavješćuje bez odlaganja. Komisija ocjenjuje promjene o kojima je obaviještena kako bi utvrdila sadržava li izvješće i dalje točne podatke.

Članak 3.

Komisija može ovu Odluku staviti izvan snage ako se jasno dokaže da izvješće više ne sadržava točne podatke za potrebe mjerenja emisija stakleničkih plinova povezanih s uzgojem uljane repice u Kanadi.

Članak 4.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 140, 5.6.2009., str. 16.

1

---

PRILOG

Emisije stakleničkih plinova iz uzgoja uljane repice u kanadskim regijama

| Pojedinačne emisije
  (kg ekvivalenta CO2/tona suhe tvari) | Ukupne emisije |
| --- | --- |
| Regija | Sijanje | Proizvodnja gnojiva | Emisije N2O na poljima | Proizvodnja pesticida | Poljoprivredne djelatnosti | (kg ekvivalenta CO2/tonna suhe tvari) | Kg ekvivalenta CO2/MJ FAME |
| RU 23 | 2,4 | 262,5 | 523,5 | 4,2 | 73,1 | 865,7 | 33 |
| RU 24 | 2,2 | 266,5 | 510,6 | 3,7 | 64,9 | 847,9 | 33 |
| RU 28 | 2,5 | 212,8 | 499,5 | 3,8 | 71,4 | 790,0 | 30 |
| RU 29 | 2,5 | 203,1 | 319,4 | 3,6 | 63,4 | 592,0 | 23 |
| RU 30 | 2,2 | 190,2 | 206,5 | 2,8 | 55,1 | 456,8 | 18 |
| RU 34 | 2,2 | 170,4 | 421,2 | 3,3 | 57,7 | 654,8 | 25 |
| RU 35 | 1,9 | 154,2 | 338,4 | 2,6 | 54,9 | 552,0 | 21 |
| RU 37 | 2,1 | 166,6 | 198,2 | 2,8 | 58,3 | 428,0 | 16 |

Pojedinačne emisije

(kg ekvivalenta CO2/tona suhe tvari)

Ukupne emisije

Regija

Sijanje

Proizvodnja gnojiva

Emisije N2O na poljima

Proizvodnja pesticida

Poljoprivredne djelatnosti

(kg ekvivalenta CO2/tonna suhe tvari)

Kg ekvivalenta CO2/MJ FAME

RU 23

2,4

262,5

523,5

4,2

73,1

865,7

33

RU 24

2,2

266,5

510,6

3,7

64,9

847,9

33

RU 28

2,5

212,8

499,5

3,8

71,4

790,0

30

RU 29

2,5

203,1

319,4

3,6

63,4

592,0

23

RU 30

2,2

190,2

206,5

2,8

55,1

456,8

18

RU 34

2,2

170,4

421,2

3,3

57,7

654,8

25

RU 35

1,9

154,2

338,4

2,6

54,9

552,0

21

RU 37

2,1

166,6

198,2

2,8

58,3

428,0

16

Napomena: RU (en. reconciliation unit) je najmanja prostorna jedinica na kojoj se mogu uskladiti podaci o aktivnosti iz različitih izvora (npr. kanadska vlada i vladine službe: AAFC – Agriculture and AgriFood i Canadian Forest Service). RU-ovi su zone izvješćivanja AAFC-a odijeljene granicama pokrajina. Jedan RU stoga je unutar jedne pokrajine. RU-ovi u Kanadi ispunjavaju zahtjeve koncepta NUTS 2 u pogledu uprave i stanovništva.

---

Ispravci

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/88 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/88

---

Ispravak Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 od 22. listopada 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova

(
  Službeni list Europske unije L 280 od 27 listopada 2009.
  )

(Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 008)

Na stranici 252., u naslovu

umjesto:

„... o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova”

treba stajati:

„... o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje”.

Na stranici 252., u drugom pozivanju

umjesto:

„uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova...”

treba stajati:

„uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje...”.

Na stranici 252., u uvodnoj izjavi 2., u prvoj i drugoj rečenici

umjesto:

„U skladu s člankom 6. stavkom 3. i člankom 16. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 rok od tri radna dana predviđen za dostavu prethodne obavijesti o istovaru ili pretovaru u luci te za predaju potvrda o ulovu prije procijenjenog vremena dolaska proizvoda ribarstva na mjesto ulaska u područje Zajednice može se mijenjati u skladu s određenim čimbenicima. Ti čimbenici uključuju: vrstu proizvoda ribarstva; udaljenost između ribolovnog područja, mjesta istovara i luke u kojoj su dotična plovila registrirana ili popisana; udaljenost do mjesta ulaska na područje Zajednice; korišteno prijevozno sredstvo.”

treba stajati:

„U skladu s člankom 6. stavkom 3. i člankom 16. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 rok od tri radna dana predviđen za dostavu prethodne obavijesti o iskrcaju ili prekrcaju u luci te za predaju certifikata o ulovu prije procijenjenog vremena dolaska proizvoda ribarstva na mjesto ulaska u područje Zajednice može se mijenjati u skladu s određenim čimbenicima. Ti čimbenici uključuju: vrstu proizvoda ribarstva; udaljenost između ribolovnog područja, mjesta iskrcaja i luke u kojoj su dotična plovila registrirana ili popisana; udaljenost do mjesta ulaska na područje Zajednice; korišteno prijevozno sredstvo.”.

Na stranici 252., u uvodnoj izjavi 3., u prvoj rečenici

umjesto:

„Trebalo bi osigurati usklađenost dokumenata poslanih u vezi s prethodnom obaviješću o istovaru i pretovaru, izjava o istovaru i pretovaru i izvješćima o opažanju.”

treba stajati:

„Trebalo bi osigurati usklađenost dokumenata poslanih u vezi s prethodnom obaviješću o iskrcaju i prekrcaju, izjava o iskrcaju i prekrcaju i izvješćima o opažanju.”.

Na stranici 252., u uvodnoj izjavi 4., u prvoj rečenici

umjesto:

„Članak 9. stavak 1. i članak 17. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 predviđaju da će države članice obavljati inspekcijski pregled u luci najmanje 5 % postupaka istovara i pretovara koje obavljaju plovila trećih zemalja kao i provjere za koje se ocjeni da su potrebne kako bi se osigurala ispravna primjena odredaba Uredbe, u skladu s mjerilima utvrđenima na temelju upravljanja rizicima te na temelju nacionalnih kriterija ili kriterija Zajednice za upravljanje rizicima.”

treba stajati:

„Članak 9. stavak 1. i članak 17. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 predviđaju da će države članice obavljati inspekcijski pregled u luci najmanje 5 % postupaka iskrcaja i prekrcaja koje obavljaju plovila trećih zemalja kao i provjere za koje se ocjeni da su potrebne kako bi se osigurala ispravna primjena odredaba Uredbe, u skladu s mjerilima utvrđenima na temelju upravljanja rizicima te na temelju nacionalnih kriterija ili kriterija Zajednice za upravljanje rizicima.”.

Na stranici 252., u uvodnoj izjavi 5., u drugoj i trećoj rečenici

umjesto:

„S obzirom na činjenicu da bi Zajednica trebala uzeti u obzir moguća ograničenja kapaciteta za ispravnu provedbu postupka certificiranja, smatra se nužnim prilagoditi taj postupak za neke proizvode ribarstva dobivene malim ribarskim plovilima, uvodeći mogućnost pojednostavljene potvrde o ulovu. U nedostatku opće definicije malog ribolova trebalo bi utvrditi neke određene kriterije prema kojima izvoznik može zatražiti potvrđivanje pojednostavljene potvrde o ulovu.”

treba stajati:

„S obzirom na činjenicu da bi Zajednica trebala uzeti u obzir moguća ograničenja kapaciteta za ispravnu provedbu postupka certificiranja, smatra se nužnim prilagoditi taj postupak za neke proizvode ribarstva dobivene malim ribarskim plovilima uvodeći mogućnost pojednostavljenog certifikata o ulovu. U nedostatku opće definicije malog ribolova trebalo bi utvrditi neke određene kriterije prema kojima izvoznik može zatražiti ovjeravanje pojednostavljenog certifikata o ulovu.”.

Na stranici 253., u uvodnoj izjavi 8., u drugoj rečenici

umjesto:

„U okviru članka 20. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, potvrda o ulovu može se izraditi, potvrditi ili predati elektroničkim putem ili se može zamijeniti sustavima elektroničke sljedivosti kojima se omogućava jednaka razina kontrole službenih tijela, u dogovoru s državama zastave.”

treba stajati:

„U okviru članka 20. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, certifikat o ulovu može se izraditi, ovjeriti ili predati elektroničkim putem ili se može zamijeniti sustavima elektroničke sljedivosti kojima se omogućava jednaka razina kontrole službenih tijela, u dogovoru s državama zastave.”.

Na stranici 253., u uvodnoj izjavi 9., u drugoj rečenici

umjesto:

„Takva administrativna suradnje je nužna kako bi se osiguralo da se postupak certifikacije ulova Zajednica može ispravno primjenjivati te da se nezakonit, neprijavljen i nereguliran ribolov (‚ribolov IUU’) može ispravno istražiti i sankcionirati.”

treba stajati:

„Takva administrativna suradnja je nužna kako bi se osiguralo da se postupak certifikacije ulova Zajednica može ispravno primjenjivati te da se nezakonit, neprijavljen i nereguliran ribolov (‚ribolov NNN’) može ispravno istražiti i sankcionirati.”.

Na stranici 253., u članku 1.

umjesto:

„Odstupajući od odredaba članka 6. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, plovila koja istovaruju vrste proizvoda ribarstva navedene u Prilogu I. ovoj Uredbi podliježu obvezi dostave prethodne obavijesti 4 sata unaprijed.”

treba stajati:

„Odstupajući od odredaba članka 6. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, plovila koja iskrcavaju vrste proizvoda ribarstva navedene u Prilogu I. ovoj Uredbi podliježu obvezi dostave prethodne obavijesti 4 sata unaprijed.”.

Na stranici 253., u članku 2. stavku 2.

umjesto:

„Ako je sav ulov popraćen potvrđenom potvrdom o ulovu, može se rabiti pojednostavljen obrazac za prethodnu obavijest utvrđen u Prilogu II.B.”

treba stajati:

„Ako je sav ulov popraćen ovjerenim certifikatom o ulovu, može se rabiti pojednostavljen obrazac za prethodnu obavijest utvrđen u Prilogu II.B.”.

Na stranici 254., u članku 3., u naslovu i u stavcima 1., 2., 3., 4. i 5.

umjesto:

„Postupci i obrasci za prethodne izjave o istovaru i pretovaru

1.   Obrazac prethodne izjave o istovaru iz članka 8. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 mora odgovarati obrascu utvrđenom u Prilogu III.A ovoj Uredbi.

2.   Obrazac prethodne izjave o pretovaru iz članka 8. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 mora odgovarati obrascu utvrđenom u Prilogu III.B ovoj Uredbi.

3.   Ribarsko plovilo treće zemlje može dostaviti prethodnu izjavu o istovaru ili pretovaru u elektroničkom obliku ako su država članica čijim se lučkim prostorima u predviđenoj luci istovara ili pretovara namjerava koristiti i država zastave postigle dogovor o elektroničkoj razmjeni podataka.

4.   Osim ako je drukčije predviđeno u dogovoru iz stavka 3., ribarsko plovilo treće zemlje dostavlja prethodnu izjavu o istovaru ili pretovaru ili na:

| (a) | službenom jeziku države članice u kojoj se obavlja istovar ili pretovar; ili |
| --- | --- |

(a)

službenom jeziku države članice u kojoj se obavlja istovar ili pretovar; ili

| (b) | engleskom jeziku ako na to pristaje država članica u kojoj se obavlja istovar ili pretovar. |
| --- | --- |

(b)

engleskom jeziku ako na to pristaje država članica u kojoj se obavlja istovar ili pretovar.

5.   Prethodna izjava o istovaru ili pretovaru dostavlja se najmanje 4 sata prije predviđenog vremena istovara ili pretovara.”

treba stajati:

„Postupci i obrasci za prethodne izjave o iskrcaju i prekrcaju

1.   Obrazac prethodne izjave o iskrcaju iz članka 8. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 mora odgovarati obrascu utvrđenom u Prilogu III.A ovoj Uredbi.

2.   Obrazac prethodne izjave o prekrcaju iz članka 8. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 mora odgovarati obrascu utvrđenom u Prilogu III.B ovoj Uredbi.

3.   Ribarsko plovilo treće zemlje može dostaviti prethodnu izjavu o iskrcaju ili prekrcaju u elektroničkom obliku ako su država članica čijim se lučkim prostorima u predviđenoj luci iskrcaja ili prekrcaja namjerava koristiti i država zastave postigle dogovor o elektroničkoj razmjeni podataka.

4.   Osim ako je drukčije predviđeno u dogovoru iz stavka 3., ribarsko plovilo treće zemlje dostavlja prethodnu izjavu o iskrcaju ili prekrcaju ili na:

| (a) | službenom jeziku države članice u kojoj se obavlja iskrcaj ili prekrcaj; ili |
| --- | --- |

(a)

službenom jeziku države članice u kojoj se obavlja iskrcaj ili prekrcaj; ili

| (b) | engleskom jeziku ako na to pristaje država članica u kojoj se obavlja iskrcaj ili prekrcaj. |
| --- | --- |

(b)

engleskom jeziku ako na to pristaje država članica u kojoj se obavlja iskrcaj ili prekrcaj.

5.   Prethodna izjava o iskrcaju ili prekrcaju dostavlja se najmanje 4 sata prije predviđenog vremena iskrcaja ili prekrcaja.”.

Na stranici 254., u članku 4. točki (m)

umjesto:

„dostavljanje preslike potvrde o ulovu uz izjave o preradi u skladu s Prilogom IV. Uredbi (EZ) br. 1005/2008, na primjer ako je ulov podijeljen tijekom proizvodnje;”

treba stajati:

„dostavljanje preslike certifikata o ulovu uz izjave o preradi u skladu s Prilogom IV. Uredbi (EZ) br. 1005/2008, na primjer ako je ulov podijeljen tijekom proizvodnje;”.

Na stranici 255., u članku 4. točki (r)

umjesto:

„država zastave nije obaviještena u skladu s člankom 20. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 ili su dostupne informacije o mogućim nepravilnostima u potvrđivanju potvrda o ulovu od strane određene države zastave (npr. izgubljeni, ukradeni ili krivotvoreni pečati nadležnog tijela ili žigovi koje koristi za potvrđivanje potvrda);”

treba stajati:

„država zastave nije obaviještena u skladu s člankom 20. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 ili su dostupne informacije o mogućim nepravilnostima u ovjeravanju certifikata o ulovu od strane određene države zastave (npr. izgubljeni, ukradeni ili krivotvoreni pečati nadležnog tijela ili žigovi koje koristi za ovjeravanje certifikata);”.

Na stranici 255., u naslovu poglavlja I. u glavi II.

umjesto:

„

  Potvrde o ulovu

  ”

treba stajati:

„

  Certifikati o ulovu

  ”.

Na stranici 255., u naslovu članka 6.

umjesto:

„Pojednostavljene potvrde o ulovu”

treba stajati:

„Pojednostavljeni certifikati o ulovu”.

Na stranici 255., u članku 6. stavku 2. i 3.

umjesto:

„2.   Ulove ribarskih plovila trećih zemalja iz stavka 1. koja istovaruju samo u državi zastave tih plovila te zajedno čine jednu pošiljku može pratiti pojednostavljena potvrda o ulovu umjesto potvrde o ulovu iz članka 12. Uredbe (EZ) br. 1005/2008. Pojednostavljena potvrda o ulovu sadrži podatke navedene u oglednom primjerku prikazanom u Prilogu IV. ovoj Uredbi, a potvrđuje je javno tijelo države zastave s potrebnim ovlastima za potvrđivanje točnosti podataka.

3.   Potvrđivanje pojednostavljene potvrde o ulovu zahtijeva izvoznik pošiljke nakon što javnom tijelu dostavi sve podatke navedene u oglednom primjerku prikazanom u Prilogu IV.”

treba stajati:

„2.   Ulove ribarskih plovila trećih zemalja iz stavka 1. koja iskrcavaju samo u državi zastave tih plovila te zajedno čine jednu pošiljku može pratiti pojednostavljeni certifikat o ulovu umjesto certifikata o ulovu iz članka 12. Uredbe (EZ) br. 1005/2008. Pojednostavljeni certifikat o ulovu sadrži podatke navedene u oglednom primjerku prikazanom u Prilogu IV. ovoj Uredbi, a ovjerava ga javno tijelo države zastave s potrebnim ovlastima za potvrđivanje točnosti podataka.

3.   Ovjeravanje pojednostavljenog certifikata o ulovu zahtijeva izvoznik pošiljke nakon što javnom tijelu dostavi sve podatke navedene u oglednom primjerku prikazanom u Prilogu IV.”.

Na stranici 255., u naslovu članka 8.

umjesto:

„Rok za dostavu potvrda o ulovu”

treba stajati:

„Rok za dostavu certifikata o ulovu”.

Na stranici 255., u članku 8.

umjesto:

„Odstupajući od članka 16. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, dostava potvrda o ulovu za uvoz proizvoda ribarstva u pošiljkama prijevozom iz Priloga VI. ovoj Uredbi podliježe kraćim rokovima utvrđenim u tom prilogu.”

treba stajati:

„Odstupajući od članka 16. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, dostava certifikata o ulovu za uvoz proizvoda ribarstva u pošiljkama prijevozom iz Priloga VI. ovoj Uredbi podliježe kraćim rokovima utvrđenim u tom prilogu.”.

Na stranici 256., u članku 12., u uvodnoj rečenici

umjesto:

„Sustav vođenja potvrda o ulovu i, prema potrebi, evidencija o preradi iz članka 16. stavka 3. točke (d) Uredbe (EZ) br. 1005/2008, smatra se zadovoljavajućim ako omogućava:”

treba stajati:

„Sustav vođenja certifikata o ulovu i, prema potrebi, evidencija o preradi iz članka 16. stavka 3. točke (d) Uredbe (EZ) br. 1005/2008, smatra se zadovoljavajućim ako omogućava:”.

Na stranici 256., u članku 12. točki (a)

umjesto:

„rukovanje potvrdama o ulovu vezano uz trgovinu proizvodima ribarstva;”

treba stajati:

„rukovanje certifikatima o ulovu vezano uz trgovinu proizvodima ribarstva;”.

Na stranici 257., u članku 13. točki (c)

umjesto:

„omogućavaju rukovanje uvoznim i/ili izvoznim dozvolama vezano uz zabrane ili ograničenja te razlikovanje proizvoda ribarstva koji podliježu potvrdama o ulovu od proizvoda ribarstva koji ne podliježu potvrdama o ulovu”

treba stajati:

„omogućavaju rukovanje uvoznim i/ili izvoznim dozvolama vezano uz zabrane ili ograničenja te razlikovanje proizvoda ribarstva koji podliježu certifikatima o ulovu od proizvoda ribarstva koji ne podliježu certifikatima o ulovu”.

Na stranici 258., u članku 20. stavku 3., u prvoj rečenici

umjesto:

„Ako, nakon analize rizika, nadležno tijelo države članice za daljnju provjeru odabere pošiljku koju prati potvrda o ulovu podnesena od strane odobrenog gospodarskog subjekta, potrebne provjere obavlja kao prioritetne.”

treba stajati:

„Ako, nakon analize rizika, nadležno tijelo države članice za daljnju provjeru odabere pošiljku koju prati certifikat o ulovu podnesen od strane odobrenog gospodarskog subjekta, potrebne provjere obavlja kao prioritetne.”.

Na stranici 261., u naslovu poglavlja III.

umjesto:

„

  Provjere vezane uz potvrde o ulovu

  ”

treba stajati:

„

  Provjere vezane uz certifikate o ulovu

  ”.

Na stranici 261., u članku 31. točki (h)

umjesto:

„dostavljanje potvrde potvrde o ulovu uz izjave o preradi u skladu s Prilogom IV. Uredbi (EZ) br. 1005/2008, na primjer ako je ulov podijeljen tijekom proizvodnje;”

treba stajati:

„dostavljanje preslike certifikata o ulovu uz izjave o preradi u skladu s Prilogom IV. Uredbi (EZ) br. 1005/2008, na primjer ako je ulov podijeljen tijekom proizvodnje;”.

Na stranici 261., u članku 31. točki (m)

umjesto:

„država zastave nije obaviještena u skladu s člankom 20. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 ili su dostupne informacije o mogućim nepravilnostima u potvrđivanju potvrda o ulovu od strane određene države zastave (npr. izgubljeni, ukradeni ili krivotvoreni pečati nadležnog tijela ili žigovi koje koristi za potvrđivanje potvrda)”

treba stajati:

„država zastave nije obaviještena u skladu s člankom 20. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 ili su dostupne informacije o mogućim nepravilnostima u ovjeravanju certifikata o ulovu od strane određene države zastave (npr. izgubljeni, ukradeni ili krivotvoreni pečati nadležnog tijela ili žigovi koje koristi za ovjeravanje certifikata)”.

Na stranici 262., u naslovu članka 33.

umjesto:

„Administrativna suradnja s trećim zemljama vezano uz potvrde o ulovu”

treba stajati:

„Administrativna suradnja s trećim zemljama vezano uz certifikate o ulovu”.

Na stranici 262., u članku 33. stavku 1.

umjesto:

„Administrativne mjere u skladu s kojima se potvrda o ulovu izrađuje, potvrđuje ili dostavlja elektroničkim putem ili se izrada, potvrda ili dostava potvrde zamjenjuje sustavima elektroničke sljedivosti koji javnim tijelima omogućavaju jednaku razinu kontrole, utvrđene u okviru administrativne suradnje iz članka 20. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, navedene su u Prilogu IX. ovoj Uredbi.”

treba stajati:

„Administrativne mjere u skladu s kojima se certifikat o ulovu izrađuje, ovjerava ili dostavlja elektroničkim putem ili se izrada, ovjera ili dostava certifikata zamjenjuje sustavima elektroničke sljedivosti koji javnim tijelima omogućavaju jednaku razinu kontrole, utvrđene u okviru administrativne suradnje iz članka 20. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, navedene su u Prilogu IX. ovoj Uredbi.”.

Na stranici 267., u Prilogu I., ispod podnaslova „Četverosatni rok za prethodnu obavijest”

umjesto:

„Istovar svježih proizvoda ribarstva s ribarskih plovila u određene luke Zajednice.”

treba stajati:

„Iskrcaj svježih proizvoda ribarstva s ribarskih plovila u određene luke Zajednice.”.

Na stranici 270., Prilog III. A glasi:

„PRILOG III. A

Obrazac za prethodne izjave o iskrcaju iz članka 3. stavka 1.

Identifikacija plovila

1. Naziv plovila:

2. Vrsta plovila (ribolovno ili prijevozno):

3. Zastava (država registracije):

4. Matična luka (šifra države ISO alfa-2 + naziv luke):

5. Registracijska oznaka (vanjska identifikacija):

6. Međunarodni radijski pozivni znak:

7. Broj IMO/Lloyd (ako postoji):

Kontakt

8. Ime kapetana/zastupnika:

9. Adresa kapetana/zastupnika:

Podaci o polasku

10. Datum i sat polaska:

11. Luka polaska (šifra države ISO alfa-2 + naziv luke):

Podaci o iskrcaju

12. Datum i procijenjeno vrijeme iskrcaja:

13. Predviđena luka iskrcaja (šifra države ISO alfa-2 + troslovna šifra luke (*)):

14. Dostavio kapetan/zastupnik:

Količine vrsta zadržane na plovilu

15. Broj(evi) potvrde o ulovu, datum(i) i država(-e) zastave

16. Datum prekrcaja (ako prekrcaj nije obavljen u luci iskrcaja) i naziv ribarskog plovila

17. Područje ili luka prekrcaja (područje FAO (ICES), sektor FAO (ICES), podsektor FAO (ICES) i prema potrebi statistički pravokutnik ICES)

18. Naziv vrste (šifra FAOalfa-3)

19. Područje ulova (područje FAO (ICES), sektor FAO (ICES), podsektor FAO (ICES) i prema potrebi statistički pravokutnik ICES i zona ribolovnog napora)

20. Procijenjena ukupna masa žive vage na plovilu (u kg) ili prema potrebi broj riba

21. Procijenjena ukupna masa žive vage ribe za iskrcaj (u kg) ili prema potrebi broj riba

22. Izgled ribe i stanje očuvanosti (upotrijebite slovnešifre (*))

23. Ako je primjenjivo, konverzijski faktor koji država zastave primjenjuje za ribarski proizvod

24. Kod prerađenih proizvoda ribarstva, vrsta pakiranja s obzirom na vrstu prerade (troslovna šifra CRT = kutije, BOX = kutijice, BGS = vrećice i BLC = blokovi)

25. Kod prerađenih proizvoda ribarstva, broj pakiranih jedinica (kutije, kutijice, vrećice, spremnici, blokovi itd.)

26. Kod prerađenih proizvoda ribarstva, prosječna težina po pakiranoj jedinici

27. Naziv i adresa vlasnika plovila:

28. Ime kapetana plovila/zastupnika:

29. Potpis:

30. Datum:

Za ribarsko plovilo ispunite točke 1.-15. i 18.-30.

Za prijevozno plovilo ispunite sve točke

Na stranici 271., Prilogu III. B glasi:

„PRILOG III. B

Obrazac za prethodne izjave o prekrcaju iz članka 3. stavka 2.

(potreban za plovilo iskrcaja i plovilo prekrcaja)

Identifikacija plovila

1. Naziv plovila:

2. Vrsta plovila (ribolovno ili prijevozno):

3. Zastava (država registracije):

4. Matična luka (šifra države ISO alfa-2 + naziv luke):

5. Registracijska oznaka (vanjska identifikacija):

6. Međunarodni radijski pozivni znak:

7. Broj IMO/Lloyd (ako postoji):

Kontakt

8. Ime kapetana/zastupnika:

9. Adresa kapetana/zastupnika:

Podaci o polasku

10. Datum i sat polaska:

11. Luka polaska (šifra države ISO alfa-2 + naziv luke):

Informacije o prekrcaju

12. Datum i procijenjeno vrijeme prekrcaja:

13. Predviđena luka prekrcaja (šifra države ISO alfa-2 + troslovna šifra luke (*)):

14. Dostavio kapetan/zastupnik:

Informacije o drugom plovilu u prekrcaju:

15. Međunarodni radijski pozivni znak:

16. Registracijska oznaka (vanjska identifikacija):

17. Zastava (država registracije):

Količine vrsta zadržane na plovilu

18. Broj(evi) potvrde o ulovu, datum(i) i država(-e) zastave

19. Datum prekrcaja (ako prekrcaj nije obavljen u luci iskrcaja) i naziv ribarskog plovila

20. Područje ili luka prekrcaja (područje FAO (ICES), sektor FAO (ICES), podsektor FAO (ICES) i prema potrebi statistički pravokutnik ICES i zona ribolovnog napora)

21. Naziv vrste (šifra FAO alfa-3)

22. Područje ulova (područje FAO (ICES), sektor FAO (ICES), podsektor FAO (ICES) i prema potrebi statistički pravokutnik ICES i zona ribolovnog napora)

23. Procijenjena ukupna masa žive vage na plovilu (u kg) ili prema potrebi broj riba

24. Procijenjena ukupna masa žive vage ribe za prekrcaj (u kg) ili prema potrebi broj riba

25. Izgled ribe i stanje očuvanosti (upotrijebite slovnešifre (*))

26. Ako je primjenjivo, konverzijski faktor koji država zastave primjenjuje za ribarski proizvod

27. Kod prerađenih proizvoda ribarstva, vrsta pakiranja s obzirom na vrstu prerade (troslovna šifra CRT = kutije, BOX = kutijice, BGS = vrećice i BLC = blokovi)

28. Kod prerađenih proizvoda ribarstva, broj pakiranih jedinica (kutije, kutijice, vrećice, kontejneri, blokovi itd.)

29. Kod prerađenih proizvoda ribarstva, prosječna težina po pakiranoj jedinici (u kg)

30. Naziv i adresa vlasnika plovila:

31. Ime kapetana plovila/zastupnika:

32. Potpis:

33. Datum:

Za ribarsko plovilo ispunite točke 1.-18. i 21.-33.

Za prijevozno plovilo ispunite sve točke

(*) Slovne šifre za luke, stanje i izgled ribe: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement/ers_en.htm.

Na stranici 272., u Prilogu IV., u naslovu

umjesto:

„
  POTVRDA EUROPSKE ZAJEDNICE O ULOVU
  ”

treba stajati:

„
  CERTIFIKAT EUROPSKE ZAJEDNICE O ULOVU
  ”.

Na stranici 272., u Prilogu IV. obrazac „Potvrda europske zajednice o ulovu” glasi:

Identifikacija plovila

1. Naziv plovila:

2. Vrsta plovila (ribolovno ili prijevozno):

3. Zastava (država registracije):

4. Matična luka (šifra države ISO alfa-2 + naziv luke):

5. Registracijska oznaka (vanjska identifikacija):

6. Međunarodni radijski pozivni znak:

7. Broj IMO/Lloyd (ako postoji):

Kontakt

8. Ime kapetana/zastupnika:

9. Adresa kapetana/zastupnika:

Podaci o polasku

10. Datum i sat polaska:

11. Luka polaska (šifra države ISO alfa-2 + naziv luke):

Podaci o iskrcaju

12. Datum i procijenjeno vrijeme iskrcaja:

13. Predviđena luka iskrcaja (šifra države ISO alfa-2 + troslovna šifra luke (*)):

14. Dostavio kapetan/zastupnik:

Količine vrsta zadržane na plovilu

15. Broj(evi) potvrde o ulovu, datum(i) i država(-e) zastave

16. Datum prekrcaja (ako prekrcaj nije obavljen u luci iskrcaja) i naziv ribarskog plovila

17. Područje ili luka prekrcaja (područje FAO (ICES), sektor FAO (ICES), podsektor FAO (ICES) i prema potrebi statistički pravokutnik ICES)

18. Naziv vrste (šifra FAOalfa-3)

19. Područje ulova (područje FAO (ICES), sektor FAO (ICES), podsektor FAO (ICES) i prema potrebi statistički pravokutnik ICES i zona ribolovnog napora)

20. Procijenjena ukupna masa žive vage na plovilu (u kg) ili prema potrebi broj riba

21. Procijenjena ukupna masa žive vage ribe za iskrcaj (u kg) ili prema potrebi broj riba

22. Izgled ribe i stanje očuvanosti (upotrijebite slovnešifre (*))

23. Ako je primjenjivo, konverzijski faktor koji država zastave primjenjuje za ribarski proizvod

24. Kod prerađenih proizvoda ribarstva, vrsta pakiranja s obzirom na vrstu prerade (troslovna šifra CRT = kutije, BOX = kutijice, BGS = vrećice i BLC = blokovi)

25. Kod prerađenih proizvoda ribarstva, broj pakiranih jedinica (kutije, kutijice, vrećice, spremnici, blokovi itd.)

26. Kod prerađenih proizvoda ribarstva, prosječna težina po pakiranoj jedinici

27. Naziv i adresa vlasnika plovila:

28. Ime kapetana plovila/zastupnika:

29. Potpis:

30. Datum:

Za ribarsko plovilo ispunite točke 1.-15. i 18.-30.

Za prijevozno plovilo ispunite sve točke

Identifikacija plovila

1. Naziv plovila:

2. Vrsta plovila (ribolovno ili prijevozno):

3. Zastava (država registracije):

4. Matična luka (šifra države ISO alfa-2 + naziv luke):

5. Registracijska oznaka (vanjska identifikacija):

6. Međunarodni radijski pozivni znak:

7. Broj IMO/Lloyd (ako postoji):

Kontakt

8. Ime kapetana/zastupnika:

9. Adresa kapetana/zastupnika:

Podaci o polasku

10. Datum i sat polaska:

11. Luka polaska (šifra države ISO alfa-2 + naziv luke):

Informacije o prekrcaju

12. Datum i procijenjeno vrijeme prekrcaja:

13. Predviđena luka prekrcaja (šifra države ISO alfa-2 + troslovna šifra luke (*)):

14. Dostavio kapetan/zastupnik:

Informacije o drugom plovilu u prekrcaju:

15. Međunarodni radijski pozivni znak:

16. Registracijska oznaka (vanjska identifikacija):

17. Zastava (država registracije):

Količine vrsta zadržane na plovilu

18. Broj(evi) potvrde o ulovu, datum(i) i država(-e) zastave

19. Datum prekrcaja (ako prekrcaj nije obavljen u luci iskrcaja) i naziv ribarskog plovila

20. Područje ili luka prekrcaja (područje FAO (ICES), sektor FAO (ICES), podsektor FAO (ICES) i prema potrebi statistički pravokutnik ICES i zona ribolovnog napora)

21. Naziv vrste (šifra FAO alfa-3)

22. Područje ulova (područje FAO (ICES), sektor FAO (ICES), podsektor FAO (ICES) i prema potrebi statistički pravokutnik ICES i zona ribolovnog napora)

23. Procijenjena ukupna masa žive vage na plovilu (u kg) ili prema potrebi broj riba

24. Procijenjena ukupna masa žive vage ribe za prekrcaj (u kg) ili prema potrebi broj riba

25. Izgled ribe i stanje očuvanosti (upotrijebite slovnešifre (*))

26. Ako je primjenjivo, konverzijski faktor koji država zastave primjenjuje za ribarski proizvod

27. Kod prerađenih proizvoda ribarstva, vrsta pakiranja s obzirom na vrstu prerade (troslovna šifra CRT = kutije, BOX = kutijice, BGS = vrećice i BLC = blokovi)

28. Kod prerađenih proizvoda ribarstva, broj pakiranih jedinica (kutije, kutijice, vrećice, kontejneri, blokovi itd.)

29. Kod prerađenih proizvoda ribarstva, prosječna težina po pakiranoj jedinici (u kg)

30. Naziv i adresa vlasnika plovila:

31. Ime kapetana plovila/zastupnika:

32. Potpis:

33. Datum:

Za ribarsko plovilo ispunite točke 1.-18. i 21.-33.

Za prijevozno plovilo ispunite sve točke

(*) Slovne šifre za luke, stanje i izgled ribe: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control_enforcement/ers_en.htm.

Na stranici 275., u Prilogu VI., u naslovu

umjesto:

„
  Rokovi za dostavu potvrda o ulovu za pošiljke iz članka 8.
  ”

treba stajati:

„
  Rokovi za dostavu certifikata o ulovu za pošiljke iz članka 8.
  ”.

Na stranici 275., u Prilogu VI., u prvom retku

umjesto:

„
  Rok za dostavu potvrde o ulovu četiri sata prije ulaska u Zajednicu
  ”

treba stajati:

„
  Rok za dostavu certifikata o ulovu četiri sata prije ulaska u Zajednicu
  ”.

Na stranici 275., u Prilogu VI., u trećem retku

umjesto:

„
  Rok za dostavu potvrde o ulovu dva sata prije ulaska u Zajednicu
  ”

treba stajati:

„
  Rok za dostavu certifikata o ulovu dva sata prije ulaska u Zajednicu
  ”.

Na stranici 275., u Prilogu VI., u petom retku

umjesto:

„
  Rok za dostavu potvrde o ulovu dva sata prije ulaska u Zajednicu
  ”

treba stajati:

„
  Rok za dostavu certifikata o ulovu dva sata prije ulaska u Zajednicu
  ”.

Na stranici 276., u Prilogu VII. „Zahtjev za potvrdu APEO” glasi:

(I.) CERTIFIKAT EUROPSKE ZAJEDNICE O ULOVU – Pojednostavljeni obrazac za proizvode ribarstva koji udovoljavaju zahtjevima članka 6. ove Uredbe

Broj dokumenta

Tijelo koje ovjerava (naziv, adresa, telefon, telefaks)

1. Opis proizvoda

2. Upućivanja na primjenjive mjere očuvanja i upravljanja

Vrsta

Šifra proizvoda

Provjerena iskrcana masa (kg)

3. Popis plovila koja su ostvarila ulov i količine po plovilu (naziv, registracijska oznaka itd. priloženo):

4. Naziv, adresa, telefon i telefaks izvoznika

Potpis

Datum

Žig (pečat)

5. Ovjera nadležnog tijela države zastave:

Ime/naziv

Potpis

Datum

Žig (pečat)

6. Podaci o prijevozu (vidjeti Dodatak)

7. Izjava uvoznika:

Naziv i adresa uvoznika

Potpis

Datum

Žig (pečat)

Oznaka KN proizvoda

8. Kontrola uvoza:

Nadležno tijelo

Mjesto

Uvoz odobren (*)

Uvoz obustav-ljen (*)

Potrebna provjera – datum

Carinska deklaracija (ako je izdana)

Broj

Datum

Mjesto

(*) Označiti prema potrebi.

(II.) CERTIFIKAT EUROPSKE ZAJEDNICE O PONOVNOM IZVOZU

Broj certifikata

Datum

Država članica

1. Opis ponovno izvezenog proizvoda

Masa (kg)

Vrsta

Šifra proizvoda

Razlika od ukupne količine prijav-ljene na certifikatu o ulovu

2. Ime ponovnog izvoznika

Adresa

Potpis

Datum

3. Nadležno tijelo

Ime/naziv

Potpis

Datum

Žig (pečat)

4. Kontrola ponovnog izvoza

Mjesto:

Ponovni izvoz odobren (*)

Potrebna provjera (*)

Broj i datum izjave o ponovnom izvozu

(*) Označiti prema potrebi.

EUROPSKA ZAJEDNICA

OGLEDNI PRIMJERAK

Zahtjev za potvrdu APEO

(iz članka 14.)

NB: pri ispunjavanju obrasca molimo pročitati napomenu s objašnjenjima

1. Podnositelj zahtjeva

Ispunjavaju nadležna tijela

2. Pravni status podnositelja zahtjeva

3. Datum osnivanja

4. Adresa osnivanja

5. Lokacija središnje poslovne jedinice

6. Osoba za kontakt (ime, telefon, telefaks, e-pošta)

7. Adresa za korespondenciju

8. PDV identifikacijski broj(evi)

9. Identifikacijski broj(evi) trgovca/broj EORI

10. Registracijski broj društva

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/102

---

Ispravak Uredbe Komisije (EU) br. 86/2010 od 29. siječnja 2010. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1005/2008 u vezi s definicijom proizvoda ribarstva i o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 u vezi s razmjenom informacija o inspekcijskim pregledima plovila treće zemlje i administrativnim rješenjima u pogledu potvrda o ulovu

(
  Službeni list Europske unije L 26 od 30 siječnja 2010.
  )

(Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 011)

Na stranici 105., u naslovu

umjesto:

„o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1005/2008 u vezi s definicijom proizvoda ribarstva i o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 u vezi s razmjenom informacija o inspekcijskim pregledima plovila treće zemlje i administrativnim rješenjima u pogledu potvrda o ulovu”

treba stajati:

„o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1005/2008 u vezi s definicijom proizvoda ribarstva i o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 u vezi s razmjenom informacija o inspekcijskim pregledima plovila treće zemlje i administrativnim rješenjima u pogledu certifikata o ulovu”.

Na stranici 105., u drugom pozivanju

umjesto:

„uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova...”

treba stajati:

„uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje...”.

Na stranici 105., u uvodnoj izjavi 3.

umjesto:

„Administrativna rješenja na temelju kojih se potvrde o ulovu utvrđuju, potvrđuju i predaju elektroničkim putem ili se zamjenjuju elektroničkim sustavima sljedivosti koji osiguravaju jednaku razinu nadzora tijelima navedena su u Prilogu IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009. Budući da su dogovorena nova administrativna rješenja u pogledu potvrda o ulovu, taj je Prilog potrebno ažurirati.”

treba stajati:

„Administrativna rješenja na temelju kojih se certifikati o ulovu utvrđuju, ovjeravaju i predaju elektroničkim putem ili se zamjenjuju elektroničkim sustavima sljedivosti koji osiguravaju jednaku razinu nadzora tijelima navedena su u Prilogu IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009. Budući da su dogovorena nova administrativna rješenja u pogledu certifikata o ulovu, taj je Prilog potrebno ažurirati.”.

Na stranici 114., u Prilogu II., kojim se izmjenjuje Prilog IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009, u odjeljku 2., ispod naslova „SJEDINJENE AMERIČKE DRŽAVE”

umjesto:

„SUSTAV POTVRDA O ULOVU

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, potvrda o ulovu predviđena u članku 12. i Prilogu II. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 od zamjenjuje se – za proizvode ribarstva koji su dobiveni od ulova ribarskih plovila koja plove pod zastavom Sjedinjenih Američkih Država – potvrdom o ulovu SAD-a, koja je podržana u sustavima za elektroničko izvještavanje i vođenje evidencija pod nadzorom nadležnih tijela SAD-a i osigurava im jednak stupanj nadzora kakav se zahtijeva u okviru sustava za potvrđivanje ulova Zajednice.

Ogledni primjerak potvrde o ulovu SAD-a, koja od 1. siječnja 2010. zamjenjuje potvrdu o ulovu Europske zajednice i potvrdu o ponovnom izvozu, nalazi se u Dodatku.”

treba stajati:

„PROGRAM CERTIFICIRANJA ULOVA

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, certifikat o ulovu predviđen u članku 12. i Prilogu II. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 zamjenjuje se – za proizvode ribarstva koji su dobiveni od ulova ribarskih plovila koja plove pod zastavom Sjedinjenih Američkih Država – certifikatom o ulovu SAD-a, koji je podržan u sustavima za elektroničko izvještavanje i vođenje evidencija pod nadzorom nadležnih tijela SAD-a i osigurava im jednak stupanj nadzora kakav se zahtijeva u okviru programa certificiranja ulova Zajednice.

Ogledni primjerak certifikata o ulovu SAD-a, koji od 1. siječnja 2010. zamjenjuje certifikat o ulovu Europske zajednice i certifikat o ponovnom izvozu, nalazi se u Dodatku.”.

Na stranici 117., u Prilogu II., kojim se izmjenjuje Prilog IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009, u odjeljku 3., ispod naslova „NOVI ZELAND”

umjesto:

„SUSTAV POTVRDA O ULOVU

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, potvrda o ulovu predviđena u članku 12. i Prilogu II. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 od zamjenjuje se – za proizvode ribarstva koji su dobiveni od ulova ribarskih plovila koja plove pod novozelandskom zastavom – novozelandskom potvrdom o ulovu, koja je elektronički sustav sljedivosti i sustav certifikacije pod nadzorom novozelandskih nadležnih tijela i osigurava im jednak stupanj nadzora kakav se zahtijeva u okviru sustava za potvrđivanje ulova Zajednice.

Ogledni primjerak novozelandske potvrde o ulovu, koja od 1. siječnja 2010. zamjenjuje potvrdu o ulovu Europske zajednice i potvrdu o ponovnom izvozu za ulove ribarskih plovila koja su registrirana na Novom Zelandu i koji se iskrcavaju na Novom Zelandu, nalazi se u Dodatku I.

Dodatna pojašnjenja novozelandske potvrde o ulovu nalaze se u Dodatku II.”

treba stajati:

„PROGRAM CERTIFICIRANJA ULOVA

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, certifikat o ulovu predviđen u članku 12. i Prilogu II. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 zamjenjuje se – za proizvode ribarstva koji su dobiveni od ulova ribarskih plovila koja plove pod novozelandskom zastavom – novozelandskim certifikatom o ulovu, koji je elektronički sustav sljedivosti i sustav certifikacije pod nadzorom novozelandskih nadležnih tijela i osigurava im jednak stupanj nadzora kakav se zahtijeva u okviru programa certificiranja ulova Zajednice.

Ogledni primjerak novozelandskog certifikata o ulovu, koji od 1. siječnja 2010. zamjenjuje certifikat o ulovu Europske zajednice i certifikat o ponovnom izvozu za ulove ribarskih plovila koja su registrirana na Novom Zelandu i koji se iskrcavaju na Novom Zelandu, nalazi se u Dodatku I.

Dodatna pojašnjenja novozelandskog certifikata o ulovu nalaze se u Dodatku II.”.

Na stranici 118., u Prilogu II., kojim se izmjenjuje Prilog IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009, u odjeljku 3. dodatku I., u naslovu

umjesto:

„
  Uzorak novozelandske potvrde o ulovu
  ”

treba stajati:

„
  Uzorak novozelandskog certifikata o ulovu
  ”.

Na stranici 120., u Prilogu II., kojim se izmjenjuje Prilog IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009, u odjeljku 3. dodatku II., u naslovu

umjesto:

„
  Dodatna pojašnjenja novozelandske potvrde o ulovu
  ”

treba stajati:

„
  Dodatna pojašnjenja novozelandskog certifikata o ulovu
  ”.

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/104 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/104

---

Ispravak Uredbe Komisije (EU) br. 395/2010 od 7. svibnja 2010. o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 u vezi s administrativnim rješenjima u pogledu potvrda o ulovu

(
  Službeni list Europske unije L 115 od 8. svibnja 2010.
  )

(Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 4/sv. 6 od 5. lipnja 2013.)

Na stranici 167., u naslovu:

umjesto:

„... o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 u vezi s administrativnim rješenjima u pogledu potvrda o ulovu”;

treba stajati:

„... o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 u vezi s administrativnim rješenjima u pogledu certifikata o ulovu”.

Na stranici 167., u drugom pozivanju:

umjesto:

„uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (1) od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova...”

1

treba stajati:

„uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (1) od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje...”.

1

Na stranici 167., u uvodnoj izjavi 1.:

umjesto:

„Administrativna rješenja na temelju kojih se potvrde o ulovu utvrđuju, potvrđuju ili predaju elektroničkim putem ili se zamjenjuju elektroničkim sustavima sljedivosti koji osiguravaju jednaku razinu nadzora tijelima koja se navode u Prilogu IX. Uredbi Komisije (EZ) br. 1010/2009 od 22. listopada 2009. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe (EZ) br. 1005/2008 (2). Budući da su dogovorena nova administrativna rješenja u pogledu potvrda o ulovu, taj je Prilog potrebno ažurirati.”;

treba stajati:

„Administrativna rješenja na temelju kojih se certifikati o ulovu utvrđuju, ovjeravaju ili predaju elektroničkim putem ili se zamjenjuju elektroničkim sustavima sljedivosti koji tijelima osiguravaju jednaku razinu nadzora navode se u Prilogu IX. Uredbi Komisije (EZ) br. 1010/2009 od 22. listopada 2009. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe (EZ) br. 1005/2008 (2). Budući da su dogovorena nova administrativna rješenja u pogledu certifikata o ulovu, taj je Prilog potrebno ažurirati.”.

Na stranici 167., u uvodnoj izjavi 3.:

umjesto:

„Administrativna rješenja u pogledu potvrda o ulovu, koja su utvrđena u Prilogu, temelje se na elektroničkim sustavima sljedivosti koji su uvedeni prije stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1005/2008 te se zbog toga ova Uredba treba primjenjivati od 1. siječnja 2010.
  ”;

treba stajati:

„Administrativna rješenja u pogledu certifikata o ulovu, koja su utvrđena u Prilogu, temelje se na elektroničkim sustavima sljedivosti koji su uvedeni prije stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1005/2008 te se zbog toga ova Uredba treba primjenjivati od 1. siječnja 2010.
  ”.

Na stranici 168., u Prilogu, kojim se izmjenjuje Prilog IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009, u odjeljku 4., ispod naslova „ISLAND”:

umjesto:

„SUSTAV POTVRDA O ULOVU

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, potvrda o ulovu predviđena u članku 12. i Prilogu II. toj Uredbi od 1. siječnja 2010. zamjenjuje se – za proizvode ribarstva koji su dobiveni od ulova ribarskih plovila koja plove pod islandskom zastavom – islandskom potvrdom o ulovu, koja se temelji na islandskom sustavu mjerenja težine i evidentiranja ulova, koji je elektronički sustav sljedivosti pod nadzorom islandskih nadležnih tijela i osigurava im jednak stupanj nadzora kakav se zahtijeva u okviru sustava za potvrđivanje ulova Zajednice.

Ogledni primjerak islandske potvrde o ulovu nalazi se u Dodatku.

Dokumenti iz članka 14. stavaka 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 mogu se dostaviti elektroničkim putem.

Island zahtijeva potvrdu o ulovu za iskrcaje i uvoz na Island ulova ribarskih plovila koja plove pod zastavom određene države članice Europske unije.”;

treba stajati:

„PROGRAM CERTIFICIRANJA ULOVA

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, certifikat o ulovu predviđen u članku 12. i Prilogu II. toj Uredbi od 1. siječnja 2010. zamjenjuje se – za proizvode ribarstva koji su dobiveni od ulova ribarskih plovila koja plove pod islandskom zastavom – islandskim certifikatom o ulovu, koji se temelji na islandskom sustavu mjerenja težine i evidentiranja ulova, koji je elektronički sustav sljedivosti pod nadzorom islandskih nadležnih tijela i osigurava im jednak stupanj nadzora kakav se zahtijeva u okviru programa certificiranja ulova Zajednice.

Ogledni primjerak islandskog certifikata o ulovu nalazi se u Dodatku.

Dokumenti iz članka 14. stavaka 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 mogu se dostaviti elektroničkim putem.

Island zahtijeva certifikat o ulovu za iskrcaje i uvoz na Island ulova ribarskih plovila koja plove pod zastavom određene države članice Europske unije.”.

Na stranici 173., u Prilogu, kojim se izmjenjuje Prilog IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009, u odjeljku 5., ispod naslova „KANADA”, u prvom, drugom i trećem odlomku:

umjesto:

„SUSTAV POTVRDA O ULOVU

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, potvrda o ulovu predviđena u članku 12. i Prilogu II. toj Uredbi od 1. siječnja 2010. zamjenjuje se – za proizvode ribarstva koji su dobiveni od ulova ribarskih plovila koja plove pod kanadskom zastavom – kanadskom potvrdom o ulovu, koja se temelji na Kanadskom sustavu potvrda u ribarstvu (FCS) (opisan u Dodatku 3.), koji je elektronički sustav sljedivosti pod nadzorom kanadskih nadležnih tijela i osigurava im jednak stupanj nadzora kakav se zahtijeva u okviru sustava za potvrđivanje ulova Zajednice.

Ogledni primjerci kanadskih potvrda o ulovu, koje od 1. siječnja 2010. zamjenjuju potvrdu o ulovu Europske zajednice i potvrdu o ponovnom izvozu, nalaze se u dodacima 1. i 2.

Ulovi dobiveni korištenjem starosjedilačkih tehnika ribolova ili ulovi plovila u skladu s definicijom u članku 6. Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 moraju biti popraćeni pojednostavljenom kanadskom potvrdom o ulovu koja se nalazi u Dodatku 2.”;

treba stajati:

„PROGRAM CERTIFICIRANJA ULOVA

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, certifikat o ulovu predviđen u članku 12. i Prilogu II. toj Uredbi od 1. siječnja 2010. zamjenjuje se – za proizvode ribarstva koji su dobiveni od ulova ribarskih plovila koja plove pod kanadskom zastavom – kanadskim certifikatom o ulovu, koji se temelji na kanadskom programu certificiranja u ribarstvu (FCS) (opisan u Dodatku 3.), koji je elektronički sustav sljedivosti pod nadzorom kanadskih nadležnih tijela i osigurava im jednak stupanj nadzora kakav se zahtijeva u okviru programa certificiranja ulova Zajednice.

Ogledni primjerci kanadskih certifikata o ulovu, koji od 1. siječnja 2010. zamjenjuju certifikat o ulovu Europske zajednice i certifikat o ponovnom izvozu, nalaze se u dodacima 1. i 2.

Ulovi dobiveni korištenjem starosjedilačkih tehnika ribolova ili ulovi plovila u skladu s definicijom u članku 6. Uredbe Komisije (EZ) br. 1010/2009 moraju biti popraćeni pojednostavljenim kanadskim certifikatom o ulovu koji se nalazi u Dodatku 2.”.

Na stranici 186., u Prilogu, kojim se izmjenjuje Prilog IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009, u odjeljku 5. dodatku 3., u prvom, drugom i trećem odlomku:

umjesto:

„Kanadski sustav potvrda u ribarstvu (FCS) namijenjen je za izdavanje standardnih i pojednostavljenih potvrda o ulovu.

FCS će se koristiti za izdavanje i potvrđivanje potvrda o ulovu za izvozne pošiljke iz Kanade u Europsku uniju za konvencionalne proizvode ribarstva uključujući živu, svježu, smrznutu, soljenu, konzerviranu i/ili dimljenu i sušenu ribu, koristeći sirovine iz ribolova bez plovila, starosjedilačkog načina ribolova, ili malih i velikih ribarskih plovila i/ili čija proizvodnja obuhvaća nekoliko koraka u proizvodnom procesu.

Kanada će u pojednostavljenim potvrdama grupirati određena plovila u svrhu veće učinkovitosti. Međutim, FCS će zadržati potpunu vezu s plovilima u skupinama, a ta su plovila nadalje povezana s informacijama o njihovim dozvolama ili registraciji i o ulovu koji je naveden u potvrdi.”;

treba stajati:

„Kanadski program certificiranja u ribarstvu (FCS) namijenjen je za izdavanje standardnih i pojednostavljenih certifikata o ulovu.

FCS će se koristiti za izdavanje i ovjeru certifikata o ulovu za izvozne pošiljke iz Kanade u Europsku uniju za konvencionalne proizvode ribarstva uključujući živu, svježu, smrznutu, soljenu, konzerviranu i/ili dimljenu i sušenu ribu, koristeći sirovine iz ribolova bez plovila, starosjedilačkog načina ribolova, ili malih i velikih ribarskih plovila i/ili čija proizvodnja obuhvaća nekoliko koraka u proizvodnom procesu.

Kanada će u pojednostavljenim certifikatima grupirati određena plovila u svrhu veće učinkovitosti. Međutim, FCS će zadržati potpunu vezu s plovilima u skupinama, a ta su plovila nadalje povezana s informacijama o njihovim dozvolama ili registraciji i o ulovu koji je naveden u certifikatu.”.

Na stranici 187., u Prilogu, kojim se izmjenjuje Prilog IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009, u odjeljku 6., ispod naslova „FARSKI OTOCI”, u prvom i drugom odlomku:

umjesto:

„SUSTAV POTVRDA O ULOVU

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, potvrda o ulovu predviđena u članku 12. i Prilogu II. toj Uredbi zamjenjuje se – za proizvode ribarstva koji su dobiveni od ulova ribarskih plovila koja plove pod zastavom Farskih otoka – farskom potvrdom o ulovu, koja se temelji na farskom sustavu prodajnih listova i očevidnika koji je elektronički sustav sljedivosti pod nadzorom farskih nadležnih tijela i osigurava im jednak stupanj nadzora kakav se zahtijeva u okviru sustava za potvrđivanje ulova Zajednice.

Ogledni primjerak potvrde o ulovu Farskih otoka, koja od 1. siječnja 2010. zamjenjuje potvrdu o ulovu Europske zajednice i potvrdu o ponovnom izvoz, nalazi se u Dodatku.”;

treba stajati:

„PROGRAM CERTIFICIRANJA ULOVA

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, certifikat o ulovu predviđen u članku 12. i Prilogu II. toj Uredbi zamjenjuje se – za proizvode ribarstva koji su dobiveni od ulova ribarskih plovila koja plove pod zastavom Farskih otoka – farskim certifikatom o ulovu, koji se temelji na farskom sustavu prodajnih listova i očevidnika koji je elektronički sustav sljedivosti pod nadzorom farskih nadležnih tijela i osigurava im jednak stupanj nadzora kakav se zahtijeva u okviru programa certificiranja ulova Zajednice.

Ogledni primjerak certifikata o ulovu Farskih otoka, koji od 1. siječnja 2010. zamjenjuje certifikat o ulovu Europske zajednice i certifikat o ponovnom izvozu, nalazi se u Dodatku.”.

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/107 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/107

---

Ispravak Uredbe Komisije (EU) br. 202/2011 od 1. ožujka 2011. o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1005/2008 u vezi s određenjem proizvoda ribarstva i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1010/2009 u vezi s obrascima za prethodne obavijesti, odrednicama za inspekcije u lukama i priznatim sustavima dokumentacije o ulovu koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom

(
  Službeni list Europske unije L 57 od 2. ožujak 2011.
  )

(Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 06)

Na stranici 194., u drugom pozivanju

umjesto:

„uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova...”

treba stajati:

„uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje...”.

Na stranici 194., u uvodnoj izjavi 3., u drugoj rečenici

umjesto:

„Navedene je odredbe potrebno uskladiti sa Sporazumom o mjerama države luke za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova koji je bio sklopljen u okviru Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO).”

treba stajati:

„Navedene je odredbe potrebno uskladiti sa Sporazumom o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje, koji je bio sklopljen u okviru Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO).”.

Na stranici 194., u članku 2., kojim se izmjenjuje članak 4. Uredbe (EZ) br. 1010/2009, u prvom stavku točki (u)

umjesto:

„ribarskom je plovilu bio zabranjen ulazak ili upotreba luke u skladu sa Sporazumom o mjerama države luke za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova koji je bio sklopljen u okviru Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO)”

treba stajati:

„ribarskom je plovilu bio zabranjen ulazak ili upotreba luke u skladu sa Sporazumom o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje, koji je bio sklopljen u okviru Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO)”.

Na stranici 200., u Prilogu II., kojim se izmjenjuje Prilog II.A Uredbi (EZ) br. 1010/2009, „Obrazac za prethodnu obavijest za ribarska plovila trećih zemalja iz članka 2. stavka 1.” glasi:

„
  Obrazac za prethodnu obavijest za ribarska plovila trećih zemalja iz članka 2. stavka 1.

Molimo, ispunite sva odgovarajuća polja prije slanja prethodne obavijesti:

Identifikacija plovila:

1. Ime plovila:

2. Tip plovila (ribarsko, nosač, potporno):

3. Zastava (države registracije):

4. Domaća luka (ISO alpha-2 kod države + ime luke/kod luke od tri slova (*)):

5. Registracijski broj (vanjska identifikacija):

6. Međunarodni radijski pozivni znak:

7. Kontakt podaci plovila:

8. Potvrda registra ID:

9. Broj IMO/Lloyd (ako se izdaje):

10. VMS (ne, da (nacionalno), da (RFMO)); ako da, tip:

11. Dimenzije plovila – duljina: širina: nacrt:

Namjeravana luka pristajanja:

12. Ime luke (ISO alpha-2 kod države + kod luke od tri slova (*)):

13. Cilj pristajanja (iskrcaj, prekrcaj ili pristup uslugama):

14. Luka i datum zadnjeg pristajanja (ISO alpha-2 kod države + ime luke/kod luke od tri slova (*)):

Odobrenje ribolova:

15. Broj odobrenja ribolova i datum isteka (također navedite ribolovno područje, vrstu i alat):

16. Odobrenje za potporu ribolovnih operacija/prekrcaj proizvoda ribarstva i datum isteka:

17. Tijelo koje izdaje odobrenja:

18. RFMO ID, ako se primjenjuje:

Datumi:

19. Datum ribolovnog putovanja:

20. Datum i procijenjeno vrijeme dolaska u luku:

Količine vrsta na plovilu (ili negativno izvješće ako nema ulova):

21. Ime ribarskog(-ih) plovila i broj(evi) potvrde o ulovu za njih (ako je dostupno)

22. Datum prekrcaja (ako se odvijao drugdje, a ne u luci iskrcaja)

23. Područje ili luka prekrcaja (područje FAO-a (ICES-a), odjel FAO-a (ICES-a), pododjel FAO-a (ICES-a) i, ako je potrebno, statistički pravokutnik ICES-a i zona ribolovnog napora)

24. Ime vrsta (kod alpha-3 FAO-a)

25. Područje ulova (područje FAO-a (ICES-a), odjel FAO-a (ICES-a), pododjel FAO-a (ICES-a) i, ako je potrebno, statistički pravokutnik ICES-a i zona ribolovnog napora)

26. Procijenjena ukupna količina žive vage na plovilu (u kg) ili broj ribe, ako je potrebno

27. Procijenjena ukupna količina žive vage ribe koja se iskrcava/prekrcava (u kg) ili broj ribe, ako je potrebno

28. Izgled ribe i stanje očuvanosti (upotrijebite slovne kodove (*))

29. Ime i adresa vlasnika plovila:

30. Ime kapetana/predstavnika plovila i državljanstvo:

31. Potpis:

32. Datum:

U slučaju ribarskog plovila, popunite točke 1.-15., 17.-20. plus 24.-28.

U slučaju prijevoznog plovila, popunite točke 1.-14., 16.-18. plus 20.-28.

U slučaju potpornog plovila, popunite točke 1.-14., 16.-18. i 20.

Svi moraju popuniti točke 29.-32.

(*) Slovni kodovi za luke, države ribe i predstavljanje: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control/technologies/ers/index_en.htm

Na stranici 202., u Prilogu II., kojim se izmjenjuje Prilog II.B Uredbi (EZ) br. 1010/2009, „Obrazac za prethodnu obavijest za ribarska plovila trećih zemalja iz članka 2. stavka 2.” glasi:

„
  Obrazac za prethodnu obavijest za ribarska plovila trećih zemalja iz članka 2. stavka 2.

Molimo, ispunite sva odgovarajuća polja prije slanja prethodne obavijesti:

Namjeravana luka pristajanja i dodatni detalji o plovilu:

1. Ime luke (ISO alpha-2 kod države + kod luke od tri slova (*)):

2. Cilj pristajanja (iskrcaj, prekrcaj ili pristup uslugama):

3. Datum i procijenjeno vrijeme dolaska u luku:

4. VMS (ne, da (nacionalno), da (RFMO)); ako da, tip:

5. Dimenzije plovila – duljina: širina: nacrt:

6. Potvrda registra ID:

7. RFMO ID, ako se primjenjuje:

8. Luka i datum zadnjeg pristajanja (ISO alpha-2 kod države + ime luke/kod luke od tri slova):

Količine vrsta na plovilu (ili negativno izvješće ako nema ulova):

9. Ime ribarskog(-ih) plovila i broj(evi) potvrde o ulovu za njih

10. Datum prekrcaja (ako se odvijao drugdje, a ne u luci iskrcaja)

11. Područje ili luka prekrcaja (područje FAO-a (ICES-a), odjel FAO-a (ICES-a), pododjel FAO-a (ICES-a) i, ako je potrebno, statistički pravokutnik ICES-a i zona ribolovnog napora)

12. Ime vrsta (kod alpha-3 FAO-a)

13. Procijenjena ukupna količina žive vage na plovilu (u kg) ili broj ribe, ako je potrebno

14. Procijenjena ukupna količina žive vage ribe koja se iskrcava/prekrcava (u kg) ili broj ribe, ako je potrebno

15. Izgled ribe i stanje očuvanosti (upotrijebite slovne kodove (*))

16. Ime i adresa vlasnika plovila:

17. Ime kapetana/predstavnika plovila i državljanstvo:

18. Potpis:

19. Datum:

U slučaju ribarskog plovila, popunite točke 1.-8., 12. plus 14.-15.

U slučaju prijevoznog plovila, popunite točke 1.-15.

U slučaju potpornog plovila, popunite točke 1.-8.

Svi moraju popuniti točke 16.-19.

(*) Slovni kodovi za luke, države ribe i predstavljanje: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control/technologies/ers/index_en.htm

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/111 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/111

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1222/2011 od 28. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1010/2009 u pogledu upravnih dogovora s trećim državama u vezi s potvrdama o ulovu za proizvode morskog ribarstva

(
  Službeni list Europske unije L 314 od 29 studenoga 2011.
  )

(Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 04, svezak 09)

Na stranici 286., u naslovu

umjesto:

„o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1010/2009 u pogledu upravnih dogovora s trećim državama u vezi s potvrdama o ulovu za proizvode morskog ribarstva”

treba stajati:

„o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1010/2009 u pogledu upravnih dogovora s trećim državama u vezi s certifikatima o ulovu za proizvode morskog ribarstva”.

Na stranici 286., u drugom pozivanju

umjesto:

„uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova...”

treba stajati:

„uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje...”.

Na stranici 286., u uvodnoj izjavi 1.

umjesto:

„Upravni dogovori s trećim državama u vezi s potvrdama o ulovu za proizvode ribarstva navedeni su u Prilogu IX. Uredbi Komisije (EZ) br. 1010/2009 od 22. listopada 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe (EZ) br. 1005/2008”

treba stajati:

„Upravni dogovori s trećim državama u vezi s certifikatima o ulovu za proizvode ribarstva navedeni su u Prilogu IX. Uredbi Komisije (EZ) br. 1010/2009 od 22. listopada 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe (EZ) br. 1005/2008”.

Na stranici 286., u uvodnoj izjavi 2.

umjesto:

„S Norveškom i Južnom Afrikom bila su postignuti novi upravni dogovori u vezi s potvrdama o ulovu, utemeljeni na sustavima za elektroničku sljedivost, i to 4. svibnja 2011. odnosno 21. rujna 2010.
  ”

treba stajati:

„S Norveškom i Južnom Afrikom bili su postignuti novi upravni dogovori u vezi s certifikatima o ulovu, utemeljeni na sustavima za elektroničku sljedivost, i to 4. svibnja 2011. odnosno 21. rujna 2010.
  ”.

Na stranici 287., u Prilogu I., kojim se izmjenjuje Prilog IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009, u odjeljku 1., ispod naslova „NORVEŠKA”, u prvom, drugom, trećem i četvrtom odlomku

umjesto:

„SUSTAV POTVRDE O ULOVU

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, potvrda o ulovu predviđena člankom 12. i Prilogom II. navedenoj Uredbi se zamjenjuje – za proizvode ribarstva dobivene iz ulova ribarskih plovila koja plove pod norveškom zastavom – norveškom potvrdom o ulovu, na temelju norveškog sustava za vaganje i bilježenje ulova koji predstavlja sustav za elektroničku sljedivost pod nadzorom norveških nadležnih tijela i kojim se osigurava jednaka razina nadzora od strane nadležnih tijela, kako je propisano na temelju sustava potvrde o ulovu Europske unije.

U Dodatku I. su navedeni primjerci norveške potvrde o ulovu kojom se zamjenjuje potvrda o ulovu i potvrda o ponovnom izvozu Europske unije.

Dokumenti iz članka 14. stavaka 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 mogu se slati elektroničkim putem.

Norveška zahtijeva potvrdu o ulovu za iskrcaj i uvoz u Norvešku za ulove ribarskih plovila koja plove pod zastavom neke države članice Europske unije.”

treba stajati:

„PROGRAM CERTIFICIRANJA ULOVA

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, certifikat o ulovu predviđen člankom 12. i Prilogom II. navedenoj Uredbi se zamjenjuje – za proizvode ribarstva dobivene iz ulova ribarskih plovila koja plove pod norveškom zastavom – norveškim certifikatom o ulovu, na temelju norveškog sustava za vaganje i bilježenje ulova koji predstavlja sustav za elektroničku sljedivost pod nadzorom norveških nadležnih tijela i kojim se osigurava jednaka razina nadzora od strane nadležnih tijela, kako je propisano na temelju programa certificiranja ulova Europske unije.

U Dodatku I. su navedeni primjerci norveškog certifikata o ulovu kojim se zamjenjuje certifikat o ulovu i certifikat o ponovnom izvozu Europske unije.

Dokumenti iz članka 14. stavaka 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 mogu se slati elektroničkim putem.

Norveška zahtijeva certifikat o ulovu za iskrcaj i uvoz u Norvešku za ulove ribarskih plovila koja plove pod zastavom neke države članice Europske unije.”.

Na stranici 288., u Prilogu I., kojim se izmjenjuje Prilog IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009, u odjeljku 1. dodatku I. obrazac glasi:

„APPENDIX I

Image 11

Image 12

Image 13

Image 14

Na stranici 292., u Prilogu II., kojim se izmjenjuje Prilog IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009, u odjeljku 7., ispod naslova „JUŽNA AFRIKA”, u prvom i drugom odlomku

umjesto:

„SUSTAV POTVRDE O ULOVU

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, potvrda o ulovu predviđena člankom 12. i Prilogom II. navedenoj Uredbi se zamjenjuje – za proizvode ribarstva dobivene iz ulova ribarskih plovila koja plove pod južnoafričkom zastavom – južnoafričkom potvrdom o ulovu koji predstavlja sustav za elektroničku sljedivost pod nadzorom južnoafričkih nadležnih tijela i kojim se osigurava jednaka razina nadzora od strane nadležnih tijela, kako je propisano na temelju sustava potvrde o ulovu Europske unije.

U Dodatku I. su navedeni primjerci južnoafričke potvrde o ulovu kojom se zamjenjuje potvrda o ulovu i potvrda o ponovnom izvozu Europske unije.”

treba stajati:

„PROGRAM CERTIFICIRANJA ULOVA

U skladu s člankom 12. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1005/2008, certifikat o ulovu predviđen člankom 12. i Prilogom II. navedenoj Uredbi se zamjenjuje – za proizvode ribarstva dobivene iz ulova ribarskih plovila koja plove pod južnoafričkom zastavom – južnoafričkim certifikatom o ulovu koji predstavlja sustav za elektroničku sljedivost pod nadzorom južnoafričkih nadležnih tijela i kojim se osigurava jednaka razina nadzora od strane nadležnih tijela, kako je propisano na temelju programa certificiranja ulova Europske unije.

U Dodatku I. su navedeni primjerci južnoafričkog certifikata o ulovu kojim se zamjenjuje certifikat o ulovu i certifikat o ponovnom izvozu Europske unije.”.

---

| 19.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 337/118 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 337/118

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 865/2013 оd 9. rujna 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1010/2009 u pogledu administrativnih dogovora s trećim zemljama o potvrdama o ulovu za proizvode morskog ribarstva

(
  Službeni list Europske unije L 241 od 10. rujna 2013.
  )

Na stranici 1., u naslovu

umjesto:

„o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1010/2009 u pogledu administrativnih dogovora s trećim zemljama o potvrdama o ulovu za proizvode morskog ribarstva”

treba stajati:

„o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1010/2009 u pogledu administrativnih dogovora s trećim zemljama o certifikatima o ulovu za proizvode morskog ribarstva”.

Na stranici 1., u drugom pozivanju

umjesto:

„uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (1) od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova...”

treba stajati:

„uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (1) od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje...”.

Na stranici 1., u uvodnoj izjavi 1.

umjesto:

„Administrativni dogovori s trećim zemljama o potvrdama o ulovu za proizvode morskog ribarstva navedeni su u Prilogu IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009 od 22. listopada 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe (EZ) br. 1005/2008 (2). Administrativni dogovori uključuju ogledne primjerke potvrda o ulovu koje su potvrdila nadležna tijela dotičnih trećih zemalja.”

treba stajati:

„Administrativni dogovori s trećim zemljama o certifikatima o ulovu za proizvode morskog ribarstva navedeni su u Prilogu IX. Uredbi (EZ) br. 1010/2009 od 22. listopada 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe (EZ) br. 1005/2008 (2). Administrativni dogovori uključuju ogledne primjerke certifikata o ulovu koje ovjeravaju nadležna tijela dotičnih trećih zemalja.”.

Na stranici 1., u uvodnoj izjavi 2.

umjesto:

„Nadležna novozelandska tijela izmijenila su izgled novozelandskog oglednog primjerka potvrde o ulovu.”

treba stajati:

„Nadležna novozelandska tijela izmijenila su izgled novozelandskog oglednog primjerka certifikata o ulovu.”.

---