# Úradný vestník L 339/2017

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 339 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6019. decembra 2017 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 339

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6019. decembra 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2017/2336 zo 7. februára 2017 SA.21877 (C 24/2007), SA.27585 (2012/C) a SA.31149 (2012/C) – Nemecko Údajná štátna pomoc v prospech spoločností Flughafen Lübeck GmbH, Infratil Limited, Ryanair a iných leteckých dopravcov, ktorí využívajú dané letisko
  [oznámené pod číslom C(2017) 602]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2017/2337 z 29. mája 2017 o sumách pridelených na poskytovanie technickej podpory v poľnohospodárskom sektore, ako aj na výrobu a odbyt kvalitných poľnohospodárskych výrobkov v súlade so zákonom o mlieku a tukoch v rámci štátnej pomoci SA.35484 (2013/C) [ex SA.35484 (2012/NN)]
  [oznámené pod číslom C(2017) 3487] | 50 |
| | | ODPORÚČANIA |
| | * | Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/2338 zo 16. novembra 2017, ktorým sa stanovuje spoločná príručka o návrate, ktorú majú používať príslušné orgány členských štátov pri vykonávaní úloh spojených s návratom | 83 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2017/2336 zo 7. februára 2017 SA.21877 (C 24/2007), SA.27585 (2012/C) a SA.31149 (2012/C) – Nemecko Údajná štátna pomoc v prospech spoločností Flughafen Lübeck GmbH, Infratil Limited, Ryanair a iných leteckých dopravcov, ktorí využívajú dané letisko
  [oznámené pod číslom C(2017) 602]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2017) 602]

1

1

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2017/2337 z 29. mája 2017 o sumách pridelených na poskytovanie technickej podpory v poľnohospodárskom sektore, ako aj na výrobu a odbyt kvalitných poľnohospodárskych výrobkov v súlade so zákonom o mlieku a tukoch v rámci štátnej pomoci SA.35484 (2013/C) [ex SA.35484 (2012/NN)]
  [oznámené pod číslom C(2017) 3487]

[oznámené pod číslom C(2017) 3487]

50

ODPORÚČANIA

*

Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/2338 zo 16. novembra 2017, ktorým sa stanovuje spoločná príručka o návrate, ktorú majú používať príslušné orgány členských štátov pri vykonávaní úloh spojených s návratom

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 19.12.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 339/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 339/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2017/2336

zo 7. februára 2017

SA.21877 (C 24/2007), SA.27585 (2012/C) a SA.31149 (2012/C) – Nemecko Údajná štátna pomoc v prospech spoločností Flughafen Lübeck GmbH, Infratil Limited, Ryanair a iných leteckých dopravcov, ktorí využívajú dané letisko

[oznámené pod číslom C(2017) 602]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   POSTUP SA.21877

POSTUP SA.21877

| (1) | V rokoch 2002, 2003, 2004, 2005 a 2006 bolo Komisii doručených niekoľko sťažností leteckého dopravcu Air Berlin, environmentálnej MVO (Bund Umwelt und Naturschutz) a súkromných osôb, týkajúcich sa údajnej štátnej pomoci v prospech spoločností Flughafen Lübeck GmbH (ďalej len „FLG“), Infratil Limited (ďalej len „Infratil“) (3) a leteckého dopravcu Ryanair (4). |
| --- | --- |

(1)

V rokoch 2002, 2003, 2004, 2005 a 2006 bolo Komisii doručených niekoľko sťažností leteckého dopravcu Air Berlin, environmentálnej MVO (Bund Umwelt und Naturschutz) a súkromných osôb, týkajúcich sa údajnej štátnej pomoci v prospech spoločností Flughafen Lübeck GmbH (ďalej len „FLG“), Infratil Limited (ďalej len „Infratil“) (3) a leteckého dopravcu Ryanair (4).

3

4

| (2) | Komisia požiadala 7. novembra 2005 Nemecko o informácie, ktoré Nemecko poskytlo 7. februára 2006. Ďalšie informácie boli vyžiadané listom z 22. marca 2006, na ktorý Nemecko odpovedalo 12. júna 2006. Stretnutia medzi útvarmi Komisie, spoločnosťou Infratil, ktorá bola väčšinovým vlastníkom prevádzkovateľa letiska, a hanzovým mestom Lübeck (ďalej len „mesto Lübeck“) sa uskutočnili 14. októbra a 4. decembra 2006. Po týchto stretnutiach spoločnosť Infratil poskytla doplňujúce informácie formou e-mailu a faxu 16. a 31. októbra 2006, 6. novembra 2006 a 4., 6. a 21. decembra 2006. |
| --- | --- |

(2)

Komisia požiadala 7. novembra 2005 Nemecko o informácie, ktoré Nemecko poskytlo 7. februára 2006. Ďalšie informácie boli vyžiadané listom z 22. marca 2006, na ktorý Nemecko odpovedalo 12. júna 2006. Stretnutia medzi útvarmi Komisie, spoločnosťou Infratil, ktorá bola väčšinovým vlastníkom prevádzkovateľa letiska, a hanzovým mestom Lübeck (ďalej len „mesto Lübeck“) sa uskutočnili 14. októbra a 4. decembra 2006. Po týchto stretnutiach spoločnosť Infratil poskytla doplňujúce informácie formou e-mailu a faxu 16. a 31. októbra 2006, 6. novembra 2006 a 4., 6. a 21. decembra 2006.

| (3) | V liste z 18. januára 2007 požiadalo Nemecko Komisiu o prerušenie predbežného vyšetrovania v tejto veci. Komisia žiadosť zamietla listom z 2. mája 2007. |
| --- | --- |

(3)

V liste z 18. januára 2007 požiadalo Nemecko Komisiu o prerušenie predbežného vyšetrovania v tejto veci. Komisia žiadosť zamietla listom z 2. mája 2007.

| (4) | Dňa 24. apríla 2007 Nemecko poslalo Komisii ďalšie pripomienky. Dňa 21. júna 2007 sa uskutočnilo stretnutie zástupcov Nemecka s útvarmi Komisie. |
| --- | --- |

(4)

Dňa 24. apríla 2007 Nemecko poslalo Komisii ďalšie pripomienky. Dňa 21. júna 2007 sa uskutočnilo stretnutie zástupcov Nemecka s útvarmi Komisie.

| (5) | V liste z 10. júla 2007 Komisia informovala Nemecko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, pokiaľ ide o financovanie letiska Lübeck a finančné vzťahy medzi mestom Lübeck a spoločnosťou Infratil a finančné vzťahy medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania z roku 2007“). Formálne vyšetrovacie konanie bolo zaevidované pod číslom SA.21877 (C 24/2007). |
| --- | --- |

(5)

V liste z 10. júla 2007 Komisia informovala Nemecko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, pokiaľ ide o financovanie letiska Lübeck a finančné vzťahy medzi mestom Lübeck a spoločnosťou Infratil a finančné vzťahy medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania z roku 2007“). Formálne vyšetrovacie konanie bolo zaevidované pod číslom SA.21877 (C 24/2007).

| (6) | Dňa 24. októbra 2007 bolo prijaté korigendum k rozhodnutiu o začatí konania z roku 2007. |
| --- | --- |

(6)

Dňa 24. októbra 2007 bolo prijaté korigendum k rozhodnutiu o začatí konania z roku 2007.

| (7) | Rozhodnutie o začatí konania z roku 2007 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (5)29. novembra 2007. Korigendum k rozhodnutiu bolo uverejnené 7. decembra 2007 (6). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k predmetným opatreniam do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutie o začatí konania z roku 2007 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (5)29. novembra 2007. Korigendum k rozhodnutiu bolo uverejnené 7. decembra 2007 (6). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k predmetným opatreniam do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia.

Úradnom vestníku Európskej únie

5

6

| (8) | Komisii boli doručené pripomienky týchto zúčastnených strán: Ryanair, Air Berlin, Infratil, FLG, dvoch MVO (7), Priemyselnej a obchodnej komory v Lübecku (ďalej len „IHK v Lübecku“) (8), Nemeckej asociácie leteckých spoločností (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, ďalej len „BDF“) a jednotlivcov (9). Nemecko odpovedalo na pripomienky 17. apríla 2008. |
| --- | --- |

(8)

Komisii boli doručené pripomienky týchto zúčastnených strán: Ryanair, Air Berlin, Infratil, FLG, dvoch MVO (7), Priemyselnej a obchodnej komory v Lübecku (ďalej len „IHK v Lübecku“) (8), Nemeckej asociácie leteckých spoločností (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, ďalej len „BDF“) a jednotlivcov (9). Nemecko odpovedalo na pripomienky 17. apríla 2008.

7

8

9

| (9) | Nezávislá konzultačná spoločnosť pre Komisiu Ecorys požiadala 24. júla 2008 Nemecko o informácie, potrebné na vypracovanie správy o predmetnej záležitosti. Nemecko sa obrátilo na Komisiu 1. augusta 2008 s námietkou proti právu spoločnosti Ecorys na získanie informácií a dokumentov. Komisia vo svojej odpovedi z 8. augusta 2008 potvrdila, že kompetencie Komisie v tejto záležitosti sa vzťahujú aj na spoločnosť Ecorys. Požadované informácie boli následne doručené 18. septembra 2008. |
| --- | --- |

(9)

Nezávislá konzultačná spoločnosť pre Komisiu Ecorys požiadala 24. júla 2008 Nemecko o informácie, potrebné na vypracovanie správy o predmetnej záležitosti. Nemecko sa obrátilo na Komisiu 1. augusta 2008 s námietkou proti právu spoločnosti Ecorys na získanie informácií a dokumentov. Komisia vo svojej odpovedi z 8. augusta 2008 potvrdila, že kompetencie Komisie v tejto záležitosti sa vzťahujú aj na spoločnosť Ecorys. Požadované informácie boli následne doručené 18. septembra 2008.

| (10) | Dňa 16. apríla 2009 Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie. Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty 21. apríla 2009 a opäť 7. júla 2009. Vyžiadané informácie boli predložené 30. októbra 2009. Komisia požiadala o ďalšie informácie 29. októbra 2009 a Nemecko ich poskytlo 16. decembra 2009. |
| --- | --- |

(10)

Dňa 16. apríla 2009 Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie. Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty 21. apríla 2009 a opäť 7. júla 2009. Vyžiadané informácie boli predložené 30. októbra 2009. Komisia požiadala o ďalšie informácie 29. októbra 2009 a Nemecko ich poskytlo 16. decembra 2009.

| (11) | Dňa 17. októbra 2010 Komisia dostala informácie od spoločnosti Air Berlin. |
| --- | --- |

(11)

Dňa 17. októbra 2010 Komisia dostala informácie od spoločnosti Air Berlin.

| (12) | Komisia listom z 28. marca 2011 požiadala Nemecko o poskytnutie doplňujúcich informácií. Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty 15. apríla 2011. Dňa 20. apríla 2011 Komisia vyhovela žiadosti Nemecka o predĺženie lehoty. Dňa 21. apríla 2011 Nemecko požiadalo o ďalšie predĺženie lehoty. Komisia tejto žiadosti vyhovela 27. apríla 2011. Nemecko poskytlo prvú časť požadovaných informácií 16. mája 2011. V liste z 20. mája 2011 Komisia konštatovala, že poskytnuté informácie sú neúplné a požiadala o zaslanie zvyšných informácií. Nemecko voči tomu namietalo listom zo 7. júna 2011. Komisia si v reakcii z15. júna 2011 vyžiadala chýbajúce informácie. |
| --- | --- |

(12)

Komisia listom z 28. marca 2011 požiadala Nemecko o poskytnutie doplňujúcich informácií. Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty 15. apríla 2011. Dňa 20. apríla 2011 Komisia vyhovela žiadosti Nemecka o predĺženie lehoty. Dňa 21. apríla 2011 Nemecko požiadalo o ďalšie predĺženie lehoty. Komisia tejto žiadosti vyhovela 27. apríla 2011. Nemecko poskytlo prvú časť požadovaných informácií 16. mája 2011. V liste z 20. mája 2011 Komisia konštatovala, že poskytnuté informácie sú neúplné a požiadala o zaslanie zvyšných informácií. Nemecko voči tomu namietalo listom zo 7. júna 2011. Komisia si v reakcii z15. júna 2011 vyžiadala chýbajúce informácie.

| (13) | Dňa 8. apríla 2011 Komisia zaslala spoločnosti Ryanair dotazník. Odpovede boli doručené Komisii do 4. júla 2011. Komisia postúpila tieto odpovede Nemecku 18. júla 2011 a vyzvala ho predložiť pripomienky do 18. augusta 2011. Dňa 8. augusta 2011 zaslala Komisia preloženú verziu predložených pripomienok od spoločnosti Ryanair Nemecku a predĺžila jeho lehotu na predloženie pripomienok do 9. septembra 2011. Nemecko napokon poslalo pripomienky Komisii 8. septembra 2011. Dňa 7. februára 2012 Komisia požiadala spoločnosť Ryanair o ďalšie informácie týkajúce sa štúdie spoločnosti Oxera, ktoré spoločnosť Ryanair poskytla 4. júla 2011. Spoločnosť Ryanair si vyžiadala predĺženie lehoty na odpoveď 13. februára 2012. Spoločnosť Oxera sa obrátila na Komisiu 16. februára 2012 so žiadosťou o objasnenie jednej z položených otázok. Komisia poskytla objasnenie 17. februára 2012. Spoločnosť Ryanair zaslala svoje pripomienky 13. apríla 2012. Komisia tieto pripomienky zaslala Nemecku 27. júna 2012. Nemecko predložilo pripomienky k pripomienkam spoločnosti Ryanair v liste z 10. septembra 2012. |
| --- | --- |

(13)

Dňa 8. apríla 2011 Komisia zaslala spoločnosti Ryanair dotazník. Odpovede boli doručené Komisii do 4. júla 2011. Komisia postúpila tieto odpovede Nemecku 18. júla 2011 a vyzvala ho predložiť pripomienky do 18. augusta 2011. Dňa 8. augusta 2011 zaslala Komisia preloženú verziu predložených pripomienok od spoločnosti Ryanair Nemecku a predĺžila jeho lehotu na predloženie pripomienok do 9. septembra 2011. Nemecko napokon poslalo pripomienky Komisii 8. septembra 2011. Dňa 7. februára 2012 Komisia požiadala spoločnosť Ryanair o ďalšie informácie týkajúce sa štúdie spoločnosti Oxera, ktoré spoločnosť Ryanair poskytla 4. júla 2011. Spoločnosť Ryanair si vyžiadala predĺženie lehoty na odpoveď 13. februára 2012. Spoločnosť Oxera sa obrátila na Komisiu 16. februára 2012 so žiadosťou o objasnenie jednej z položených otázok. Komisia poskytla objasnenie 17. februára 2012. Spoločnosť Ryanair zaslala svoje pripomienky 13. apríla 2012. Komisia tieto pripomienky zaslala Nemecku 27. júna 2012. Nemecko predložilo pripomienky k pripomienkam spoločnosti Ryanair v liste z 10. septembra 2012.

| (14) | Záverečná správa spoločnosti Ecorys z 29. marca 2011 bola 29. júna 2011 odoslaná Nemecku s výzvou na predloženie pripomienok. Preklad správy bol poslaný Nemecku 24. augusta 2011 spolu s výzvou na predloženie pripomienok do 26. septembra 2011. Nemecko predložilo pripomienky 10. októbra 2011. |
| --- | --- |

(14)

Záverečná správa spoločnosti Ecorys z 29. marca 2011 bola 29. júna 2011 odoslaná Nemecku s výzvou na predloženie pripomienok. Preklad správy bol poslaný Nemecku 24. augusta 2011 spolu s výzvou na predloženie pripomienok do 26. septembra 2011. Nemecko predložilo pripomienky 10. októbra 2011.

| (15) | Nemecko zaslalo druhú časť informácií, ktoré žiadala Komisia, 30. júna 2011. Dňa 29. júna 2011 Nemecko odpovedalo na list Komisie z 15. júna 2011. Komisia 5. júla 2011 požiadala Nemecko o poskytnutie chýbajúcich informácií. Nemecko poslalo chýbajúce informácie 15. júla 2011. |
| --- | --- |

(15)

Nemecko zaslalo druhú časť informácií, ktoré žiadala Komisia, 30. júna 2011. Dňa 29. júna 2011 Nemecko odpovedalo na list Komisie z 15. júna 2011. Komisia 5. júla 2011 požiadala Nemecko o poskytnutie chýbajúcich informácií. Nemecko poslalo chýbajúce informácie 15. júla 2011.

| (16) | Dňa 4. júla 2011 spoločnosť Ryanair zaslala Komisii pripomienky, ktoré boli postúpené Nemecku 8. augusta 2011. Nemecko sa vyjadrilo k týmto pripomienkam 8. októbra 2011. |
| --- | --- |

(16)

Dňa 4. júla 2011 spoločnosť Ryanair zaslala Komisii pripomienky, ktoré boli postúpené Nemecku 8. augusta 2011. Nemecko sa vyjadrilo k týmto pripomienkam 8. októbra 2011.

| (17) | Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie 20. februára 2012. Nemecko si 19. marca 2012 vyžiadalo predĺženie lehoty na poskytnutie informácií do 17. apríla 2012. Komisia žiadosti vyhovela 21. marca 2012. V liste zo 17. apríla 2012 Nemecko odpovedalo na otázky Komisie z 24. februára 2012. Dňa 18. apríla 2012 Komisia požiadala Nemecko o poskytnutie chýbajúcich informácií do 28. apríla 2012 bez možnosti predĺženia lehoty. Komisia ďalej uviedla, že v prípade nesplnenia povinnosti mu bude uložený príkaz na poskytnutie informácie podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (10). Dňa 2. mája 2012 sa uskutočnilo stretnutie medzi Komisiou a Nemeckom. Dňa 3. mája 2012 Komisia súhlasila s predĺžením lehoty do 11. mája 2012. V liste zo 7. mája 2012 Nemecko poukázalo na procesné chyby zo strany Komisie a odmietlo poskytnúť ďalšie informácie. |
| --- | --- |

(17)

Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie 20. februára 2012. Nemecko si 19. marca 2012 vyžiadalo predĺženie lehoty na poskytnutie informácií do 17. apríla 2012. Komisia žiadosti vyhovela 21. marca 2012. V liste zo 17. apríla 2012 Nemecko odpovedalo na otázky Komisie z 24. februára 2012. Dňa 18. apríla 2012 Komisia požiadala Nemecko o poskytnutie chýbajúcich informácií do 28. apríla 2012 bez možnosti predĺženia lehoty. Komisia ďalej uviedla, že v prípade nesplnenia povinnosti mu bude uložený príkaz na poskytnutie informácie podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (10). Dňa 2. mája 2012 sa uskutočnilo stretnutie medzi Komisiou a Nemeckom. Dňa 3. mája 2012 Komisia súhlasila s predĺžením lehoty do 11. mája 2012. V liste zo 7. mája 2012 Nemecko poukázalo na procesné chyby zo strany Komisie a odmietlo poskytnúť ďalšie informácie.

10

| (18) | Spoločnosť Ryanair zaslala Komisii správu o prístupe spoločnosti Oxera k zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v liste z 10. apríla 2013. Správa bola Nemecku zaslaná 3. mája 2013. Spoločnosť Ryanair predložila Komisii ďalšie informácie 20. decembra 2013. |
| --- | --- |

(18)

Spoločnosť Ryanair zaslala Komisii správu o prístupe spoločnosti Oxera k zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v liste z 10. apríla 2013. Správa bola Nemecku zaslaná 3. mája 2013. Spoločnosť Ryanair predložila Komisii ďalšie informácie 20. decembra 2013.

| (19) | Listom z 24. februára 2014 Komisia vyzvala spoločnosť Ryanair, aby sa vyjadrila k uplatňovaniu usmernení v oblasti letectva z roku 2014 (11). Dňa 21. marca 2014 vyzvala Komisia spoločnosť Infratil, aby sa vyjadrila k usmerneniam v oblasti letectva z roku 2014. Formálna výzva pre zainteresované strany predložiť pripomienky k usmerneniam v oblasti letectva z roku 2014 bola uverejnená v úradnom vestníku 15. apríla 2014. (12) Nemecko zaslalo pripomienky 12. mája 2014. Ďalšie pripomienky predložili spoločnosti Air Berlin, Infratil a združenie Schutzgemeinschaft gegen Fluglärm Lübeck und Umgebung eV (ďalej len „združenie SGF“) (13). |
| --- | --- |

(19)

Listom z 24. februára 2014 Komisia vyzvala spoločnosť Ryanair, aby sa vyjadrila k uplatňovaniu usmernení v oblasti letectva z roku 2014 (11). Dňa 21. marca 2014 vyzvala Komisia spoločnosť Infratil, aby sa vyjadrila k usmerneniam v oblasti letectva z roku 2014. Formálna výzva pre zainteresované strany predložiť pripomienky k usmerneniam v oblasti letectva z roku 2014 bola uverejnená v úradnom vestníku 15. apríla 2014. (12) Nemecko zaslalo pripomienky 12. mája 2014. Ďalšie pripomienky predložili spoločnosti Air Berlin, Infratil a združenie Schutzgemeinschaft gegen Fluglärm Lübeck und Umgebung eV (ďalej len „združenie SGF“) (13).

11

12

Schutzgemeinschaft gegen Fluglärm Lübeck und Umgebung eV

13

1.2.   POSTUPY SA.27585 A SA.31149

POSTUPY SA.27585 A SA.31149

| (20) | Dňa 28. januára 2009 poslalo združenie SGF sťažnosť vo veci SA 21877. Táto sťažnosť bola zaregistrovaná pod číslom štátnej pomoci CP 31/2009 (SA.27585). |
| --- | --- |

(20)

Dňa 28. januára 2009 poslalo združenie SGF sťažnosť vo veci SA 21877. Táto sťažnosť bola zaregistrovaná pod číslom štátnej pomoci CP 31/2009 (SA.27585).

| (21) | Komisia listom z 5. februára 2009 požiadala Nemecko o informácie týkajúce sa tlačových správ o letisku Lübeck. Nemecko odpovedalo listami z 5. marca 2009 a 12. marca 2009. |
| --- | --- |

(21)

Komisia listom z 5. februára 2009 požiadala Nemecko o informácie týkajúce sa tlačových správ o letisku Lübeck. Nemecko odpovedalo listami z 5. marca 2009 a 12. marca 2009.

| (22) | Listom zo 16. apríla 2009 Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo 9. júla 2009. |
| --- | --- |

(22)

Listom zo 16. apríla 2009 Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo 9. júla 2009.

| (23) | Združenie SGF predložilo ďalšiu sťažnosť 22. júna 2010 a 30. júna 2010, v ktorej tvrdilo, že Nemecko poskytlo spoločnostiam FLG a Infratil neoprávnenú štátnu pomoc. Táto sťažnosť bola zaevidovaná pod číslom štátnej pomoci CP 162/2010 (SA.31149). |
| --- | --- |

(23)

Združenie SGF predložilo ďalšiu sťažnosť 22. júna 2010 a 30. júna 2010, v ktorej tvrdilo, že Nemecko poskytlo spoločnostiam FLG a Infratil neoprávnenú štátnu pomoc. Táto sťažnosť bola zaevidovaná pod číslom štátnej pomoci CP 162/2010 (SA.31149).

| (24) | Listom zo 7. júla 2010 Komisia postúpila sťažnosť Nemecku a požiadala o informácie. Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty v liste z 13. júla 2010. Komisia žiadosti vyhovela listom zo 14. októbra 2010. |
| --- | --- |

(24)

Listom zo 7. júla 2010 Komisia postúpila sťažnosť Nemecku a požiadala o informácie. Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty v liste z 13. júla 2010. Komisia žiadosti vyhovela listom zo 14. októbra 2010.

| (25) | Listom z 28. marca 2011 Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie. V liste z 8. apríla 2011 si Komisia vyžiadala informácie od spoločnosti Ryanair týkajúce sa jej dohôd so spoločnosťou FLG. |
| --- | --- |

(25)

Listom z 28. marca 2011 Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie. V liste z 8. apríla 2011 si Komisia vyžiadala informácie od spoločnosti Ryanair týkajúce sa jej dohôd so spoločnosťou FLG.

| (26) | Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty do 15. júla 2011. Listom z 20. apríla 2011 Komisia vyzvala Nemecko, aby odpovedalo na otázky týkajúce sa sťažností do 28. apríla 2011. Nemecko požiadalo o ďalšie predĺženie lehoty v liste z 21. apríla 2011. Listom z 27. apríla 2011 Komisia povolila predĺženie lehoty do 16. mája 2011. Nemecko zaslalo informácie 16. mája 2011. |
| --- | --- |

(26)

Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty do 15. júla 2011. Listom z 20. apríla 2011 Komisia vyzvala Nemecko, aby odpovedalo na otázky týkajúce sa sťažností do 28. apríla 2011. Nemecko požiadalo o ďalšie predĺženie lehoty v liste z 21. apríla 2011. Listom z 27. apríla 2011 Komisia povolila predĺženie lehoty do 16. mája 2011. Nemecko zaslalo informácie 16. mája 2011.

| (27) | Dňa 20. mája 2011 Komisia zaslala upomienku podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, pričom uviedla, že poslané informácie neboli úplné. Odpoveď mala byť poskytnutá v lehote do 7. júna 2011. Nemecko odpovedalo listom zo 7. júna 2011 a vyjadrilo nesúhlas s tým, že list z 20. mája 2011 mal byť upomienkou v zmysle nariadenia (ES) č. 659/1999, keďže dve z otázok sa zdali byť prepracované a jedna z otázok bola podľa jeho názoru nová. |
| --- | --- |

(27)

Dňa 20. mája 2011 Komisia zaslala upomienku podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, pričom uviedla, že poslané informácie neboli úplné. Odpoveď mala byť poskytnutá v lehote do 7. júna 2011. Nemecko odpovedalo listom zo 7. júna 2011 a vyjadrilo nesúhlas s tým, že list z 20. mája 2011 mal byť upomienkou v zmysle nariadenia (ES) č. 659/1999, keďže dve z otázok sa zdali byť prepracované a jedna z otázok bola podľa jeho názoru nová.

| (28) | Dňa 15. júna 2011 Komisia zaslala Nemecku druhú upomienku podľa článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999 s možnosťou poskytnúť informácie do 29. júna 2011. Ak by Nemecko nesplnilo svoju povinnosť na základe upomienky, Komisia by zvážila uloženie príkazu na poskytnutie informácie. Nemecko odpovedalo listom z 29. júna 2011 na niektoré z otázok a informovalo Komisiu, že odpovede na zvyšné otázky poskytne v júli 2011. |
| --- | --- |

(28)

Dňa 15. júna 2011 Komisia zaslala Nemecku druhú upomienku podľa článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999 s možnosťou poskytnúť informácie do 29. júna 2011. Ak by Nemecko nesplnilo svoju povinnosť na základe upomienky, Komisia by zvážila uloženie príkazu na poskytnutie informácie. Nemecko odpovedalo listom z 29. júna 2011 na niektoré z otázok a informovalo Komisiu, že odpovede na zvyšné otázky poskytne v júli 2011.

| (29) | Komisia dostala ďalšie informácie od spoločnosti Ryanair v liste zo 4. júla 2011. |
| --- | --- |

(29)

Komisia dostala ďalšie informácie od spoločnosti Ryanair v liste zo 4. júla 2011.

| (30) | Dňa 5. júla 2011 Komisia zaslala Nemecku tretiu upomienku podľa článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999 s možnosťou poskytnúť informácie k zvyšným otázkam do 15. júla 2011. Nemecko odpovedalo listom z 15. júla 2011. |
| --- | --- |

(30)

Dňa 5. júla 2011 Komisia zaslala Nemecku tretiu upomienku podľa článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 659/1999 s možnosťou poskytnúť informácie k zvyšným otázkam do 15. júla 2011. Nemecko odpovedalo listom z 15. júla 2011.

| (31) | V liste z 18. júla 2011 Komisia postúpila vyjadrenie spoločnosti Ryanair zo 4. júla 2011 Nemecku a vyzvala ho na predloženie pripomienok. Nemecko požiadalo o preklad vyjadrenia spoločnosti Ryanair do nemčiny. Komisia odoslala Nemecku nemeckú verziu tohto vyjadrenia 8. augusta 2011. |
| --- | --- |

(31)

V liste z 18. júla 2011 Komisia postúpila vyjadrenie spoločnosti Ryanair zo 4. júla 2011 Nemecku a vyzvala ho na predloženie pripomienok. Nemecko požiadalo o preklad vyjadrenia spoločnosti Ryanair do nemčiny. Komisia odoslala Nemecku nemeckú verziu tohto vyjadrenia 8. augusta 2011.

| (32) | Nemecko poskytlo pripomienky k vyjadreniu spoločnosti Ryanair v liste z 8. septembra 2011. Dňa 7. februára 2012 Komisia požiadala Ryanair o ďalšie informácie týkajúce sa štúdie vypracovanej spoločnosťou Oxera. Spoločnosť Ryanair si vyžiadala predĺženie lehoty na odpoveď 13. februára 2012. Komisia bola požiadaná o objasnenie jednej zo svojich otázok 16. februára 2012. Komisia poskytla objasnenie 17. februára 2012. |
| --- | --- |

(32)

Nemecko poskytlo pripomienky k vyjadreniu spoločnosti Ryanair v liste z 8. septembra 2011. Dňa 7. februára 2012 Komisia požiadala Ryanair o ďalšie informácie týkajúce sa štúdie vypracovanej spoločnosťou Oxera. Spoločnosť Ryanair si vyžiadala predĺženie lehoty na odpoveď 13. februára 2012. Komisia bola požiadaná o objasnenie jednej zo svojich otázok 16. februára 2012. Komisia poskytla objasnenie 17. februára 2012.

| (33) | Listom z 22. februára 2012 Komisia informovala Nemecko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, pokiaľ ide o možné poskytnutie štátnej pomoci v prospech spoločností Infratil, FLG, Ryanair a ďalších leteckých dopravcov, ktorí pôsobia na letisku Lübeck (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania z roku 2012“) (14). Nemecko požiadalo Komisiu o začiernenie určitých údajov v rozhodnutí o začatí konania z roku 2012 v liste zo 14. marca 2012. V liste z 20. marca 2012 Komisia oznámila, že čiastočne vyhovela žiadosti a vysvetlila, že nemohla súhlasiť so začiernením niektorých informácií. Nemecko vyjadrilo ďalšiu námietku týkajúcu sa postoja Komisie k dôvernosti informácií v liste z 3. apríla 2012. Komisia poskytla Nemecku vyjadrenie k tejto veci v liste z 25. apríla 2012, pričom poskytla ďalšiu verziu rozhodnutia o začatí konania z roku 2012 a poskytla ďalšie argumenty. |
| --- | --- |

(33)

Listom z 22. februára 2012 Komisia informovala Nemecko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, pokiaľ ide o možné poskytnutie štátnej pomoci v prospech spoločností Infratil, FLG, Ryanair a ďalších leteckých dopravcov, ktorí pôsobia na letisku Lübeck (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania z roku 2012“) (14). Nemecko požiadalo Komisiu o začiernenie určitých údajov v rozhodnutí o začatí konania z roku 2012 v liste zo 14. marca 2012. V liste z 20. marca 2012 Komisia oznámila, že čiastočne vyhovela žiadosti a vysvetlila, že nemohla súhlasiť so začiernením niektorých informácií. Nemecko vyjadrilo ďalšiu námietku týkajúcu sa postoja Komisie k dôvernosti informácií v liste z 3. apríla 2012. Komisia poskytla Nemecku vyjadrenie k tejto veci v liste z 25. apríla 2012, pričom poskytla ďalšiu verziu rozhodnutia o začatí konania z roku 2012 a poskytla ďalšie argumenty.

14

| (34) | Dňa 2. marca 2012 požiadala spoločnosť Ryanair Komisiu o možnosť preskúmať rozhodnutie o začatí konania z roku 2012 pred uverejnením, s cieľom zabrániť uverejneniu dôverných informácií. Komisia vo svojej odpovedi zo 6. marca 2012 upozornila, že tieto informácie by mal poskytnúť spoločnosti Ryanair členský štát. Po niekoľkých výmenách medzi spoločnosťou Ryanair, Komisiou a Nemeckom spoločnosť Ryanair 27. apríla 2012 predložila zoznam požiadaviek týkajúcich sa odstránenia dôverných informácií a vyjadrila výhrady k procesným záležitostiam. Okrem toho Nemecko predložilo Komisii ďalšie požiadavky spoločnosti Ryanair týkajúce sa začiernenia určitých údajov 30. apríla 2012. Začiernená verzia rozhodnutia o začatí konania z roku 2012 bola odoslaná spoločnosti Ryanair 29. júna 2012. |
| --- | --- |

(34)

Dňa 2. marca 2012 požiadala spoločnosť Ryanair Komisiu o možnosť preskúmať rozhodnutie o začatí konania z roku 2012 pred uverejnením, s cieľom zabrániť uverejneniu dôverných informácií. Komisia vo svojej odpovedi zo 6. marca 2012 upozornila, že tieto informácie by mal poskytnúť spoločnosti Ryanair členský štát. Po niekoľkých výmenách medzi spoločnosťou Ryanair, Komisiou a Nemeckom spoločnosť Ryanair 27. apríla 2012 predložila zoznam požiadaviek týkajúcich sa odstránenia dôverných informácií a vyjadrila výhrady k procesným záležitostiam. Okrem toho Nemecko predložilo Komisii ďalšie požiadavky spoločnosti Ryanair týkajúce sa začiernenia určitých údajov 30. apríla 2012. Začiernená verzia rozhodnutia o začatí konania z roku 2012 bola odoslaná spoločnosti Ryanair 29. júna 2012.

| (35) | Na základe požiadavky Komisie zo 7. februára 2012 spoločnosť Ryanair poskytla pripomienky v liste z 13. apríla 2012. Komisia tieto pripomienky postúpila Nemecku 27. júna 2012. Nemecko reagovalo na vyjadrenie spoločnosti Ryanair listom z 10. septembra 2012. |
| --- | --- |

(35)

Na základe požiadavky Komisie zo 7. februára 2012 spoločnosť Ryanair poskytla pripomienky v liste z 13. apríla 2012. Komisia tieto pripomienky postúpila Nemecku 27. júna 2012. Nemecko reagovalo na vyjadrenie spoločnosti Ryanair listom z 10. septembra 2012.

| (36) | V liste z 24. februára 2012 Komisia požiadala Nemecko o poskytnutie ďalších informácií týkajúcich sa predmetných záležitostí v lehote do 20 dní. Dňa 19. marca 2012 Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty do 20. apríla 2012. Komisia v liste z 21. marca 2012 súhlasila s predĺžením lehoty do 17. apríla 2012. Nemecko poskytlo požadované informácie 17. apríla 2012. Komisia v liste z 18. apríla 2012 skonštatovala, že informácie, ktoré Nemecko poskytlo, boli neúplné a požiadala o doplnenie chýbajúcich informácií do 28. apríla 2012. Komisia ďalej uviedla, že v prípade nesplnenia povinnosti bude Nemecku uložený príkaz na poskytnutie informácií podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999. V liste z 3. mája 2012 Komisia opätovne vyzvala Nemecko, aby Komisii poskytlo chýbajúce informácie do 11. mája 2012. |
| --- | --- |

(36)

V liste z 24. februára 2012 Komisia požiadala Nemecko o poskytnutie ďalších informácií týkajúcich sa predmetných záležitostí v lehote do 20 dní. Dňa 19. marca 2012 Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty do 20. apríla 2012. Komisia v liste z 21. marca 2012 súhlasila s predĺžením lehoty do 17. apríla 2012. Nemecko poskytlo požadované informácie 17. apríla 2012. Komisia v liste z 18. apríla 2012 skonštatovala, že informácie, ktoré Nemecko poskytlo, boli neúplné a požiadala o doplnenie chýbajúcich informácií do 28. apríla 2012. Komisia ďalej uviedla, že v prípade nesplnenia povinnosti bude Nemecku uložený príkaz na poskytnutie informácií podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999. V liste z 3. mája 2012 Komisia opätovne vyzvala Nemecko, aby Komisii poskytlo chýbajúce informácie do 11. mája 2012.

| (37) | Dňa 14. mája 2012 poskytlo Nemecko Komisii pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania z roku 2012. |
| --- | --- |

(37)

Dňa 14. mája 2012 poskytlo Nemecko Komisii pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania z roku 2012.

| (38) | Rozhodnutie o začatí konania z roku 2012 bolo uverejnené v úradnom vestníku 10. augusta 2012 (15). Všetky zainteresované strany mali možnosť predložiť pripomienky k rozhodnutiu do jedného mesiaca. Dvomi listami zo 16. augusta 2012 a z 22. augusta 2012 spoločnosť Ryanair požiadala o predĺženie lehoty do 24. septembra 2012. Dňa 24. augusta 2012 spoločnosť Wizz Air požiadala o predĺženie lehoty do 24. septembra. Dňa 31. augusta 2012 spoločnosť Infratil požiadala o predĺženie lehoty do 10. októbra 2012. Mesto Lübeck a spoločnosť FLG sa obrátili na Komisiu 5. septembra 2012 so žiadosťou o predĺženie lehoty do 10. októbra 2012. Dňa 7. septembra 2012 požiadala asociácia Bundesverband der deutschen Verkehrsflughäfen (ďalej len „ADV“) (16) o predĺženie lehoty do 10. októbra 2012. V ten istý deň Komisia vyhovela žiadosti o predĺženie spoločnostiam Ryanair, Wizz Air, FLG, Infratil, asociácii ADV a mestu Lübeck. |
| --- | --- |

(38)

Rozhodnutie o začatí konania z roku 2012 bolo uverejnené v úradnom vestníku 10. augusta 2012 (15). Všetky zainteresované strany mali možnosť predložiť pripomienky k rozhodnutiu do jedného mesiaca. Dvomi listami zo 16. augusta 2012 a z 22. augusta 2012 spoločnosť Ryanair požiadala o predĺženie lehoty do 24. septembra 2012. Dňa 24. augusta 2012 spoločnosť Wizz Air požiadala o predĺženie lehoty do 24. septembra. Dňa 31. augusta 2012 spoločnosť Infratil požiadala o predĺženie lehoty do 10. októbra 2012. Mesto Lübeck a spoločnosť FLG sa obrátili na Komisiu 5. septembra 2012 so žiadosťou o predĺženie lehoty do 10. októbra 2012. Dňa 7. septembra 2012 požiadala asociácia Bundesverband der deutschen Verkehrsflughäfen (ďalej len „ADV“) (16) o predĺženie lehoty do 10. októbra 2012. V ten istý deň Komisia vyhovela žiadosti o predĺženie spoločnostiam Ryanair, Wizz Air, FLG, Infratil, asociácii ADV a mestu Lübeck.

15

16

| (39) | Dňa 9. septembra 2012 predložilo pripomienky združenie Pro Airport Lübeck e.V. |
| --- | --- |

(39)

Dňa 9. septembra 2012 predložilo pripomienky združenie Pro Airport Lübeck e.V.

| (40) | Dňa 10. septembra 2012 spoločnosť Flughafen Hamburg GmbH (ďalej len „letisko Hamburg“) a Landesregierung, t. j. štátna správa spolkovej krajiny Šlezvicko-Holštajnsko požiadala Komisiu o predĺženie lehoty na poskytnutie pripomienok do 10. októbra 2012. Komisia žiadosti o predĺženie vyhovela nasledujúci deň. Združenie SGF predložilo pripomienky Komisii 10. septembra 2012. |
| --- | --- |

(40)

Dňa 10. septembra 2012 spoločnosť Flughafen Hamburg GmbH (ďalej len „letisko Hamburg“) a Landesregierung, t. j. štátna správa spolkovej krajiny Šlezvicko-Holštajnsko požiadala Komisiu o predĺženie lehoty na poskytnutie pripomienok do 10. októbra 2012. Komisia žiadosti o predĺženie vyhovela nasledujúci deň. Združenie SGF predložilo pripomienky Komisii 10. septembra 2012.

| (41) | Spoločnosť Ryanair poskytla Komisii pripomienky 24. septembra 2012 spolu so správou spoločnosti Oxera. V liste z 8. októbra 2012 predložilo mesto Lübeck svoje pripomienky Komisii. Dňa 10. októbra 2012 predložili Komisii pripomienky ADV, FLG, Infratil a Wizz Air spolu so správou spoločnosti Oxera. V ten istý deň spoločnosť Ryanair pripojila ku svojmu vyjadreniu viaceré správy zostavené spoločnosťou Oxera. |
| --- | --- |

(41)

Spoločnosť Ryanair poskytla Komisii pripomienky 24. septembra 2012 spolu so správou spoločnosti Oxera. V liste z 8. októbra 2012 predložilo mesto Lübeck svoje pripomienky Komisii. Dňa 10. októbra 2012 predložili Komisii pripomienky ADV, FLG, Infratil a Wizz Air spolu so správou spoločnosti Oxera. V ten istý deň spoločnosť Ryanair pripojila ku svojmu vyjadreniu viaceré správy zostavené spoločnosťou Oxera.

| (42) | Komisia 3. mája 2014 postúpila tie verzie správ spoločnosti Oxera, ktoré neboli dôverné, Nemecku a vyzvala ho predložiť pripomienky. |
| --- | --- |

(42)

Komisia 3. mája 2014 postúpila tie verzie správ spoločnosti Oxera, ktoré neboli dôverné, Nemecku a vyzvala ho predložiť pripomienky.

| (43) | Spoločnosť Ryanair poskytla ďalšie informácie 15. mája 2013, 17. januára 2014 a 31. januára 2014. |
| --- | --- |

(43)

Spoločnosť Ryanair poskytla ďalšie informácie 15. mája 2013, 17. januára 2014 a 31. januára 2014.

| (44) | Listom z 11. februára 2013 Komisia požiadala Nemecko o predloženie všetkých zmlúv týkajúcich sa privatizácie letiska Lübeck v lehote do 20 dní. Listom z 28. februára 2014 Nemecko odmietlo sprístupniť tieto informácie Komisii na základe toho, že privatizácia letiska Lübeck nebola súčasťou terajšieho postupu. Po konzultáciách medzi Komisiou a Nemeckom poskytlo Nemecko podrobné informácie o privatizácii letiska Lübeck v liste z 13. marca 2014. |
| --- | --- |

(44)

Listom z 11. februára 2013 Komisia požiadala Nemecko o predloženie všetkých zmlúv týkajúcich sa privatizácie letiska Lübeck v lehote do 20 dní. Listom z 28. februára 2014 Nemecko odmietlo sprístupniť tieto informácie Komisii na základe toho, že privatizácia letiska Lübeck nebola súčasťou terajšieho postupu. Po konzultáciách medzi Komisiou a Nemeckom poskytlo Nemecko podrobné informácie o privatizácii letiska Lübeck v liste z 13. marca 2014.

| (45) | Komisia informovala Nemecko 24. februára 2013 a 17. marca 2014 o zavedení usmernení v oblasti letectva z roku 2014 a ich relevantnosti k terajšiemu postupu a vyzvala Nemecko, aby predložilo pripomienky. Nemecko následne poskytlo informácie 27. marca 2014. Spoločnosť Wizz Air poskytla ďalšie vyjadrenia 30. apríla 2014 a Nemecko 12. mája 2014. |
| --- | --- |

(45)

Komisia informovala Nemecko 24. februára 2013 a 17. marca 2014 o zavedení usmernení v oblasti letectva z roku 2014 a ich relevantnosti k terajšiemu postupu a vyzvala Nemecko, aby predložilo pripomienky. Nemecko následne poskytlo informácie 27. marca 2014. Spoločnosť Wizz Air poskytla ďalšie vyjadrenia 30. apríla 2014 a Nemecko 12. mája 2014.

| (46) | V listoch z 2. septembra 2014, 12 septembra 2014 a 26. septembra 2014 spoločnosť Ryanair predložila ďalšie správy vypracované spoločnosťou Oxera, týkajúce sa nedávneho prístupu Komisie k zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(46)

V listoch z 2. septembra 2014, 12 septembra 2014 a 26. septembra 2014 spoločnosť Ryanair predložila ďalšie správy vypracované spoločnosťou Oxera, týkajúce sa nedávneho prístupu Komisie k zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

1.3.   SPOLOČNÝ POSTUP TÝKAJÚCI SA ŠTÁTNEJ POMOCI SA.21877, SA.27585 A SA.31149

SPOLOČNÝ POSTUP TÝKAJÚCI SA ŠTÁTNEJ POMOCI SA.21877, SA.27585 A SA.31149

| (47) | Komisia spojila postupy týkajúce sa štátnej pomoci SA.21877, SA.27585 a SA.31149 v roku 2014. |
| --- | --- |

(47)

Komisia spojila postupy týkajúce sa štátnej pomoci SA.21877, SA.27585 a SA.31149 v roku 2014.

| (48) | Listom z 30. septembra 2014 Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie. |
| --- | --- |

(48)

Listom z 30. septembra 2014 Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie.

| (49) | Nemecko sa obrátilo na Komisiu 6. októbra 2014 so žiadosťou o predĺženie lehoty na poskytnutie požadovaných informácií do 30. novembra 2014. Komisia predĺžila lehotu do 17. novembra 2014. Dňa 21. novembra 2014 Komisia zaslala Nemecku upomienku a požiadala ho o poskytnutie chýbajúcich informácií do 3. decembra 2014. Komisia uviedla, že v prípade nesplnenia povinnosti na základe upomienky mu bude uložený príkaz na poskytnutie informácií podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999. Nemecko poskytlo požadované informácie 3. decembra 2014. Po telefonickej konferencii, ktorá sa konala 18. decembra 2014, Nemecko predložilo ďalšie informácie 12. januára 2015 a 14. januára 2015. |
| --- | --- |

(49)

Nemecko sa obrátilo na Komisiu 6. októbra 2014 so žiadosťou o predĺženie lehoty na poskytnutie požadovaných informácií do 30. novembra 2014. Komisia predĺžila lehotu do 17. novembra 2014. Dňa 21. novembra 2014 Komisia zaslala Nemecku upomienku a požiadala ho o poskytnutie chýbajúcich informácií do 3. decembra 2014. Komisia uviedla, že v prípade nesplnenia povinnosti na základe upomienky mu bude uložený príkaz na poskytnutie informácií podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999. Nemecko poskytlo požadované informácie 3. decembra 2014. Po telefonickej konferencii, ktorá sa konala 18. decembra 2014, Nemecko predložilo ďalšie informácie 12. januára 2015 a 14. januára 2015.

| (50) | Spoločnosť Ryanair poskytla informácie Komisii prostredníctvom e-mailu 26. januára 2015, 9. februára 2015 a 27. februára 2015. |
| --- | --- |

(50)

Spoločnosť Ryanair poskytla informácie Komisii prostredníctvom e-mailu 26. januára 2015, 9. februára 2015 a 27. februára 2015.

| (51) | Dňa 30. januára 2015 spoločnosť Air Berlin prejavila záujem o rozhodnutie Komisie, ktoré sa týkalo údajnej štátnej pomoci spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(51)

Dňa 30. januára 2015 spoločnosť Air Berlin prejavila záujem o rozhodnutie Komisie, ktoré sa týkalo údajnej štátnej pomoci spoločnosti Ryanair.

| (52) | V liste z 23. marca 2015 Komisia poskytla ďalšie pripomienky tretích strán a vyzvala Nemecko na predloženie pripomienok. Nemecko poskytlo svoje pripomienky k vyjadreniam tretích strán 9. apríla 2015. |
| --- | --- |

(52)

V liste z 23. marca 2015 Komisia poskytla ďalšie pripomienky tretích strán a vyzvala Nemecko na predloženie pripomienok. Nemecko poskytlo svoje pripomienky k vyjadreniam tretích strán 9. apríla 2015.

| (53) | Komisia požiadala o ďalšie informácie týkajúce sa prevádzkovateľa letiska Lübeck v rokoch 2013 a 2014, spoločnosti Yasmina Flughafenmanagement GmbH (ďalej len „spoločnosť Yasmina“) (17), e-mailom z 20. apríla 2015. Komisia adresovala Nemecku doplňujúce otázky týkajúce sa ceny predajnej opcie, ktorú zaplatila spoločnosť Infratil, 4. mája 2015. |
| --- | --- |

(53)

Komisia požiadala o ďalšie informácie týkajúce sa prevádzkovateľa letiska Lübeck v rokoch 2013 a 2014, spoločnosti Yasmina Flughafenmanagement GmbH (ďalej len „spoločnosť Yasmina“) (17), e-mailom z 20. apríla 2015. Komisia adresovala Nemecku doplňujúce otázky týkajúce sa ceny predajnej opcie, ktorú zaplatila spoločnosť Infratil, 4. mája 2015.

17

| (54) | Mesto Lübeck poskytlo odpovede na otázky týkajúce sa spoločnosti Yasmina 5. mája 2015. Nemecko poskytlo Komisii vyžiadané informácie o cene predajnej opcie v liste z 11. mája 2015. |
| --- | --- |

(54)

Mesto Lübeck poskytlo odpovede na otázky týkajúce sa spoločnosti Yasmina 5. mája 2015. Nemecko poskytlo Komisii vyžiadané informácie o cene predajnej opcie v liste z 11. mája 2015.

| (55) | Dňa 13. mája 2015 sa Komisia obrátila na spoločnosť Oxera s otázkou týkajúcou sa údajnej štátnej pomoci na odnámrazovacie poplatky. Spoločnosť Oxera poskytla správu o odnámrazovaní 18. mája 2015. |
| --- | --- |

(55)

Dňa 13. mája 2015 sa Komisia obrátila na spoločnosť Oxera s otázkou týkajúcou sa údajnej štátnej pomoci na odnámrazovacie poplatky. Spoločnosť Oxera poskytla správu o odnámrazovaní 18. mája 2015.

| (56) | E-mailom z 22. mája 2015 si Komisia od spoločnosti Oxera vyžiadala objasnenie týkajúce sa správ zo septembra 2014 a februára 2015 o ziskovosti sprievodných listov z roku 2010, uzavretých medzi spoločnosťami Ryanair a FLG. Komisia dostala odpoveď 28. mája 2015. |
| --- | --- |

(56)

E-mailom z 22. mája 2015 si Komisia od spoločnosti Oxera vyžiadala objasnenie týkajúce sa správ zo septembra 2014 a februára 2015 o ziskovosti sprievodných listov z roku 2010, uzavretých medzi spoločnosťami Ryanair a FLG. Komisia dostala odpoveď 28. mája 2015.

| (57) | Komisia adresovala Nemecku doplňujúce otázky 23. júna 2015. Odpovede prijala 25. júna 2015 a 3. júla 2015. Ďalšie otázky zaslala Komisia Nemecku 29 júna 2015 a odpovede dostala v liste z 24. júla 2015. |
| --- | --- |

(57)

Komisia adresovala Nemecku doplňujúce otázky 23. júna 2015. Odpovede prijala 25. júna 2015 a 3. júla 2015. Ďalšie otázky zaslala Komisia Nemecku 29 júna 2015 a odpovede dostala v liste z 24. júla 2015.

| (58) | Spoločnosť Ryanair poslala Komisii vysvetľujúci dokument od spoločnosti Oxera 3. júla 2015. |
| --- | --- |

(58)

Spoločnosť Ryanair poslala Komisii vysvetľujúci dokument od spoločnosti Oxera 3. júla 2015.

| (59) | Komisia položila Nemecku doplňujúce otázky 4. augusta 2015. Odpovede prijala 10. septembra 2015. |
| --- | --- |

(59)

Komisia položila Nemecku doplňujúce otázky 4. augusta 2015. Odpovede prijala 10. septembra 2015.

| (60) | Spoločnosť Ryanair poskytla Komisii ďalší dokument od spoločnosti Oxera týkajúci sa posúdenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v dohodách medzi letiskom a leteckými dopravcami vzhľadom na celkovú výnosnosť letiska 30. novembra 2015. Mesto Lübeck poskytlo doplňujúce informácie 20. januára 2016 a Nemecko 19. februára 2016. |
| --- | --- |

(60)

Spoločnosť Ryanair poskytla Komisii ďalší dokument od spoločnosti Oxera týkajúci sa posúdenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v dohodách medzi letiskom a leteckými dopravcami vzhľadom na celkovú výnosnosť letiska 30. novembra 2015. Mesto Lübeck poskytlo doplňujúce informácie 20. januára 2016 a Nemecko 19. februára 2016.

1.4.   ODVOLANIE SA VOČI ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA Z ROKU 2012 V SÚVISLOSTI SO SADZOBNÍKOM LETISKOVÝCH POPLATKOV

ODVOLANIE SA VOČI ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA Z ROKU 2012 V SÚVISLOSTI SO SADZOBNÍKOM LETISKOVÝCH POPLATKOV

| (61) | Mesto Lübeck požiadalo o čiastočné zrušenie rozhodnutia o začatí konania z roku 2012. Všeobecný súd zrušil rozhodnutie o začatí konania z roku 2012 v súvislosti so sadzobníkom letiskových poplatkov letiska Lübeck, ktorý bol prijatý v roku 2006 (ďalej len „sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006“) (18). Komisia sa voči tomuto rozsudku odvolala na Súdnom dvore, ktorý však rozsudok Všeobecného súdu potvrdil (19) Rozhodnutie o začatí konania z roku 2012 v súvislosti so sadzobníkom poplatkov z roku 2006 bolo teda definitívne zrušené. Z tohto dôvodu sa v tomto rozhodnutí neposudzuje sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006. |
| --- | --- |

(61)

Mesto Lübeck požiadalo o čiastočné zrušenie rozhodnutia o začatí konania z roku 2012. Všeobecný súd zrušil rozhodnutie o začatí konania z roku 2012 v súvislosti so sadzobníkom letiskových poplatkov letiska Lübeck, ktorý bol prijatý v roku 2006 (ďalej len „sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006“) (18). Komisia sa voči tomuto rozsudku odvolala na Súdnom dvore, ktorý však rozsudok Všeobecného súdu potvrdil (19) Rozhodnutie o začatí konania z roku 2012 v súvislosti so sadzobníkom poplatkov z roku 2006 bolo teda definitívne zrušené. Z tohto dôvodu sa v tomto rozhodnutí neposudzuje sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006.

18

19

2.   PODROBNÝ OPIS OPATRENÍ

PODROBNÝ OPIS OPATRENÍ

2.1.   KONTEXT VYŠETROVANIA A OPATRENÍ

KONTEXT VYŠETROVANIA A OPATRENÍ

2.1.1.   
  Spádová oblasť, vývoj počtu cestujúcich a leteckí dopravcovia poskytujúci služby na letisku

Spádová oblasť, vývoj počtu cestujúcich a leteckí dopravcovia poskytujúci služby na letisku

| (62) | Letisko Lübeck sa nachádza približne 73 kilometrov od mesta Hamburg v spolkovej krajine Šlezvicko-Holštajnsko v Nemecku. |
| --- | --- |

(62)

Letisko Lübeck sa nachádza približne 73 kilometrov od mesta Hamburg v spolkovej krajine Šlezvicko-Holštajnsko v Nemecku.

| (63) | Samotné letisko vymedzuje svoju spádovú oblasť ako metropolitnú oblasť mesta Hamburg a Öresund (metropolitná oblasť Kodaň/Malmö). V tomto regióne by služby mohli poskytovať tieto letiská:






  — | letisko Hamburg (vzdialenosť ~ 78 kilometrov od letiska Lübeck, ~ 65 minút jazdy autom), |
| --- | --- | --- |

(63)

Samotné letisko vymedzuje svoju spádovú oblasť ako metropolitnú oblasť mesta Hamburg a Öresund (metropolitná oblasť Kodaň/Malmö). V tomto regióne by služby mohli poskytovať tieto letiská:

—

letisko Hamburg (vzdialenosť ~ 78 kilometrov od letiska Lübeck, ~ 65 minút jazdy autom),

| — | letisko Rostock (vzdialenosť ~ 134 kilometrov od letiska Lübeck, ~ 1 hodina a 19 minút jazdy autom), |
| --- | --- |

—

letisko Rostock (vzdialenosť ~ 134 kilometrov od letiska Lübeck, ~ 1 hodina a 19 minút jazdy autom),

| — | letisko Brémy (vzdialenosť ~ 185 kilometrov od letiska Lübeck, ~ 1 hodina a 56 minút jazdy autom), |
| --- | --- |

—

letisko Brémy (vzdialenosť ~ 185 kilometrov od letiska Lübeck, ~ 1 hodina a 56 minút jazdy autom),

| — | letisko Hannover (vzdialenosť ~ 208 kilometrov od letiska Lübeck, ~ 2 hodiny a 8 minút jazdy autom), |
| --- | --- |

—

letisko Hannover (vzdialenosť ~ 208 kilometrov od letiska Lübeck, ~ 2 hodiny a 8 minút jazdy autom),

| — | letisko Kodaň (vzdialenosť ~ 280 kilometrov od letiska Lübeck, ~ 3 hodiny jazdy autom a dopravy trajektom). |
| --- | --- |

—

letisko Kodaň (vzdialenosť ~ 280 kilometrov od letiska Lübeck, ~ 3 hodiny jazdy autom a dopravy trajektom).

| (64) | Podľa štúdie trhu, ktorú letisko uskutočnilo v roku 2009, väčšina (odlietajúcich) cestujúcich na letisku Lübeck prišla z Hamburgu (47,20 %) Letisko očakávalo, že počet odlietajúcich dánskych cestujúcich sa zvýši po dokončení tunelu pod Fehmarnovou úžinou, ktorý spojí Nemecko a Dánsko. Figure 1 znázorňuje miesto, odkiaľ cestujúci prileteli na letisko Lübeck.

  Obrázok 1


  Miesto, odkiaľ cestujúci prileteli na letisko Lübeck (štúdia trhu z roku 2009)




  Denmark; 5 %
  Hamburg; 47 %
  Schleswig-Holstein; 33 %
  Bremen; 14 % |
| --- | --- |

(64)

Podľa štúdie trhu, ktorú letisko uskutočnilo v roku 2009, väčšina (odlietajúcich) cestujúcich na letisku Lübeck prišla z Hamburgu (47,20 %) Letisko očakávalo, že počet odlietajúcich dánskych cestujúcich sa zvýši po dokončení tunelu pod Fehmarnovou úžinou, ktorý spojí Nemecko a Dánsko. Figure 1 znázorňuje miesto, odkiaľ cestujúci prileteli na letisko Lübeck.

Obrázok 1

Obrázok 1

Miesto, odkiaľ cestujúci prileteli na letisko Lübeck (štúdia trhu z roku 2009)

Miesto, odkiaľ cestujúci prileteli na letisko Lübeck (štúdia trhu z roku 2009)

Denmark; 5 %

Hamburg; 47 %

Schleswig-Holstein; 33 %

Bremen; 14 %

| (65) | Počet cestujúcich na letisku vzrástol zo 48 652 v roku 1999 na 546 146 v roku 2010 (pozri tabuľku 1). Letisko predpokladalo, že počet cestujúcich sa zvýši na 2,2 milióna do roku 2015. Tento predpoklad sa však nerealizoval.

  Tabuľka 1


  Vývoj počtu cestujúcich na letisku Lübeck v rokoch 1999 až 2013
   (20)







  Rok | Počet cestujúcich |
| --- | --- | --- |
| 1999 | 48 652 |
| 2000 | 142 586 |
| 2001 | 192 726 |
| 2002 | 244 768 |
| 2003 | 514 560 |
| 2004 | 578 475 |
| 2005 | 710 788 |
| 2006 | 677 638 |
| 2007 | 612 858 |
| 2008 | 544 339 |
| 2009 | 697 559 |
| 2010 | 546 146 |
| 2011 | 344 068 |
| 2012 | 359 974 |
| 2013 | 367 252 |

(65)

Počet cestujúcich na letisku vzrástol zo 48 652 v roku 1999 na 546 146 v roku 2010 (pozri tabuľku 1). Letisko predpokladalo, že počet cestujúcich sa zvýši na 2,2 milióna do roku 2015. Tento predpoklad sa však nerealizoval.

Tabuľka 1

Tabuľka 1

Vývoj počtu cestujúcich na letisku Lübeck v rokoch 1999 až 2013
   (20)

Vývoj počtu cestujúcich na letisku Lübeck v rokoch 1999 až 2013

20

Rok

Počet cestujúcich

1999

48 652

2000

142 586

2001

192 726

2002

244 768

2003

514 560

2004

578 475

2005

710 788

2006

677 638

2007

612 858

2008

544 339

2009

697 559

2010

546 146

2011

344 068

2012

359 974

2013

367 252

| (66) | K dátumu tohto rozhodnutia žiadny letecký dopravca nelieta z Lübecku. Letisko neponúka ani pravidelné, ani charterové lety. |
| --- | --- |

(66)

K dátumu tohto rozhodnutia žiadny letecký dopravca nelieta z Lübecku. Letisko neponúka ani pravidelné, ani charterové lety.

2.1.2.   
  Vlastníctvo letiska

Vlastníctvo letiska

| (67) | Pôvodným prevádzkovateľom letiska Lübeck bola spoločnosť s ručením obmedzeným FLG. Vlastníctvo časti letiskovej infraštruktúry a pozemkov zostalo v rukách mesta Lübeck. Spoločnosť FLG mohla používať letiskovú infraštruktúru na základe zmluvy o prenájme. Vlastníctvo spoločnosti FLG sa v posledných rokoch niekoľkokrát zmenilo. Do 30. novembra 2005 bolo jediným akcionárom spoločnosti FLG mesto Lübeck, ktoré vlastnilo 100 % akcií. Na základe tzv. dohody o účasti z roku 2005 (Beteiligungsvertrag) mesto Lübeck predalo spoločnosti Infratil 90 % akcií spoločnosti FLG s účinnosťou od 1. decembra 2005. Zvyšných 10 % ostalo vo vlastníctve mesta Lübeck ako menšinového akcionára. Dohoda o účasti z roku 2005 zahŕňala viacero podmienok a predajných a kúpnych opcií pre obe strany (podrobnejšie informácie sú uvedené v oddiele 2.3.1). |
| --- | --- |

(67)

Pôvodným prevádzkovateľom letiska Lübeck bola spoločnosť s ručením obmedzeným FLG. Vlastníctvo časti letiskovej infraštruktúry a pozemkov zostalo v rukách mesta Lübeck. Spoločnosť FLG mohla používať letiskovú infraštruktúru na základe zmluvy o prenájme. Vlastníctvo spoločnosti FLG sa v posledných rokoch niekoľkokrát zmenilo. Do 30. novembra 2005 bolo jediným akcionárom spoločnosti FLG mesto Lübeck, ktoré vlastnilo 100 % akcií. Na základe tzv. dohody o účasti z roku 2005 (Beteiligungsvertrag) mesto Lübeck predalo spoločnosti Infratil 90 % akcií spoločnosti FLG s účinnosťou od 1. decembra 2005. Zvyšných 10 % ostalo vo vlastníctve mesta Lübeck ako menšinového akcionára. Dohoda o účasti z roku 2005 zahŕňala viacero podmienok a predajných a kúpnych opcií pre obe strany (podrobnejšie informácie sú uvedené v oddiele 2.3.1).

FLG

| (68) | S cieľom predísť tomu, aby spoločnosť Infratil uplatnila svoju predajnú opciu mesto Lübeck a spoločnosť Infratil uzavreli v roku 2009 dodatkovú dohodu (Ergänzungsvereinbarung 2009). Na základe dodatkovej dohody z roku 2009 mala spoločnosť Infratil pokračovať v prevádzkovaní letiska do októbra 2009, za čo jej boli kompenzované určité výdavky (pozri tabuľku 3). |
| --- | --- |

(68)

S cieľom predísť tomu, aby spoločnosť Infratil uplatnila svoju predajnú opciu mesto Lübeck a spoločnosť Infratil uzavreli v roku 2009 dodatkovú dohodu (Ergänzungsvereinbarung 2009). Na základe dodatkovej dohody z roku 2009 mala spoločnosť Infratil pokračovať v prevádzkovaní letiska do októbra 2009, za čo jej boli kompenzované určité výdavky (pozri tabuľku 3).

| (69) | Koncom roka 2009 spoločnosť Infratil uplatnila predajnú opciu a predala svoje akcie späť mestu Lübeck. |
| --- | --- |

(69)

Koncom roka 2009 spoločnosť Infratil uplatnila predajnú opciu a predala svoje akcie späť mestu Lübeck.

| (70) | V novembri 2009 sa mesto Lübeck opäť stalo jediným vlastníkom akcií (100 %) spoločnosti FLG. V novembri 2009 mestské zastupiteľstvo mesta Lübeck (
  „Bürgerschaft“
  , ďalej len „mestské zastupiteľstvo“) (21) rozhodlo, že je potrebné nájsť nového súkromného investora pre spoločnosť FLG do konca februára 2010 a že by sa letisku nemali poskytnúť ďalšie finančné prostriedky. |
| --- | --- |

(70)

V novembri 2009 sa mesto Lübeck opäť stalo jediným vlastníkom akcií (100 %) spoločnosti FLG. V novembri 2009 mestské zastupiteľstvo mesta Lübeck (
  „Bürgerschaft“
  , ďalej len „mestské zastupiteľstvo“) (21) rozhodlo, že je potrebné nájsť nového súkromného investora pre spoločnosť FLG do konca februára 2010 a že by sa letisku nemali poskytnúť ďalšie finančné prostriedky.

„Bürgerschaft“

21

| (71) | Dňa 25. apríla 2010 rozhodli obyvatelia mesta Lübeck verejným hlasovaním o zabezpečení záchrany letiska Lübeck. Mesto Lübeck považovalo za potrebné ďalšie investície do zlepšenia letiskovej infraštruktúry, aby sa mohlo letisko privatizovať. |
| --- | --- |

(71)

Dňa 25. apríla 2010 rozhodli obyvatelia mesta Lübeck verejným hlasovaním o zabezpečení záchrany letiska Lübeck. Mesto Lübeck považovalo za potrebné ďalšie investície do zlepšenia letiskovej infraštruktúry, aby sa mohlo letisko privatizovať.

| (72) | Dňa 16. augusta 2012 mesto Lübeck uverejnilo v dodatku k Úradnému vestníku Európskej únie (22) výzvu na predloženie ponuky na kúpu letiska Lübeck. Do 24. septembra 2012 bolo predložených sedem žiadostí o účasť. Do 15. októbra 2012 predložilo päť uchádzačov predbežnú, nezáväznú ponuku. Do 20. novembra 2012predložili traja uchádzači záväznú a konečnú ponuku. Tieto tri ponuky boli porovnané. Na základe finančnej ponuky, ako aj príslušných obchodných plánov a plánov rozvoja, boli týmto ponukám pridelené body. Ponuka spoločnosti 3Y Logistic und Projektbetreuung GmbH, Frankfurt (ďalej len „3Y“), ktorá spočívala v kúpe aktív (tzv. asset deal), bola zďaleka najvýhodnejšia. 3Y bola holdingovou spoločnosťou spoločnosti s ručením obmedzeným Yasmina, založenou na účely kúpy a prevádzkovania letiska Lübeck. Mestské zastupiteľstvo mesta Lübeck odsúhlasilo podmienky a predaj 29. novembra 2012. Kúpna zmluva bola podpísaná 14. decembra 2012 a nadobudla účinnosť 1. januára 2013. Spoločnosť Yasmina nadobudla niektoré aktíva spoločnosti FLG. Aktíva, ktoré sa nepredali spoločnosti Yasmina, prešli na mesto Lübeck včlenením spoločnosti FLG do mesta Lübeck (po nemecky Verschmelzung). Spoločnosť FLG tak prestala existovať ako samostatná právnická osoba. |
| --- | --- |

(72)

Dňa 16. augusta 2012 mesto Lübeck uverejnilo v dodatku k Úradnému vestníku Európskej únie (22) výzvu na predloženie ponuky na kúpu letiska Lübeck. Do 24. septembra 2012 bolo predložených sedem žiadostí o účasť. Do 15. októbra 2012 predložilo päť uchádzačov predbežnú, nezáväznú ponuku. Do 20. novembra 2012predložili traja uchádzači záväznú a konečnú ponuku. Tieto tri ponuky boli porovnané. Na základe finančnej ponuky, ako aj príslušných obchodných plánov a plánov rozvoja, boli týmto ponukám pridelené body. Ponuka spoločnosti 3Y Logistic und Projektbetreuung GmbH, Frankfurt (ďalej len „3Y“), ktorá spočívala v kúpe aktív (tzv. asset deal), bola zďaleka najvýhodnejšia. 3Y bola holdingovou spoločnosťou spoločnosti s ručením obmedzeným Yasmina, založenou na účely kúpy a prevádzkovania letiska Lübeck. Mestské zastupiteľstvo mesta Lübeck odsúhlasilo podmienky a predaj 29. novembra 2012. Kúpna zmluva bola podpísaná 14. decembra 2012 a nadobudla účinnosť 1. januára 2013. Spoločnosť Yasmina nadobudla niektoré aktíva spoločnosti FLG. Aktíva, ktoré sa nepredali spoločnosti Yasmina, prešli na mesto Lübeck včlenením spoločnosti FLG do mesta Lübeck (po nemecky Verschmelzung). Spoločnosť FLG tak prestala existovať ako samostatná právnická osoba.

Úradnému vestníku Európskej únie

22

asset deal

| (73) | V dôsledku pretvárajúcich strát, ktoré vykazovalo letisko, spoločnosť Yasmina oznámila v apríli 2014 platobnú neschopnosť, následkom čoho 23. apríla 2014 začalo insolvenčné konanie. Dňa 1. augusta 2014 čínsky investor PuRen Germany GmbH (ďalej len „PuRen“) prevzal letisko Lübeck. PuRen oznámil platobnú neschopnosť v septembri 2015, v dôsledku čoho začalo insolvenčné konanie 30. septembra 2015. Dňa 1. júla 2016 prevzala letisko Lübeck spoločnosť Stöcker Flughafen GmbH & Co. KG (ďalej len „Stöcker“). |
| --- | --- |

(73)

V dôsledku pretvárajúcich strát, ktoré vykazovalo letisko, spoločnosť Yasmina oznámila v apríli 2014 platobnú neschopnosť, následkom čoho 23. apríla 2014 začalo insolvenčné konanie. Dňa 1. augusta 2014 čínsky investor PuRen Germany GmbH (ďalej len „PuRen“) prevzal letisko Lübeck. PuRen oznámil platobnú neschopnosť v septembri 2015, v dôsledku čoho začalo insolvenčné konanie 30. septembra 2015. Dňa 1. júla 2016 prevzala letisko Lübeck spoločnosť Stöcker Flughafen GmbH & Co. KG (ďalej len „Stöcker“).

| (74) | Komisia vyšetrovala ďalej uvedené opatrenia, ktoré mohli predstavovať štátnu pomoc v prospech spoločností FLG, Infratil, Ryanair a ďalších leteckých dopravcov, ktorí využívali letisko. |
| --- | --- |

(74)

Komisia vyšetrovala ďalej uvedené opatrenia, ktoré mohli predstavovať štátnu pomoc v prospech spoločností FLG, Infratil, Ryanair a ďalších leteckých dopravcov, ktorí využívali letisko.

2.2.   MOŽNÉ POSKYTNUTIE ŠTÁTNEJ POMOCI V PROSPECH SPOLOČNOSTI FLG

MOŽNÉ POSKYTNUTIE ŠTÁTNEJ POMOCI V PROSPECH SPOLOČNOSTI FLG

| (75) | Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie, pokiaľ ide o tieto opatrenia v prospech FLG:






  — | prevzatie všetkých strát zaznamenaných v období rokov 1978 až 2004, |
| --- | --- | --- |

(75)

Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie, pokiaľ ide o tieto opatrenia v prospech FLG:

—

prevzatie všetkých strát zaznamenaných v období rokov 1978 až 2004,

| — | zmluva o prenájme pozemnej a letiskovej infraštruktúry (pred 1. januárom 2006) za cenu nižšiu ako trhová cena, |
| --- | --- |

—

zmluva o prenájme pozemnej a letiskovej infraštruktúry (pred 1. januárom 2006) za cenu nižšiu ako trhová cena,

| — | prevzatie nesplatených záväzkov z viacerých pôžičiek, ktoré spoločnosť FLG čerpala od komerčných bánk, |
| --- | --- |

—

prevzatie nesplatených záväzkov z viacerých pôžičiek, ktoré spoločnosť FLG čerpala od komerčných bánk,

| — | investičná pomoc spoločnosti FLG prostredníctvom rozhodnutia o regionálnych letiskách z roku 2005 (23) a jeho údajné porušenie, |
| --- | --- |

—

investičná pomoc spoločnosti FLG prostredníctvom rozhodnutia o regionálnych letiskách z roku 2005 (23) a jeho údajné porušenie,

23

| — | náhrada strát spoločnosti FLG od novembra 2009, |
| --- | --- |

—

náhrada strát spoločnosti FLG od novembra 2009,

| — | financovanie investícií do infraštruktúry mestom Lübeck a spolkovou krajinou Šlezvicko-Holštajnsko v rokoch 2010 až 2015, |
| --- | --- |

—

financovanie investícií do infraštruktúry mestom Lübeck a spolkovou krajinou Šlezvicko-Holštajnsko v rokoch 2010 až 2015,

| — | podriadenie akcionárskych úverov mesta Lübeck pre spoločnosť FLG. |
| --- | --- |

—

podriadenie akcionárskych úverov mesta Lübeck pre spoločnosť FLG.

2.3.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI INFRATIL

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI INFRATIL

2.3.1.   
  Predaj akcií v spoločnosti FLG

Predaj akcií v spoločnosti FLG

| (76) | Z dôvodu pretrvávajúcej prevádzkovej straty spoločnosti FLG sa mesto Lübeck rozhodlo predať svoje akcie v spoločnosti FLG. S cieľom nájsť najlepšieho kupca uverejnilo výzvu na predloženie ponuky v Úradnom vestníku Európskej únie21. marca 2003. |
| --- | --- |

(76)

Z dôvodu pretrvávajúcej prevádzkovej straty spoločnosti FLG sa mesto Lübeck rozhodlo predať svoje akcie v spoločnosti FLG. S cieľom nájsť najlepšieho kupca uverejnilo výzvu na predloženie ponuky v Úradnom vestníku Európskej únie21. marca 2003.

Úradnom vestníku Európskej únie

| (77) | Záujem o investíciu vyjadrilo mestu Lübeck päť podnikov. Mesto Lübeck poslalo súbor detailných informácií prvým štyrom z nich. Jeden podnik predložil predbežnú ponuku 17. júna 2003, t. j. po uplynutí lehoty. |
| --- | --- |

(77)

Záujem o investíciu vyjadrilo mestu Lübeck päť podnikov. Mesto Lübeck poslalo súbor detailných informácií prvým štyrom z nich. Jeden podnik predložil predbežnú ponuku 17. júna 2003, t. j. po uplynutí lehoty.

| (78) | Iba jediný podnik, konkrétne Infratil, predložil formálnu ponuku. Preto mesto Lübeck začalo rokovať so spoločnosťou Infratil. Prvá dohoda o predaji bola uzavretá v marci 2005. Bola však podmienená získaním konečného územného rozhodnutia (Planfeststellungsbeschluss) o predĺžení vzletovej a pristávacej dráhy letiska do stanoveného termínu. Po rozsudku vyššieho správneho súdu v Šlezvicku (Oberverwaltungsgericht – ďalej len „OVG“) z 18. júla 2005 (24) táto podmienka nemohla byť splnená. |
| --- | --- |

(78)

Iba jediný podnik, konkrétne Infratil, predložil formálnu ponuku. Preto mesto Lübeck začalo rokovať so spoločnosťou Infratil. Prvá dohoda o predaji bola uzavretá v marci 2005. Bola však podmienená získaním konečného územného rozhodnutia (Planfeststellungsbeschluss) o predĺžení vzletovej a pristávacej dráhy letiska do stanoveného termínu. Po rozsudku vyššieho správneho súdu v Šlezvicku (Oberverwaltungsgericht – ďalej len „OVG“) z 18. júla 2005 (24) táto podmienka nemohla byť splnená.

24

| (79) | Rozsudok zásadne zmenil vyjednávaciu pozíciu oboch strán. Vzhľadom na to, že výsledkom predošlého postupu verejného obstarávania bola iba jedna formálna ponuka, mesto Lübeck nepredpokladalo, že by sa po zastavení rozvoja letiska našli ďalší záujemcovia. Rozhodlo sa preto nevyhlásiť ďalšiu výzvu na predkladanie ponúk. Namiesto toho sa mesto Lübeck a spoločnosť Infratil vrátili k rokovaniam na základe nových skutočností a dohodli sa na podmienenej privatizačnej zmluve. Dohoda o účasti bola uzavretá 24. októbra 2005 (ďalej len „dohoda o účasti z roku 2005“) Účinnosť nadobudla 1. decembra 2005. |
| --- | --- |

(79)

Rozsudok zásadne zmenil vyjednávaciu pozíciu oboch strán. Vzhľadom na to, že výsledkom predošlého postupu verejného obstarávania bola iba jedna formálna ponuka, mesto Lübeck nepredpokladalo, že by sa po zastavení rozvoja letiska našli ďalší záujemcovia. Rozhodlo sa preto nevyhlásiť ďalšiu výzvu na predkladanie ponúk. Namiesto toho sa mesto Lübeck a spoločnosť Infratil vrátili k rokovaniam na základe nových skutočností a dohodli sa na podmienenej privatizačnej zmluve. Dohoda o účasti bola uzavretá 24. októbra 2005 (ďalej len „dohoda o účasti z roku 2005“) Účinnosť nadobudla 1. decembra 2005.

| (80) | Dohoda o účasti z roku 2005 spočívala v prevzatí 90 % akcií spoločnosti FLG spoločnosťou Infratil od mesta Lübeck k 1. decembru 2005. Za to zaplatila spoločnosť Infratil takzvanú „kúpnu cenu I“ [...] EUR (*1) ako aj doplnkových [...] EUR mestu Lübeck, ktorá zodpovedala hotovostnému úveru, ktorý mesto Lübeck predtým poskytlo spoločnosti FLG na pokrytie prevádzkových nákladov a nových investícií. Spoločnosť Infratil mala na seba prevziať prevádzkové straty letiska za rok 2005. |
| --- | --- |

(80)

Dohoda o účasti z roku 2005 spočívala v prevzatí 90 % akcií spoločnosti FLG spoločnosťou Infratil od mesta Lübeck k 1. decembru 2005. Za to zaplatila spoločnosť Infratil takzvanú „kúpnu cenu I“ [...] EUR (*1) ako aj doplnkových [...] EUR mestu Lübeck, ktorá zodpovedala hotovostnému úveru, ktorý mesto Lübeck predtým poskytlo spoločnosti FLG na pokrytie prevádzkových nákladov a nových investícií. Spoločnosť Infratil mala na seba prevziať prevádzkové straty letiska za rok 2005.

*1

| (81) | Okrem toho, na základe dohody o účasti z roku 2005 mala spoločnosť Infratil neskôr zaplatiť tzv. „kúpnu cenu II“ vo výške [...] EUR, ak by sa splnili tieto dve podmienky:






  a) | letisko by dostalo nepodmienené a konečné územné rozhodnutie týkajúce sa zmluvne stanoveného obsahu (pozri odôvodnenie 82), ktoré nezahŕňa povinnosť vykonať aktívne opatrenia na riadenie hluku, ako zákaz nočných letov alebo hluková kvóta (Lärmkontingent) pre spoločnosť FLG, alebo ak by spoločnosť FLG zazmluvnila stavebné práce týkajúce sa zmluvne stanovených opatrení v určitej hodnote; |
| --- | --- | --- |

(81)

Okrem toho, na základe dohody o účasti z roku 2005 mala spoločnosť Infratil neskôr zaplatiť tzv. „kúpnu cenu II“ vo výške [...] EUR, ak by sa splnili tieto dve podmienky:

a)

letisko by dostalo nepodmienené a konečné územné rozhodnutie týkajúce sa zmluvne stanoveného obsahu (pozri odôvodnenie 82), ktoré nezahŕňa povinnosť vykonať aktívne opatrenia na riadenie hluku, ako zákaz nočných letov alebo hluková kvóta (Lärmkontingent) pre spoločnosť FLG, alebo ak by spoločnosť FLG zazmluvnila stavebné práce týkajúce sa zmluvne stanovených opatrení v určitej hodnote;

| b) | najmenej [...] cestujúcich by bolo prepravených v roku 2008 alebo, ak prvá podmienka bola splnená už v rokoch 2006 a 2007, v roku 2006 by bolo prepravených [...] cestujúcich alebo v roku 2007 [...] cestujúcich. |
| --- | --- |

b)

najmenej [...] cestujúcich by bolo prepravených v roku 2008 alebo, ak prvá podmienka bola splnená už v rokoch 2006 a 2007, v roku 2006 by bolo prepravených [...] cestujúcich alebo v roku 2007 [...] cestujúcich.

| (82) | Zmluvne stanovený obsah územného rozhodnutia zahŕňal:






  — | rozšírenie vzletových a pristávacích dráh, |
| --- | --- | --- |

(82)

Zmluvne stanovený obsah územného rozhodnutia zahŕňal:

—

rozšírenie vzletových a pristávacích dráh,

| — | inštaláciu systému zariadení na presné priblíženie a pristátie II. alebo III. kategórie (ILS CAT II alebo ILS CAT III), |
| --- | --- |

—

inštaláciu systému zariadení na presné priblíženie a pristátie II. alebo III. kategórie (ILS CAT II alebo ILS CAT III),

| — | rozšírenie parkovacej plochy, |
| --- | --- |

—

rozšírenie parkovacej plochy,

| — | existujúcu lokalitu letiska, |
| --- | --- |

—

existujúcu lokalitu letiska,

| — | rozšírenie odbavovacej plochy. |
| --- | --- |

—

rozšírenie odbavovacej plochy.

| (83) | Z kúpnej ceny II je potrebné odpočítať tieto položky:






  — | kúpnu cenu I ([...] EUR), |
| --- | --- | --- |

(83)

Z kúpnej ceny II je potrebné odpočítať tieto položky:

—

kúpnu cenu I ([...] EUR),

| — | prevádzkové straty letiska za roky 2005 až 2008 v maximálnej výške spolu [...] EUR, |
| --- | --- |

—

prevádzkové straty letiska za roky 2005 až 2008 v maximálnej výške spolu [...] EUR,

| — | náklady spojené so žalobou týkajúcou sa štátnej pomoci, ktorú spoločnosť Air Berlin podala na nemecké občianske súdy a ktoré Nemecko odhaduje vo výške [...] EUR, |
| --- | --- |

—

náklady spojené so žalobou týkajúcou sa štátnej pomoci, ktorú spoločnosť Air Berlin podala na nemecké občianske súdy a ktoré Nemecko odhaduje vo výške [...] EUR,

| — | ak by bolo vydané územné rozhodnutie so zmluvne stanoveným obsahom (pozri odôvodnenie 82), rozdiel medzi nákladmi na územné rozhodnutie (bez nákladov na kompenzačné opatrenia) a pevnou sumou [...] EUR. Nemecko odhaduje, že tento rozdiel by predstavoval [...] EUR, |
| --- | --- |

—

ak by bolo vydané územné rozhodnutie so zmluvne stanoveným obsahom (pozri odôvodnenie 82), rozdiel medzi nákladmi na územné rozhodnutie (bez nákladov na kompenzačné opatrenia) a pevnou sumou [...] EUR. Nemecko odhaduje, že tento rozdiel by predstavoval [...] EUR,

| — | ak by územné rozhodnutie nebolo vydané so zmluvne stanoveným obsahom (pozri odôvodnenie 82), náklady na územného rozhodnutie. |
| --- | --- |

—

ak by územné rozhodnutie nebolo vydané so zmluvne stanoveným obsahom (pozri odôvodnenie 82), náklady na územného rozhodnutie.

| (84) | Podľa dohody o účasti z roku 2005 zahŕňali náklady na územné rozhodnutie všetky náklady ovplyvňujúce likviditu (liquiditätswirksam). Medzi ne patria náklady na kompenzačné opatrenia (Aufwendungen für Ausgleichsmaßnahmen) pre konanie o územnom rozhodnutí, ktoré vznikli medzi 1. októbrom 2005 a 31. decembrom 2008. |
| --- | --- |

(84)

Podľa dohody o účasti z roku 2005 zahŕňali náklady na územné rozhodnutie všetky náklady ovplyvňujúce likviditu (liquiditätswirksam). Medzi ne patria náklady na kompenzačné opatrenia (Aufwendungen für Ausgleichsmaßnahmen) pre konanie o územnom rozhodnutí, ktoré vznikli medzi 1. októbrom 2005 a 31. decembrom 2008.

| (85) | Dohoda o účasti z roku 2005 obsahovala aj predajnú opciu, ktorá umožňovala spoločnosti Infratil vrátiť odkúpené akcie spoločnosti FLG a nárok na vrátenie niektorých dohodnutých nákladov, ak






  — | by nebolo vydané územné rozhodnutie alebo by neboli zazmluvnené stavebné práce v súvislosti s opatreniami uvedenými v odôvodnení 82 do 31. decembra 2008 a |
| --- | --- | --- |

(85)

Dohoda o účasti z roku 2005 obsahovala aj predajnú opciu, ktorá umožňovala spoločnosti Infratil vrátiť odkúpené akcie spoločnosti FLG a nárok na vrátenie niektorých dohodnutých nákladov, ak

—

by nebolo vydané územné rozhodnutie alebo by neboli zazmluvnené stavebné práce v súvislosti s opatreniami uvedenými v odôvodnení 82 do 31. decembra 2008 a

| — | by nebol dosiahnutý stanovený počet cestujúcich. |
| --- | --- |

—

by nebol dosiahnutý stanovený počet cestujúcich.

| (86) | V prípade uplatnenia predajnej opcie bolo mesto Lübeck povinné vrátiť kúpnu cenu I a nahradiť určené straty. V súlade s dohodou o účasti z roku 2005 by mesto Lübeck zaplatilo spoločnosti Infratil EUR [...], ak by tá uplatnila predajnú opciu. Táto suma bola vypočítaná takto:

  Tabuľka 2


  Cena predajnej opcie k 31. decembru 2008 v EUR







  Akcionárske úvery 2005 | [...] |
| --- | --- | --- |
| + zostatok akcionárskych úverov poskytnutých na: | |
| skutočné schválené prevádzkové straty | [...] |
| skutočné schválené investičné náklady | [...] |
| – verejné prostriedky | [...] |
| náklady na konanie o územnom rozhodnutí | [...] |
| náklady súvisiace s právnym sporom so spoločnosťou Air Berlin | [...] |
| = zostatok poskytnutých akcionárskych úverov | [...] |
| + 5 % úroková sadzba z akcionárskych úverov p.a. | [...] |
| + kúpna cena I | [...] |
| Spolu | [...] |

(86)

V prípade uplatnenia predajnej opcie bolo mesto Lübeck povinné vrátiť kúpnu cenu I a nahradiť určené straty. V súlade s dohodou o účasti z roku 2005 by mesto Lübeck zaplatilo spoločnosti Infratil EUR [...], ak by tá uplatnila predajnú opciu. Táto suma bola vypočítaná takto:

Tabuľka 2

Tabuľka 2

Cena predajnej opcie k 31. decembru 2008 v EUR

Cena predajnej opcie k 31. decembru 2008 v EUR

Akcionárske úvery 2005

[...]

- zostatok akcionárskych úverov poskytnutých na:

skutočné schválené prevádzkové straty

[...]

skutočné schválené investičné náklady

[...]

– verejné prostriedky

[...]

náklady na konanie o územnom rozhodnutí

[...]

náklady súvisiace s právnym sporom so spoločnosťou Air Berlin

[...]

= zostatok poskytnutých akcionárskych úverov

= zostatok poskytnutých akcionárskych úverov

[...]

[...]

- 5 % úroková sadzba z akcionárskych úverov p.a.

[...]

- kúpna cena I

[...]

Spolu

Spolu

[...]

[...]

2.3.2.   
  Dodatková dohoda z roku 2009 a opätovné prerokovanie predajnej opcie – Prevzatie ďalších strát, investícií a iných nákladov

Dodatková dohoda z roku 2009 a opätovné prerokovanie predajnej opcie – Prevzatie ďalších strát, investícií a iných nákladov

| (87) | V roku 2008 spoločnosť Infratil oznámila úmysel uplatniť si predajnú opciu, keďže sa jej nepodarilo získať územné rozhodnutie, počty cestujúcich sa nezvýšili na úroveň stanovenú v dohode o účasti z roku 2005 a prevádzková strata spoločnosti FLG bola vyššia, ako sa očakávalo. S cieľom udržať spoločnosť Infratil ako prevádzkovateľa letiska mesto Lübeck súhlasilo s opätovným prerokovaním určitých podmienok dohody o účasti z roku 2005 týkajúcich sa predajnej opcie. Výsledkom bola dodatková dohoda z roku 2009 podpísaná 12. novembra 2008, podľa ktorej boli ďalšie straty, investície a iné náklady v súvislosti s prevádzkou letiska v roku 2009 zahrnuté do ceny predajnej opcie, ktorú by mesto Lübeck muselo zaplatiť spoločnosti Infratil v súlade s dohodou o účasti z roku 2005. |
| --- | --- |

(87)

V roku 2008 spoločnosť Infratil oznámila úmysel uplatniť si predajnú opciu, keďže sa jej nepodarilo získať územné rozhodnutie, počty cestujúcich sa nezvýšili na úroveň stanovenú v dohode o účasti z roku 2005 a prevádzková strata spoločnosti FLG bola vyššia, ako sa očakávalo. S cieľom udržať spoločnosť Infratil ako prevádzkovateľa letiska mesto Lübeck súhlasilo s opätovným prerokovaním určitých podmienok dohody o účasti z roku 2005 týkajúcich sa predajnej opcie. Výsledkom bola dodatková dohoda z roku 2009 podpísaná 12. novembra 2008, podľa ktorej boli ďalšie straty, investície a iné náklady v súvislosti s prevádzkou letiska v roku 2009 zahrnuté do ceny predajnej opcie, ktorú by mesto Lübeck muselo zaplatiť spoločnosti Infratil v súlade s dohodou o účasti z roku 2005.

| (88) | V súlade s dodatkovou dohodou z roku 2009 bola nová cena predajnej opcie vypočítaná takto:

  Tabuľka 3


  Cena predajnej opcie v októbri 2009 v EUR







  cena predajnej opcie (31. decembra 2008) | [...] |
| --- | --- | --- |
| + [...] % úroková sadzba z ceny predajnej opcie v roku 2008 za rok 2009 | [...] |
| + zostatok akcionárskych úverov poskytnutých na: | |
| skutočné schválené prevádzkové straty za rok 2009 | [...] |
| skutočné schválené investičné náklady za rok 2009 | [...] |
| náklady na konanie o územnom rozhodnutí v roku 2009 | [...] |
| iné výdavky za rok 2009 | [...] |
| náklady na právne úkony spoločnosti Air Berlin vzniknuté v roku 2009 | [...] |
| = zostatok poskytnutých akcionárskych úverov | [...] |
| + [...] % úrok z akcionárskeho úveru za rok 2009 | [...] |
| – výdavky za rok 2009, ktoré neboli kryté úverom | [...] |
| + kompenzácia skupinového poistného plnenia (t. j. podiel skupinového poistného za spoločnosť FLG) | [...] |
| Spolu | [...] |

(88)

V súlade s dodatkovou dohodou z roku 2009 bola nová cena predajnej opcie vypočítaná takto:

Tabuľka 3

Tabuľka 3

Cena predajnej opcie v októbri 2009 v EUR

Cena predajnej opcie v októbri 2009 v EUR

cena predajnej opcie (31. decembra 2008)

[...]

- [...] % úroková sadzba z ceny predajnej opcie v roku 2008 za rok 2009

[...]

- zostatok akcionárskych úverov poskytnutých na:

skutočné schválené prevádzkové straty za rok 2009

[...]

skutočné schválené investičné náklady za rok 2009

[...]

náklady na konanie o územnom rozhodnutí v roku 2009

[...]

iné výdavky za rok 2009

[...]

náklady na právne úkony spoločnosti Air Berlin vzniknuté v roku 2009

[...]

= zostatok poskytnutých akcionárskych úverov

= zostatok poskytnutých akcionárskych úverov

[...]

[...]

- [...] % úrok z akcionárskeho úveru za rok 2009

[...]

– výdavky za rok 2009, ktoré neboli kryté úverom

[...]

- kompenzácia skupinového poistného plnenia (t. j. podiel skupinového poistného za spoločnosť FLG)

[...]

Spolu

Spolu

[...]

[...]

| (89) | Skupinové poistné plnenie bolo splatné zo strany mesta Lübeck v kontexte akcionárskeho úveru, ktorý spoločnosť Infratil poskytla spoločnosti FLG. Poistná zmluva sa vzťahovala na všetky letiská spravované spoločnosťou Infratil. Podiel na nákladoch pripísateľný spoločnosti FLG predstavoval [...] EUR. |
| --- | --- |

(89)

Skupinové poistné plnenie bolo splatné zo strany mesta Lübeck v kontexte akcionárskeho úveru, ktorý spoločnosť Infratil poskytla spoločnosti FLG. Poistná zmluva sa vzťahovala na všetky letiská spravované spoločnosťou Infratil. Podiel na nákladoch pripísateľný spoločnosti FLG predstavoval [...] EUR.

| (90) | Rozdiel medzi cenou predajnej opcie zaplatenou v súlade s dodatkovou dohodou z roku 2009 a cenou predajnej opcie, ktorú by mesto Lübeck zaplatilo v súlade s dohodou o účasti z roku 2005, tak predstavuje [...] EUR. |
| --- | --- |

(90)

Rozdiel medzi cenou predajnej opcie zaplatenou v súlade s dodatkovou dohodou z roku 2009 a cenou predajnej opcie, ktorú by mesto Lübeck zaplatilo v súlade s dohodou o účasti z roku 2005, tak predstavuje [...] EUR.

| (91) | Za to sa spoločnosť Infratil vzdala práva uplatniť si predajnú opciu pred 22. októbrom 2009 a poskytla ďalšie práva na účasť mestu Lübeck. Okrem toho spoločnosť Infratil poskytla mestu Lübeck písomné vyhlásenie o zámere medzi spoločnosťami FLG a Ryanair, v ktorom obe strany potvrdili svoj zámer zvýšiť počet cestujúcich a spolupracovať na vybudovaní základne spoločnosti Ryanair na letisku Lübeck. |
| --- | --- |

(91)

Za to sa spoločnosť Infratil vzdala práva uplatniť si predajnú opciu pred 22. októbrom 2009 a poskytla ďalšie práva na účasť mestu Lübeck. Okrem toho spoločnosť Infratil poskytla mestu Lübeck písomné vyhlásenie o zámere medzi spoločnosťami FLG a Ryanair, v ktorom obe strany potvrdili svoj zámer zvýšiť počet cestujúcich a spolupracovať na vybudovaní základne spoločnosti Ryanair na letisku Lübeck.

2.4.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI RYANAIR

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI RYANAIR

2.4.1.   
  Dohoda z roku 2000

Dohoda z roku 2000

| (92) | Do roku 2000 bola spoločnosť FLG závislá na príjmoch z letectva, ktoré produkovali charterové lety a všeobecné letectvo. V roku 2000 došlo k zmene obchodného modelu a letisko sa otvorilo pre nízkonákladových dopravcov, ktorých príjmy pochádzajú z kombinácie leteckých a neleteckých činností. |
| --- | --- |

(92)

Do roku 2000 bola spoločnosť FLG závislá na príjmoch z letectva, ktoré produkovali charterové lety a všeobecné letectvo. V roku 2000 došlo k zmene obchodného modelu a letisko sa otvorilo pre nízkonákladových dopravcov, ktorých príjmy pochádzajú z kombinácie leteckých a neleteckých činností.

| (93) | Spoločnosť FLG podpísala zmluvu o leteckých službách s leteckým dopravcom Ryanair 29. mája 2000 (ďalej len „dohoda z roku 2000“). Dohoda z roku 2000 so spoločnosťou Ryanair upravovala aj letecké poplatky, ktoré mal platiť Ryanair, ako aj príspevok na marketingovú podporu, ktorú malo platiť letisko. Dohoda z roku 2000 mala začať platiť 1. júna 2000 a mala trvať do 31. mája 2010. |
| --- | --- |

(93)

Spoločnosť FLG podpísala zmluvu o leteckých službách s leteckým dopravcom Ryanair 29. mája 2000 (ďalej len „dohoda z roku 2000“). Dohoda z roku 2000 so spoločnosťou Ryanair upravovala aj letecké poplatky, ktoré mal platiť Ryanair, ako aj príspevok na marketingovú podporu, ktorú malo platiť letisko. Dohoda z roku 2000 mala začať platiť 1. júna 2000 a mala trvať do 31. mája 2010.

| (94) | Náklady a príjmy zo spojenia s letiskom Stansted odhadlo letisko takto:

  Tabuľka 4


  Náklady a príjmy zahrnuté v dohode z roku 2000 z pohľadu FLG








  Prvky dohody so spoločnosťou Ryanair | < 18 spiatočných letov týždenne | ≥ 18 spiatočných letov týždenne |
| --- | --- | --- | --- |
| Náklady spoločnosti FLG v EUR |
| Marketingová podpora – náklady na prilietajúceho cestujúceho | [...] | [...] |
| | do 31. mája 2005 | od 1. júna 2005 |
| Príjem spoločnosti FLG v EUR |
| Poplatky spoločnosti Ryanair splatné za lietadlo | [...] | [...] |
| Poplatky spoločnosti Ryanair splatné za prilietajúceho cestujúceho | [...] | [...] |
| Čisté splatné poplatky za prilietajúceho cestujúceho (poplatky bez marketingovej podpory) spoločnosti Ryanair | [...] | [...] |
| Iné: |
| Poplatok z obratu z letenky predanej spoločnosťou FLG | [...] % | [...] % |
| Provízia z obratu z prenájmu auta rezervovaného prostredníctvom spoločnosti FLG | [...] % | [...] % |
| Bezpečnostný poplatok (ktorý spoločnosť Ryanair uhrádza príslušnému štátnemu orgánu) v EUR | [...] | [...] |

(94)

Náklady a príjmy zo spojenia s letiskom Stansted odhadlo letisko takto:

Tabuľka 4

Tabuľka 4

Náklady a príjmy zahrnuté v dohode z roku 2000 z pohľadu FLG

Náklady a príjmy zahrnuté v dohode z roku 2000 z pohľadu FLG

Prvky dohody so spoločnosťou Ryanair

< 18 spiatočných letov týždenne

≥ 18 spiatočných letov týždenne

Náklady spoločnosti FLG v EUR

Náklady spoločnosti FLG v EUR

Marketingová podpora – náklady na prilietajúceho cestujúceho

[...]

[...]

do 31. mája 2005

od 1. júna 2005

Príjem spoločnosti FLG v EUR

Príjem spoločnosti FLG v EUR

Poplatky spoločnosti Ryanair splatné za lietadlo

[...]

[...]

Poplatky spoločnosti Ryanair splatné za prilietajúceho cestujúceho

[...]

[...]

Čisté splatné poplatky za prilietajúceho cestujúceho (poplatky bez marketingovej podpory) spoločnosti Ryanair

Čisté splatné poplatky za prilietajúceho cestujúceho (poplatky bez marketingovej podpory) spoločnosti Ryanair

[...]

[...]

[...]

[...]

Iné:

Iné:

Poplatok z obratu z letenky predanej spoločnosťou FLG

[...] %

[...] %

Provízia z obratu z prenájmu auta rezervovaného prostredníctvom spoločnosti FLG

[...] %

[...] %

Bezpečnostný poplatok (ktorý spoločnosť Ryanair uhrádza príslušnému štátnemu orgánu) v EUR

[...]

[...]

2.4.2.   
  Dohody z roku 2010

Dohody z roku 2010

| (95) | Dňa 29. marca 2010 podpísala spoločnosť Ryanair s letiskom Lübeck sprievodný list č. 1 k dohode z roku 2000 s platnosťou na obdobie od 28. marca 2010 do 30. októbra 2010. Sprievodným listom sa predĺžia platnosť dohody z roku 2000 do 30. októbra 2010 a zaviedol sa nový motivačný poplatok za cestujúceho vo výške [...] EUR, ktorý mala spoločnosť FLG platiť spoločnosti Ryanair popri platbe za marketingové služby uvedené v dohode z roku 2000 vo výške [...] EUR za cestujúceho (pri menej ako 18 spiatočných letoch týždenne) alebo [...] EUR za cestujúceho (pri viac ako 18 spiatočných letoch týždenne). Keďže spoločnosť Ryanair prevádzkovala viac ako 18 spiatočných letov týždenne, spoločnosť FLG mala zaplatiť spoločnosti Ryanair celkovú sumu [...] EUR za cestujúceho. Vzhľadom na to, že ostatné podmienky dohody z roku 2000 boli zachované, poplatky za služby cestujúcim za odchádzajúceho cestujúceho pre letiskovú spoločnosť predstavovali [...] EUR, poplatky za obsluhu rampy za spiatočný let predstavovali [...] EUR, poplatky za vybavenie cestujúcich predstavovali [...] EUR a bezpečnostné poplatky za cestujúceho predstavovali [...] EUR. |
| --- | --- |

(95)

Dňa 29. marca 2010 podpísala spoločnosť Ryanair s letiskom Lübeck sprievodný list č. 1 k dohode z roku 2000 s platnosťou na obdobie od 28. marca 2010 do 30. októbra 2010. Sprievodným listom sa predĺžia platnosť dohody z roku 2000 do 30. októbra 2010 a zaviedol sa nový motivačný poplatok za cestujúceho vo výške [...] EUR, ktorý mala spoločnosť FLG platiť spoločnosti Ryanair popri platbe za marketingové služby uvedené v dohode z roku 2000 vo výške [...] EUR za cestujúceho (pri menej ako 18 spiatočných letoch týždenne) alebo [...] EUR za cestujúceho (pri viac ako 18 spiatočných letoch týždenne). Keďže spoločnosť Ryanair prevádzkovala viac ako 18 spiatočných letov týždenne, spoločnosť FLG mala zaplatiť spoločnosti Ryanair celkovú sumu [...] EUR za cestujúceho. Vzhľadom na to, že ostatné podmienky dohody z roku 2000 boli zachované, poplatky za služby cestujúcim za odchádzajúceho cestujúceho pre letiskovú spoločnosť predstavovali [...] EUR, poplatky za obsluhu rampy za spiatočný let predstavovali [...] EUR, poplatky za vybavenie cestujúcich predstavovali [...] EUR a bezpečnostné poplatky za cestujúceho predstavovali [...] EUR.

| (96) | V októbri 2010 bol podpísaný sprievodný list č. 2, ktorým sa nezachovali podmienky sprievodného listu z marca 2010, ale znamenal návrat k sadzobníku marketingových poplatkov, ktorý bol súčasťou pôvodnej dohody z roku 2000. Sprievodným listom z októbra 2010 sa predĺžili podmienky dohody z roku 2000 o tri roky, t. j. do 1. novembra 2013. |
| --- | --- |

(96)

V októbri 2010 bol podpísaný sprievodný list č. 2, ktorým sa nezachovali podmienky sprievodného listu z marca 2010, ale znamenal návrat k sadzobníku marketingových poplatkov, ktorý bol súčasťou pôvodnej dohody z roku 2000. Sprievodným listom z októbra 2010 sa predĺžili podmienky dohody z roku 2000 o tri roky, t. j. do 1. novembra 2013.

| (97) | V deň, keď bol uzatvorený sprievodný list č. 1, t. j. 29. marca 2010, spoločnosť FLG podpísala dohodu o marketingových službách so spoločnosťou Airport Marketing Services Limited (ďalej len „AMS“), dcérskou spoločnosťou v úplnom vlastníctve leteckého dopravcu Ryanair. Táto dohoda o marketingových službách sa vzťahovala aj na obdobie od 29. marca 2010 do 30. októbra 2010 a upravovala reklamné služby, ktoré mala spoločnosť AMS poskytovať na webovej lokalite www.ryanair.com za odplatu vo výške [...] EUR od spoločnosti FLG. |
| --- | --- |

(97)

V deň, keď bol uzatvorený sprievodný list č. 1, t. j. 29. marca 2010, spoločnosť FLG podpísala dohodu o marketingových službách so spoločnosťou Airport Marketing Services Limited (ďalej len „AMS“), dcérskou spoločnosťou v úplnom vlastníctve leteckého dopravcu Ryanair. Táto dohoda o marketingových službách sa vzťahovala aj na obdobie od 29. marca 2010 do 30. októbra 2010 a upravovala reklamné služby, ktoré mala spoločnosť AMS poskytovať na webovej lokalite www.ryanair.com za odplatu vo výške [...] EUR od spoločnosti FLG.

2.5.   POPLATKY ZA ODNÁMRAZOVANIE LIETADIEL NA LETISKU

POPLATKY ZA ODNÁMRAZOVANIE LIETADIEL NA LETISKU

| (98) | Poplatky za odnámrazovanie sú súčasťou systému osobitných poplatkov, ktorý sa vzťahuje na všetky letecké spoločnosti, ktoré využívajú letisko. Systém osobitných poplatkov je dokument oddelený od všeobecného sadzobníka poplatkov platných na letisku. Aktualizuje sa každých niekoľko rokov. Systém osobitných poplatkov má niekoľko kategórií, konkrétne odnámrazovanie lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou 10 t, odnámrazovanie lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou nad 10 t, odnámrazovacie kvapaliny a horúcu vodu a stanovuje sa tu cena pre každú kategóriu. |
| --- | --- |

(98)

Poplatky za odnámrazovanie sú súčasťou systému osobitných poplatkov, ktorý sa vzťahuje na všetky letecké spoločnosti, ktoré využívajú letisko. Systém osobitných poplatkov je dokument oddelený od všeobecného sadzobníka poplatkov platných na letisku. Aktualizuje sa každých niekoľko rokov. Systém osobitných poplatkov má niekoľko kategórií, konkrétne odnámrazovanie lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou 10 t, odnámrazovanie lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou nad 10 t, odnámrazovacie kvapaliny a horúcu vodu a stanovuje sa tu cena pre každú kategóriu.

3.   DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

| (99) | V rozhodnutiach o začatí konania z roku 2007 a 2012 Komisia začala vyšetrovanie možnej štátnej pomoci v prospech spoločností FLG, Infratil a Ryanair, Wizz Air a ďalších charterových leteckých dopravcov poskytujúcich služby spoločnosti Globalis Reisen. |
| --- | --- |

(99)

V rozhodnutiach o začatí konania z roku 2007 a 2012 Komisia začala vyšetrovanie možnej štátnej pomoci v prospech spoločností FLG, Infratil a Ryanair, Wizz Air a ďalších charterových leteckých dopravcov poskytujúcich služby spoločnosti Globalis Reisen.

3.1.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI FLG

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI FLG

| (100) | Komisia mala pochybnosti týkajúce sa dohody o prevode strát z 19. októbra 1978 (ďalej len „dohoda o prevode strát“), na základe ktorej mesto Lübeck uhradilo prevádzkové straty spoločnosti FLG za obdobie rokov 1978 až 2004, zmluvy o prenájme pozemnej a letiskovej infraštruktúry, ako aj o prevzatí nevyrovnaných záväzkov. Okrem toho mala Komisia pochybnosti o možnej investičnej pomoci prostredníctvom rozhodnutia o regionálnych letiskách z roku 2005 a jeho údajného porušenia, kompenzácii strát od novembra 2009, financovaní investícií do infraštruktúry zo strany mesta Lübeck a spolkovej krajiny Šlezvicko-Holštajnsko a podriadenosti akcionárskych úverov spoločnosti FLG pre mesto Lübeck. V súvislosti s týmito opatreniami Komisia vyjadrila pochybnosti, či by za bežných trhových podmienok mohol súkromný subjekt v trhovom hospodárstve poskytnúť podobné výhody spoločnosti FLG. |
| --- | --- |

(100)

Komisia mala pochybnosti týkajúce sa dohody o prevode strát z 19. októbra 1978 (ďalej len „dohoda o prevode strát“), na základe ktorej mesto Lübeck uhradilo prevádzkové straty spoločnosti FLG za obdobie rokov 1978 až 2004, zmluvy o prenájme pozemnej a letiskovej infraštruktúry, ako aj o prevzatí nevyrovnaných záväzkov. Okrem toho mala Komisia pochybnosti o možnej investičnej pomoci prostredníctvom rozhodnutia o regionálnych letiskách z roku 2005 a jeho údajného porušenia, kompenzácii strát od novembra 2009, financovaní investícií do infraštruktúry zo strany mesta Lübeck a spolkovej krajiny Šlezvicko-Holštajnsko a podriadenosti akcionárskych úverov spoločnosti FLG pre mesto Lübeck. V súvislosti s týmito opatreniami Komisia vyjadrila pochybnosti, či by za bežných trhových podmienok mohol súkromný subjekt v trhovom hospodárstve poskytnúť podobné výhody spoločnosti FLG.

3.2.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI INFRATIL

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI INFRATIL

| (101) | V súvislosti s predajom 90 % akcií v spoločnosti FLG spoločnosti Infratil Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť privatizačného procesu s pravidlami štátnej pomoci. Okrem toho Komisia mala podozrenie o možnej štátnej pomoci pri opätovnom prerokovaní podmienok predajnej opcie v rokoch 2008 a 2009. |
| --- | --- |

(101)

V súvislosti s predajom 90 % akcií v spoločnosti FLG spoločnosti Infratil Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť privatizačného procesu s pravidlami štátnej pomoci. Okrem toho Komisia mala podozrenie o možnej štátnej pomoci pri opätovnom prerokovaní podmienok predajnej opcie v rokoch 2008 a 2009.

3.3.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI RYANAIR

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI RYANAIR

| (102) | Pokiaľ ide o dohodu z roku 2000 so spoločnosťou Ryanair a sprievodné listy z marca a októbra 2010, Komisia mala pochybnosti či neposkytli selektívnu výhodu spoločnosti Ryanair, a preto predstavovali štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(102)

Pokiaľ ide o dohodu z roku 2000 so spoločnosťou Ryanair a sprievodné listy z marca a októbra 2010, Komisia mala pochybnosti či neposkytli selektívnu výhodu spoločnosti Ryanair, a preto predstavovali štátnu pomoc.

3.4.   POPLATKY ZA ODNÁMRAZOVANIE LIETADIEL NA LETISKU

POPLATKY ZA ODNÁMRAZOVANIE LIETADIEL NA LETISKU

| (103) | Komisia mala pochybnosti, či poplatky za odnámrazovanie účtované od novembra 2009 nezahŕňali štátnu pomoc, keďže existovali náznaky, že ceny účtované za odnámrazovanie boli nižšie ako náklady letiska. |
| --- | --- |

(103)

Komisia mala pochybnosti, či poplatky za odnámrazovanie účtované od novembra 2009 nezahŕňali štátnu pomoc, keďže existovali náznaky, že ceny účtované za odnámrazovanie boli nižšie ako náklady letiska.

4.   PRIPOMIENKY NEMECKA

PRIPOMIENKY NEMECKA

4.1.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI FLG

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI FLG

| (104) | Nemecko upozornilo, že spoločnosť FLG už neexistuje. V rámci privatizácie letiska Lübeck sa spoločnosť FLG včlenila do mesta Lübeck. Týmto spôsobom sa mesto Lübeck stalo univerzálnym nástupcom FLG a všetky nároky medzi FLG a mestom Lübeck zanikli. Z tohto dôvodu Nemecko vyhlasuje, že všetky otázky týkajúce sa štátnej pomoci medzi mestom Lübeck a FLG sa stali bezpredmetnými. Okrem toho sa Nemecko vyjadrilo ku konkrétnym opatreniam a trvalo na tom, že všetky opatrenia boli v súlade s pravidlami štátnej pomoci, keďže buď predstavovali existujúcu pomoc alebo boli v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.






  — | Dohoda o prevode strát: Nemecko tvrdilo, že keďže dohoda o prevode strát bola uzavretá v roku 1978 a jej platnosť skončila 31. decembra 2004, nemohla byť predmetom vyšetrovania. Ak by bola kategorizovaná ako štátna pomoc, predstavovala by iba existujúcu pomoc. Nemecko argumentovalo aj tým, že dohoda o prevode strát bola všeobecným opatrením hospodárskej politiky, ktoré nemôže byť považované za štátnu pomoc. Podľa Nemecka dohoda o prevode strát splnila aj kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, keďže príslušné opatrenia mali prilákať leteckých dopravcov na letisko a zvýšiť počet cestujúcich. |
| --- | --- | --- |

(104)

Nemecko upozornilo, že spoločnosť FLG už neexistuje. V rámci privatizácie letiska Lübeck sa spoločnosť FLG včlenila do mesta Lübeck. Týmto spôsobom sa mesto Lübeck stalo univerzálnym nástupcom FLG a všetky nároky medzi FLG a mestom Lübeck zanikli. Z tohto dôvodu Nemecko vyhlasuje, že všetky otázky týkajúce sa štátnej pomoci medzi mestom Lübeck a FLG sa stali bezpredmetnými. Okrem toho sa Nemecko vyjadrilo ku konkrétnym opatreniam a trvalo na tom, že všetky opatrenia boli v súlade s pravidlami štátnej pomoci, keďže buď predstavovali existujúcu pomoc alebo boli v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

—

Dohoda o prevode strát: Nemecko tvrdilo, že keďže dohoda o prevode strát bola uzavretá v roku 1978 a jej platnosť skončila 31. decembra 2004, nemohla byť predmetom vyšetrovania. Ak by bola kategorizovaná ako štátna pomoc, predstavovala by iba existujúcu pomoc. Nemecko argumentovalo aj tým, že dohoda o prevode strát bola všeobecným opatrením hospodárskej politiky, ktoré nemôže byť považované za štátnu pomoc. Podľa Nemecka dohoda o prevode strát splnila aj kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, keďže príslušné opatrenia mali prilákať leteckých dopravcov na letisko a zvýšiť počet cestujúcich.

| — | Zmluva o prenájme a prevzatie úverov: podľa Nemecka by akákoľvek pomoc pri týchto opatreniach predstavovala existujúcu pomoc. Okrem toho sa Nemecko vyjadrilo, že nájomné bolo v súlade s trhovými štandardmi, čo dokázala aj nezávislá štúdia spoločnosti Ernst & Young, ktorú si objednalo mesto Lübeck pred predajom spoločnosti FLG spoločnosti Infratil a ktorú Nemecko predložilo Komisii. V súvislosti s prevzatím úverov Nemecko uviedlo, že všetky záruky na úvery boli poskytnuté iba v rámci predbežného financovania investícií do infraštruktúrnych opatrení, ktoré boli v každom prípade financované následne prostredníctvom platieb v súlade s dohodou o prevode strát. |
| --- | --- |

—

Zmluva o prenájme a prevzatie úverov: podľa Nemecka by akákoľvek pomoc pri týchto opatreniach predstavovala existujúcu pomoc. Okrem toho sa Nemecko vyjadrilo, že nájomné bolo v súlade s trhovými štandardmi, čo dokázala aj nezávislá štúdia spoločnosti Ernst & Young, ktorú si objednalo mesto Lübeck pred predajom spoločnosti FLG spoločnosti Infratil a ktorú Nemecko predložilo Komisii. V súvislosti s prevzatím úverov Nemecko uviedlo, že všetky záruky na úvery boli poskytnuté iba v rámci predbežného financovania investícií do infraštruktúrnych opatrení, ktoré boli v každom prípade financované následne prostredníctvom platieb v súlade s dohodou o prevode strát.

| — | Investičná pomoc spoločnosti FLG prostredníctvom rozhodnutia o regionálnych letiskách z roku 2005 a jeho údajné porušenie: Nemecko uviedlo, že všetky príslušné opatrenia sa buď nerealizovali, alebo spadali do oblasti verejnoprávneho poslania. |
| --- | --- |

—

Investičná pomoc spoločnosti FLG prostredníctvom rozhodnutia o regionálnych letiskách z roku 2005 a jeho údajné porušenie: Nemecko uviedlo, že všetky príslušné opatrenia sa buď nerealizovali, alebo spadali do oblasti verejnoprávneho poslania.

| — | Náhrada strát spoločnosti FLG od novembra 2009: Nemecko zastáva názor, že financovanie spoločnosti FLG mestom Lübeck od roku 2009 bolo v súlade s pravidlami Únie o štátnej pomoci, keďže spoločnosť FLG nevyvíja hospodársku činnosť a jej činnosť sa sústredila na verejnoprávne poslanie alebo služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

—

Náhrada strát spoločnosti FLG od novembra 2009: Nemecko zastáva názor, že financovanie spoločnosti FLG mestom Lübeck od roku 2009 bolo v súlade s pravidlami Únie o štátnej pomoci, keďže spoločnosť FLG nevyvíja hospodársku činnosť a jej činnosť sa sústredila na verejnoprávne poslanie alebo služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

| — | Financovanie investícií do infraštruktúry mestom Lübeck a spolkovou krajinou Šlezvicko-Holštajnsko: Nemecko argumentovalo, že financovanie investícií do infraštruktúry predstavovalo služby verejného záujmu alebo služby v rámci verejnoprávneho poslania, a preto bolo v súlade s pravidlami štátnej pomoci stanovenými v usmerneniach v oblasti letectva z roku 1994 (25) (tak ako v prípade kompenzácie strát od roku 2009). |
| --- | --- |

—

Financovanie investícií do infraštruktúry mestom Lübeck a spolkovou krajinou Šlezvicko-Holštajnsko: Nemecko argumentovalo, že financovanie investícií do infraštruktúry predstavovalo služby verejného záujmu alebo služby v rámci verejnoprávneho poslania, a preto bolo v súlade s pravidlami štátnej pomoci stanovenými v usmerneniach v oblasti letectva z roku 1994 (25) (tak ako v prípade kompenzácie strát od roku 2009).

25

| — | Podriadenie akcionárskych úverov mesta Lübeck v prospech spoločnosti FLG: Nemecko uviedlo, že dohoda o podriadení úveru mesta Lübeck v prospech spoločnosti FLG bola bežnou trhovou praxou a neposkytla spoločnosti FLG žiadnu výhodu. |
| --- | --- |

—

Podriadenie akcionárskych úverov mesta Lübeck v prospech spoločnosti FLG: Nemecko uviedlo, že dohoda o podriadení úveru mesta Lübeck v prospech spoločnosti FLG bola bežnou trhovou praxou a neposkytla spoločnosti FLG žiadnu výhodu.

4.2.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI INFRATIL

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI INFRATIL

4.2.1.   
  Predaj akcií v spoločnosti FLG

Predaj akcií v spoločnosti FLG

| (105) | Nemecko trvalo na tom, že dohodnutá kúpna cena bola v súlade s trhovými štandardmi. Nemecko ďalej uviedlo, že ponukové konanie na nadobudnutie 90 % akcií v spoločnosti FLG bolo otvorené, transparentné, nediskriminačné a nepodmienené. Podľa Nemecka opätovné prerokovanie dohody v súvislosti s rozhodnutím OVG vo Šlezvicku z 18. júla 2005, (26) nemalo vplyv na výsledok ponukového konania, ktorým bolo, že ponuka spoločnosti Infratil bola jediná a najvyššia. Nemecko zastávalo názor, že nová výzva na prejavenie záujmu po vynesení rozsudku by bola zbytočná a neefektívna, keďže vtedajšia situácia bola pre potenciálnych záujemcov ešte menej atraktívna ako predtým. |
| --- | --- |

(105)

Nemecko trvalo na tom, že dohodnutá kúpna cena bola v súlade s trhovými štandardmi. Nemecko ďalej uviedlo, že ponukové konanie na nadobudnutie 90 % akcií v spoločnosti FLG bolo otvorené, transparentné, nediskriminačné a nepodmienené. Podľa Nemecka opätovné prerokovanie dohody v súvislosti s rozhodnutím OVG vo Šlezvicku z 18. júla 2005, (26) nemalo vplyv na výsledok ponukového konania, ktorým bolo, že ponuka spoločnosti Infratil bola jediná a najvyššia. Nemecko zastávalo názor, že nová výzva na prejavenie záujmu po vynesení rozsudku by bola zbytočná a neefektívna, keďže vtedajšia situácia bola pre potenciálnych záujemcov ešte menej atraktívna ako predtým.

OVG vo Šlezvicku

26

| (106) | Nemecko tvrdilo, že nebol dôvod vyhlásiť novú výzvu na prejavenie záujmu, keďže rozhodnutie OVG vo Šlezvicku zmenilo hodnotu letiska, ale nie skutočný predmet ponukového konania. Navyše Nemecko zastávalo názor, že zmena dohôd má byť kedykoľvek možná. Tieto tvrdenia podložilo odkazom na nemecký zákon o verejnom obstarávaní. |
| --- | --- |

(106)

Nemecko tvrdilo, že nebol dôvod vyhlásiť novú výzvu na prejavenie záujmu, keďže rozhodnutie OVG vo Šlezvicku zmenilo hodnotu letiska, ale nie skutočný predmet ponukového konania. Navyše Nemecko zastávalo názor, že zmena dohôd má byť kedykoľvek možná. Tieto tvrdenia podložilo odkazom na nemecký zákon o verejnom obstarávaní.

OVG vo Šlezvicku

| (107) | Okrem toho Nemecko tvrdilo, že na základe znaleckého posudku spoločnosti Ernst & Young podmienky privatizácie odrážali súčasnú trhovú hodnotou FLG a ďaleko presiahli hospodárske výsledky možnej likvidácie. |
| --- | --- |

(107)

Okrem toho Nemecko tvrdilo, že na základe znaleckého posudku spoločnosti Ernst & Young podmienky privatizácie odrážali súčasnú trhovú hodnotou FLG a ďaleko presiahli hospodárske výsledky možnej likvidácie.

4.2.2.   
  Dodatková dohoda z roku 2009 a opätovné prerokovanie predajnej opcie – Prevzatie ďalších strát, investícií a iných nákladov

Dodatková dohoda z roku 2009 a opätovné prerokovanie predajnej opcie – Prevzatie ďalších strát, investícií a iných nákladov

| (108) | Nemecko sa vyjadrilo, že dohoda medzi spoločnosťou Infratil a mestom Lübeck musí byť posúdená v kontexte právnej a ekonomickej situácie letiska Lübeck v roku 2009. Tá zahŕňala prebiehajúce konanie o územnom rozhodnutí, prebiehajúce súdne konania, ktoré sa týkali letiska, a hospodársku a finančnú krízu. |
| --- | --- |

(108)

Nemecko sa vyjadrilo, že dohoda medzi spoločnosťou Infratil a mestom Lübeck musí byť posúdená v kontexte právnej a ekonomickej situácie letiska Lübeck v roku 2009. Tá zahŕňala prebiehajúce konanie o územnom rozhodnutí, prebiehajúce súdne konania, ktoré sa týkali letiska, a hospodársku a finančnú krízu.

| (109) | Nemecko odmietlo tvrdenie, že spoločnosti Infratil bola poskytnutá výhoda, vzhľadom na to, že cena predajnej akcie už bola dohodnutá na základe pôvodnej dohody so spoločnosťou Infratil z roku 2005 vo verejnom, transparentnom a nediskriminačnom verejnom obstarávaní. Nemecko argumentovalo, že mierne navýšenie ceny v roku 2009 v porovnaní so sumou, ktorá bola dohodnutá v roku 2005, by sa malo považovať za primerané k protiplneniu od spoločnosti Infratil. |
| --- | --- |

(109)

Nemecko odmietlo tvrdenie, že spoločnosti Infratil bola poskytnutá výhoda, vzhľadom na to, že cena predajnej akcie už bola dohodnutá na základe pôvodnej dohody so spoločnosťou Infratil z roku 2005 vo verejnom, transparentnom a nediskriminačnom verejnom obstarávaní. Nemecko argumentovalo, že mierne navýšenie ceny v roku 2009 v porovnaní so sumou, ktorá bola dohodnutá v roku 2005, by sa malo považovať za primerané k protiplneniu od spoločnosti Infratil.

| (110) | Nemecko uviedlo, že prevzatie strát bolo ekonomicky výhodnejšie, ako by boli dôsledky toho, že by si spoločnosť Infratil uplatnila predajnú opciu. Po prvé, Nemecko zdôraznilo, že zatvorenie letiska nebolo možné, keďže plná prevádzka letiska bola záväzkom vyplývajúcim zo služieb vo verejnom záujme Po druhé, nájsť nového súkromného investora v rozumnom čase by nebolo možné, pretože by na to bolo potrebné verejné obstarávanie na úrovni celej EÚ. Takýto postup si vyžaduje čas (približne 12 mesiacov) a zdroje. |
| --- | --- |

(110)

Nemecko uviedlo, že prevzatie strát bolo ekonomicky výhodnejšie, ako by boli dôsledky toho, že by si spoločnosť Infratil uplatnila predajnú opciu. Po prvé, Nemecko zdôraznilo, že zatvorenie letiska nebolo možné, keďže plná prevádzka letiska bola záväzkom vyplývajúcim zo služieb vo verejnom záujme Po druhé, nájsť nového súkromného investora v rozumnom čase by nebolo možné, pretože by na to bolo potrebné verejné obstarávanie na úrovni celej EÚ. Takýto postup si vyžaduje čas (približne 12 mesiacov) a zdroje.

4.3.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI RYANAIR

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI RYANAIR

4.3.1.   
  Dohoda z roku 2000

Dohoda z roku 2000

| (111) | Podľa Nemecka nebola spoločnosti Ryanair poskytnutá žiadna hospodárska výhoda. Nemecko uviedlo, že súkromný prevádzkovateľ porovnateľný so spoločnosťou FLG by akceptoval dohodu so spoločnosťou Ryanair s podobnými podmienkami. Pri uzatváraní dohody v roku 2000 sa spoločnosť FLG usilovala o dosiahnutie ziskovosti z dlhodobého hľadiska. V tejto súvislosti Nemecko tvrdilo, že obchodná stratégia letísk je zvyčajne postavená na leteckých činnostiach ako aj neleteckých činnostiach, vrátane prevádzkovania obchodov, reštauračných zariadení a parkovacích plôch. Z tohto dôvodu Nemecko považovalo za ziskové ponúkať nízke letecké poplatky všetkým leteckým dopravcom s cieľom zvýšiť počty cestujúcich a dosiahnuť významný rast v neleteckom sektore, ktorý by kompenzoval nižšie príjmy v leteckom sektore. |
| --- | --- |

(111)

Podľa Nemecka nebola spoločnosti Ryanair poskytnutá žiadna hospodárska výhoda. Nemecko uviedlo, že súkromný prevádzkovateľ porovnateľný so spoločnosťou FLG by akceptoval dohodu so spoločnosťou Ryanair s podobnými podmienkami. Pri uzatváraní dohody v roku 2000 sa spoločnosť FLG usilovala o dosiahnutie ziskovosti z dlhodobého hľadiska. V tejto súvislosti Nemecko tvrdilo, že obchodná stratégia letísk je zvyčajne postavená na leteckých činnostiach ako aj neleteckých činnostiach, vrátane prevádzkovania obchodov, reštauračných zariadení a parkovacích plôch. Z tohto dôvodu Nemecko považovalo za ziskové ponúkať nízke letecké poplatky všetkým leteckým dopravcom s cieľom zvýšiť počty cestujúcich a dosiahnuť významný rast v neleteckom sektore, ktorý by kompenzoval nižšie príjmy v leteckom sektore.

| (112) | Nemecko ďalej uviedlo, že získanie leteckých spoločností, ktoré prevádzkujú pravidelné služby, prinášalo viaceré výhody. Nemecko napríklad uviedlo, že letisko mohlo očakávať, že príslušní leteckí dopravcovia v budúcnosti neuzavrú dohodu s konkurenčnými letiskami. Okrem toho, letisko mohlo očakávať, že priláka iných leteckých dopravcov. |
| --- | --- |

(112)

Nemecko ďalej uviedlo, že získanie leteckých spoločností, ktoré prevádzkujú pravidelné služby, prinášalo viaceré výhody. Nemecko napríklad uviedlo, že letisko mohlo očakávať, že príslušní leteckí dopravcovia v budúcnosti neuzavrú dohodu s konkurenčnými letiskami. Okrem toho, letisko mohlo očakávať, že priláka iných leteckých dopravcov.

| (113) | Nemecko podporilo svoj argument týkajúci sa súladu s podmienkami na trhu znaleckým posudkom od spoločnosti Ernst & Young. Okrem toho Nemecko zdôraznilo, že súkromný väčšinový akcionár Infrantil pokračoval v podporovaní stratégie uvedenej v odôvodnení 112 po privatizácií letiska. |
| --- | --- |

(113)

Nemecko podporilo svoj argument týkajúci sa súladu s podmienkami na trhu znaleckým posudkom od spoločnosti Ernst & Young. Okrem toho Nemecko zdôraznilo, že súkromný väčšinový akcionár Infrantil pokračoval v podporovaní stratégie uvedenej v odôvodnení 112 po privatizácií letiska.

| (114) | Nemecko tvrdilo, že obchodná stratégia z roku 2000 sa z pohľadu ex post osvedčila. Počty cestujúcich sa výrazne zvýšili, spoločnosť Ryanair pridala nové destinácie a letisku Lübeck sa podarilo získať nových leteckých dopravcov, ako napr. Wizz Air. Nemecko vyhlásilo, že dohoda so spoločnosťou Ryanair bola zásadná pokiaľ ide o prilákanie súkromného investora Infratil. |
| --- | --- |

(114)

Nemecko tvrdilo, že obchodná stratégia z roku 2000 sa z pohľadu ex post osvedčila. Počty cestujúcich sa výrazne zvýšili, spoločnosť Ryanair pridala nové destinácie a letisku Lübeck sa podarilo získať nových leteckých dopravcov, ako napr. Wizz Air. Nemecko vyhlásilo, že dohoda so spoločnosťou Ryanair bola zásadná pokiaľ ide o prilákanie súkromného investora Infratil.

ex post

| (115) | Nemecko ďalej uviedlo, že spoločnosti Ryanair nebola poskytnutá selektívna výhoda a že FLG by poskytla rovnaké podmienky akémukoľvek inému leteckému dopravcovi, ktorý by prejavil záujem. |
| --- | --- |

(115)

Nemecko ďalej uviedlo, že spoločnosti Ryanair nebola poskytnutá selektívna výhoda a že FLG by poskytla rovnaké podmienky akémukoľvek inému leteckému dopravcovi, ktorý by prejavil záujem.

| (116) | Nemecko zastáva názor, že údajné výhody v prospech spoločnosti Ryanair nemôžu byť pripísané štátu na základe rozsudku vo veci Stardust Marine (27). Podľa Nemecka spoločnosť FLG konala samostatne a bez akéhokoľvek vplyvu štátu pred uzavretím dohody z roku 2000, počas je uzatvárania aj po ňom. Okrem toho Nemecko uviedlo, že spoločnosť FLG sa nestala súčasťou štruktúr verejnej správy. A nakoniec, Nemecko uviedlo, že dohľad orgánov verejnej moci nad riadením spoločnosti FLG sa obmedzuje na letectvo a záležitosti verejnoprávneho poslania a nezahŕňa činnosti v rámci riadenia obchodu. Nemecko poznamenalo, že ani mesto Lübeck, ani dozorná rada spoločnosti FLG sa nezúčastnili rozhodovania o dohode z roku 2000, čo potvrdila aj zápisnica z rokovania dozornej rady z 11. júla 2000 a písomné potvrdenie bývalého výkonného riaditeľa FLG. |
| --- | --- |

(116)

Nemecko zastáva názor, že údajné výhody v prospech spoločnosti Ryanair nemôžu byť pripísané štátu na základe rozsudku vo veci Stardust Marine (27). Podľa Nemecka spoločnosť FLG konala samostatne a bez akéhokoľvek vplyvu štátu pred uzavretím dohody z roku 2000, počas je uzatvárania aj po ňom. Okrem toho Nemecko uviedlo, že spoločnosť FLG sa nestala súčasťou štruktúr verejnej správy. A nakoniec, Nemecko uviedlo, že dohľad orgánov verejnej moci nad riadením spoločnosti FLG sa obmedzuje na letectvo a záležitosti verejnoprávneho poslania a nezahŕňa činnosti v rámci riadenia obchodu. Nemecko poznamenalo, že ani mesto Lübeck, ani dozorná rada spoločnosti FLG sa nezúčastnili rozhodovania o dohode z roku 2000, čo potvrdila aj zápisnica z rokovania dozornej rady z 11. júla 2000 a písomné potvrdenie bývalého výkonného riaditeľa FLG.

Stardust Marine

27

| (117) | Navyše Nemecko uviedlo, že dohoda z roku 2000 nenarúša hospodársku súťaž ani nehrozí jej narušením a tiež neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, keďže medzi letiskom Lübeck a inými letiskami neexistuje skutočný konkurenčný vzťah. |
| --- | --- |

(117)

Navyše Nemecko uviedlo, že dohoda z roku 2000 nenarúša hospodársku súťaž ani nehrozí jej narušením a tiež neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, keďže medzi letiskom Lübeck a inými letiskami neexistuje skutočný konkurenčný vzťah.

4.3.2.   
  Dohody z roku 2010

Dohody z roku 2010

| (118) | Nemecko uviedlo, že sprievodný list č. 1 bol v súlade s trhovými podmienkami a že neposkytlo výhodu spoločnosti Ryanair. Nemecko odkázalo na vec Helaba I (28) a poukázalo na to, že nejde o výhodu, pokiaľ iní prevádzkovatelia regionálnych letísk ponúkajú spoločnosti Ryanair podobné podmienky. Nemecko ďalej uviedlo, že toto preukázala aj porovnávacia analýza spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(118)

Nemecko uviedlo, že sprievodný list č. 1 bol v súlade s trhovými podmienkami a že neposkytlo výhodu spoločnosti Ryanair. Nemecko odkázalo na vec Helaba I (28) a poukázalo na to, že nejde o výhodu, pokiaľ iní prevádzkovatelia regionálnych letísk ponúkajú spoločnosti Ryanair podobné podmienky. Nemecko ďalej uviedlo, že toto preukázala aj porovnávacia analýza spoločnosti Ryanair.

Helaba I

28

| (119) | Nemecko poukázalo na to, že nízkonákladoví dopravcovia, ako napr. Ryanair a Wizz Air, majú znížené potreby na služby pozemnej obsluhy a služby v oblasti infraštruktúry. Po prvé, potrebujú menej odbavovacích pultov, keďže odbavenie v spoločnosti Ryanair je k dispozícii online a prepravuje sa menej batožiny. Po druhé, nepoužívajú sa autobusy pre cestujúcich. Po tretie, keďže pešie vzdialenosti sú na letisku Lübeck kratšie, čas, ktorý lietadlá spoločnosti Ryanair strávia na zemi, je kratší. Po štvrté, keďže v ponuke nie sú prestupné lety, nie sú potrebné zariadenia na prestup. A nakoniec, vzhľadom na to, že sa letová posádka často stará o čistenie lietadla, majú menšie nároky na pozemné upratovacie služby. |
| --- | --- |

(119)

Nemecko poukázalo na to, že nízkonákladoví dopravcovia, ako napr. Ryanair a Wizz Air, majú znížené potreby na služby pozemnej obsluhy a služby v oblasti infraštruktúry. Po prvé, potrebujú menej odbavovacích pultov, keďže odbavenie v spoločnosti Ryanair je k dispozícii online a prepravuje sa menej batožiny. Po druhé, nepoužívajú sa autobusy pre cestujúcich. Po tretie, keďže pešie vzdialenosti sú na letisku Lübeck kratšie, čas, ktorý lietadlá spoločnosti Ryanair strávia na zemi, je kratší. Po štvrté, keďže v ponuke nie sú prestupné lety, nie sú potrebné zariadenia na prestup. A nakoniec, vzhľadom na to, že sa letová posádka často stará o čistenie lietadla, majú menšie nároky na pozemné upratovacie služby.

| (120) | Nemecko vyhlásilo, že štátu nemohla byť pripísaná žiadna úloha v tejto záležitosti a použilo rovnaké zdôvodnenia ako pri dohode z roku 2000. |
| --- | --- |

(120)

Nemecko vyhlásilo, že štátu nemohla byť pripísaná žiadna úloha v tejto záležitosti a použilo rovnaké zdôvodnenia ako pri dohode z roku 2000.

| (121) | Nemecko poukázalo na to, že sprievodný list č. 2 je predĺžením lehoty dohody z roku 2000 a zásadne sa ním nezmenila dohoda z roku 2000. Vzhľadom na to, že dohoda z roku 2000 je v súlade s požiadavkami trhu, to isté by platilo aj pre sprievodný list č. 2. |
| --- | --- |

(121)

Nemecko poukázalo na to, že sprievodný list č. 2 je predĺžením lehoty dohody z roku 2000 a zásadne sa ním nezmenila dohoda z roku 2000. Vzhľadom na to, že dohoda z roku 2000 je v súlade s požiadavkami trhu, to isté by platilo aj pre sprievodný list č. 2.

| (122) | Napokon Nemecko uviedlo, že neexistoval negatívny vplyv na hospodársku súťaž alebo obchod, keďže letisko Lübeck je malým regionálnym letiskom a nie je konkurenciou letiska Hamburg. |
| --- | --- |

(122)

Napokon Nemecko uviedlo, že neexistoval negatívny vplyv na hospodársku súťaž alebo obchod, keďže letisko Lübeck je malým regionálnym letiskom a nie je konkurenciou letiska Hamburg.

4.4.   POPLATKY ZA ODNÁMRAZOVANIE LIETADIEL NA LETISKU

POPLATKY ZA ODNÁMRAZOVANIE LIETADIEL NA LETISKU

| (123) | Nemecko uviedlo, že poplatky za odnámrazovanie nie sú vyjednávané jednotlivo, ale sú založené na osobitnom systéme poplatkov za špeciálne služby, ktorý platí pre všetkých leteckých dopravcov. Nemecko poznamenalo, že nedochádzalo k žiadnej štátnej pomoci, keďže chýbali základné prvky takejto pomoci. Po prvé, poplatky neboli selektívne. Po druhé, poplatky neboli pripísateľné štátu, čo potvrdzuje aj skutočnosť, že spoločnosti Infratil a Yasmina, dvaja súkromní investori, boli po značnú dobu zodpovedné za stanovenie týchto poplatkov v čase, keď prevádzkovali letisko. Po tretie, neexistovali žiadne výhody. Súkromní investori Infratil a Yasmina sa rozhodli nezmeniť systém poplatkov za špeciálne služby, čo poukazuje na to, že poplatky za odnámrazovanie boli v súlade s požiadavkami trhu. |
| --- | --- |

(123)

Nemecko uviedlo, že poplatky za odnámrazovanie nie sú vyjednávané jednotlivo, ale sú založené na osobitnom systéme poplatkov za špeciálne služby, ktorý platí pre všetkých leteckých dopravcov. Nemecko poznamenalo, že nedochádzalo k žiadnej štátnej pomoci, keďže chýbali základné prvky takejto pomoci. Po prvé, poplatky neboli selektívne. Po druhé, poplatky neboli pripísateľné štátu, čo potvrdzuje aj skutočnosť, že spoločnosti Infratil a Yasmina, dvaja súkromní investori, boli po značnú dobu zodpovedné za stanovenie týchto poplatkov v čase, keď prevádzkovali letisko. Po tretie, neexistovali žiadne výhody. Súkromní investori Infratil a Yasmina sa rozhodli nezmeniť systém poplatkov za špeciálne služby, čo poukazuje na to, že poplatky za odnámrazovanie boli v súlade s požiadavkami trhu.

5.   PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

5.1.   MOŽNÉ POSKYTNUTIE ŠTÁTNEJ POMOCI V PROSPECH SPOLOČNOSTI FLG

MOŽNÉ POSKYTNUTIE ŠTÁTNEJ POMOCI V PROSPECH SPOLOČNOSTI FLG

| (124) | Pokiaľ ide o možnú štátnu pomoc v prospech spoločnosti FLG, väčšina strán, ktoré poskytli pripomienky, súhlasila v tejto záležitosti s Nemeckom. Konkrétne to boli Ryanair, FLG, IHK v Lübecku a ADV. |
| --- | --- |

(124)

Pokiaľ ide o možnú štátnu pomoc v prospech spoločnosti FLG, väčšina strán, ktoré poskytli pripomienky, súhlasila v tejto záležitosti s Nemeckom. Konkrétne to boli Ryanair, FLG, IHK v Lübecku a ADV.

| (125) | Tretie strany, ktoré vyjadrili nesúhlas, boli SGF, BDF a dve jednotlivé osoby, Peter C. Klanowski a Horst Conrad. Tieto strany tvrdili, že spoločnosť FLG dostala štátnu pomoc od mesta Lübeck:






  — | Dohoda o prevode strát: združenie SGF uviedlo, že záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme sa udeľujú iba v rámci všeobecného letectva a nevzťahujú sa na komerčné letectvo. Na rozdiel od toho, čo uviedlo Nemecko, združenie SGF bolo toho názoru, že letiská v Nemecku môžu byť zatvorené na žiadosť prevádzkovateľa letiska. Združenie SGF ďalej uviedlo, že nájomné, ktoré spoločnosť FLG platila do roku 2006, ako aj nájomné, ktoré platila potom, bolo veľmi nízke. |
| --- | --- | --- |

(125)

Tretie strany, ktoré vyjadrili nesúhlas, boli SGF, BDF a dve jednotlivé osoby, Peter C. Klanowski a Horst Conrad. Tieto strany tvrdili, že spoločnosť FLG dostala štátnu pomoc od mesta Lübeck:

—

Dohoda o prevode strát: združenie SGF uviedlo, že záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme sa udeľujú iba v rámci všeobecného letectva a nevzťahujú sa na komerčné letectvo. Na rozdiel od toho, čo uviedlo Nemecko, združenie SGF bolo toho názoru, že letiská v Nemecku môžu byť zatvorené na žiadosť prevádzkovateľa letiska. Združenie SGF ďalej uviedlo, že nájomné, ktoré spoločnosť FLG platila do roku 2006, ako aj nájomné, ktoré platila potom, bolo veľmi nízke.

| — | Zmluva o prenájme a prevzatie úverov: podľa asociácie BDF skutočnosť, že Nemecko neposkytlo Komisii dostatok informácií, poukazuje na existenciu pomoci. |
| --- | --- |

—

Zmluva o prenájme a prevzatie úverov: podľa asociácie BDF skutočnosť, že Nemecko neposkytlo Komisii dostatok informácií, poukazuje na existenciu pomoci.

| — | Potenciálna investičná pomoc spoločnosti FLG prostredníctvom rozhodnutia o regionálnych letiskách z roku 2005 a jeho údajné porušenie: na rozdiel od vyhlásení v rozhodnutí o začatí konania, združenie SGF uviedlo, že pomoc bola letisku poskytnutá predčasne, keďže v tom čase ešte nebolo vydané územné rozhodnutie. Podľa združenia SGF toto poskytlo časovú výhodu letisku Lübeck v porovnaní s inými letiskami a ohrozilo hospodársku súťaž na trhu. Z hľadiska možnej pomoci na infraštruktúrne opatrenia združenie SGF a pán Klanowski zastávajú názor, že niektoré opatrenia (konkrétne financovanie bezpečnostného oplotenia, osvetlenia a systému zariadení na presné priblíženie a pristátie) musia byť považované za prevádzkovú pomoc. Ďalej združenie SGF uviedlo, že tie opatrenia nespĺňajú kritériá účtovného a finančného vykazovania v zmysle vymedzenia rozhodnutia Súdneho dvora vo veci Altmark (29). Združenie SGF sa navyše domnieva, že opatrenia nesledovali jasne vymedzený cieľ vo všeobecnom záujme. Okrem toho neexistuje uspokojivá strednodobá perspektívna na využitie infraštruktúry. Nakoniec združenie SGF poznamenalo, že neexistuje rovnocenný, nediskriminačný prístup k novej infraštruktúre ani podľa nového sadzobníku poplatkov, pretože iba spoločnosť Ryanair je schopná splniť kritériá, ktoré umožňujú využiť najnižšie poplatky. |
| --- | --- |

—

Potenciálna investičná pomoc spoločnosti FLG prostredníctvom rozhodnutia o regionálnych letiskách z roku 2005 a jeho údajné porušenie: na rozdiel od vyhlásení v rozhodnutí o začatí konania, združenie SGF uviedlo, že pomoc bola letisku poskytnutá predčasne, keďže v tom čase ešte nebolo vydané územné rozhodnutie. Podľa združenia SGF toto poskytlo časovú výhodu letisku Lübeck v porovnaní s inými letiskami a ohrozilo hospodársku súťaž na trhu. Z hľadiska možnej pomoci na infraštruktúrne opatrenia združenie SGF a pán Klanowski zastávajú názor, že niektoré opatrenia (konkrétne financovanie bezpečnostného oplotenia, osvetlenia a systému zariadení na presné priblíženie a pristátie) musia byť považované za prevádzkovú pomoc. Ďalej združenie SGF uviedlo, že tie opatrenia nespĺňajú kritériá účtovného a finančného vykazovania v zmysle vymedzenia rozhodnutia Súdneho dvora vo veci Altmark (29). Združenie SGF sa navyše domnieva, že opatrenia nesledovali jasne vymedzený cieľ vo všeobecnom záujme. Okrem toho neexistuje uspokojivá strednodobá perspektívna na využitie infraštruktúry. Nakoniec združenie SGF poznamenalo, že neexistuje rovnocenný, nediskriminačný prístup k novej infraštruktúre ani podľa nového sadzobníku poplatkov, pretože iba spoločnosť Ryanair je schopná splniť kritériá, ktoré umožňujú využiť najnižšie poplatky.

29

| — | Financovanie investícií do infraštruktúry mestom Lübeck a spolkovou krajinou Šlezvicko-Holštajnsko: združenie SGF ďalej tvrdilo, že budúce investície boli vypočítané na základe nesprávnych predpokladov, a preto boli nadmerné. Združenie SGF dodalo, že okrem toho, že sa letisku nepodarilo zvýšiť počet cestujúcich, nepodarilo sa mu ani obmedziť straty. Združenie SGF odkázalo na koncepciu leteckej dopravy v severnom Nemecku (Norddeutsches Luftverkehrskonzept), podľa ktorej všetky väčšie letiská v severnom Nemecku (vrátane Hamburgu) disponujú rozsiahlymi kapacitami. Uvádza sa v nej, že v dostupnej kapacite nebudú úzke miesta najmenej do roku 2030. Navyše investície, a to najmä do systému zariadení na presné priblíženie a pristátie, sa nemôžu považovať za náhradu za poskytovanie verejnej služby. Podľa SGF bola investícia do systému v hospodárskom záujme spoločnosti FLG, keďže mala umožniť dosiahnutie strednodobých hospodárskych cieľov. |
| --- | --- |

—

Financovanie investícií do infraštruktúry mestom Lübeck a spolkovou krajinou Šlezvicko-Holštajnsko: združenie SGF ďalej tvrdilo, že budúce investície boli vypočítané na základe nesprávnych predpokladov, a preto boli nadmerné. Združenie SGF dodalo, že okrem toho, že sa letisku nepodarilo zvýšiť počet cestujúcich, nepodarilo sa mu ani obmedziť straty. Združenie SGF odkázalo na koncepciu leteckej dopravy v severnom Nemecku (Norddeutsches Luftverkehrskonzept), podľa ktorej všetky väčšie letiská v severnom Nemecku (vrátane Hamburgu) disponujú rozsiahlymi kapacitami. Uvádza sa v nej, že v dostupnej kapacite nebudú úzke miesta najmenej do roku 2030. Navyše investície, a to najmä do systému zariadení na presné priblíženie a pristátie, sa nemôžu považovať za náhradu za poskytovanie verejnej služby. Podľa SGF bola investícia do systému v hospodárskom záujme spoločnosti FLG, keďže mala umožniť dosiahnutie strednodobých hospodárskych cieľov.

Norddeutsches Luftverkehrskonzept

| — | Podriadenie akcionárskych úverov mesta Lübeck pre spoločnosť FLG: združenie SGF zastáva názor, že letisko Lübeck je „podnikom v ťažkostiach“ a bolo takýmto podnikom už v rokoch 2008/2009. V tejto súvislosti SGF považuje dohodu o podriadení úverov za dôležitý nástroj na odvrátenie platobnej neschopnosti. Podľa SGF predstavovala výška podriadenia akcionárskeho úveru [...] EUR. |
| --- | --- |

—

Podriadenie akcionárskych úverov mesta Lübeck pre spoločnosť FLG: združenie SGF zastáva názor, že letisko Lübeck je „podnikom v ťažkostiach“ a bolo takýmto podnikom už v rokoch 2008/2009. V tejto súvislosti SGF považuje dohodu o podriadení úverov za dôležitý nástroj na odvrátenie platobnej neschopnosti. Podľa SGF predstavovala výška podriadenia akcionárskeho úveru [...] EUR.

5.2.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI INFRATIL

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI INFRATIL

5.2.1.   
  Predaj akcií v spoločnosti FLG

Predaj akcií v spoločnosti FLG

5.2.1.1.   Infratil

Infratil

| (126) | Spoločnosť Infratil sa vyjadrila, že akcie v spoločnosti FLG boli zakúpené v súlade s postupom verejného obstarávania, ktorý prebehol na úrovni celej Únie, otvorený, transparentný a nediskriminačný. Okrem toho kúpna cena predstavovala trhovú hodnotu 90 % akcií v spoločnosti FLG za daných okolností. Z tohto dôvodu dohoda o účasti z roku 2005 neobsahovala žiadne prvky štátnej pomoci. Spoločnosť Infratil dodala, že predložila najlepšiu ponuku, čo nemôže zmeniť skutočnosť, že mesto Lübeck a spoločnosť Infratil vstúpili do druhého kola rokovaní o zmene podmienok pôvodnej dohody. |
| --- | --- |

(126)

Spoločnosť Infratil sa vyjadrila, že akcie v spoločnosti FLG boli zakúpené v súlade s postupom verejného obstarávania, ktorý prebehol na úrovni celej Únie, otvorený, transparentný a nediskriminačný. Okrem toho kúpna cena predstavovala trhovú hodnotu 90 % akcií v spoločnosti FLG za daných okolností. Z tohto dôvodu dohoda o účasti z roku 2005 neobsahovala žiadne prvky štátnej pomoci. Spoločnosť Infratil dodala, že predložila najlepšiu ponuku, čo nemôže zmeniť skutočnosť, že mesto Lübeck a spoločnosť Infratil vstúpili do druhého kola rokovaní o zmene podmienok pôvodnej dohody.

5.2.1.2.   Ryanair

Ryanair

| (127) | Podľa spoločnosti Ryanair sa privatizácia uskutočnila v otvorenom, transparentnom a nediskriminačnom postupe verejného obstarávania, čo dokázala aj znalecká správa spoločnosti Ernst & Young. V tejto súvislosti spoločnosť Ryanair zdôraznila dobré meno a nezávislosť spoločnosti Ernst & Young. Podľa spoločnosti Ryanair zatvorenie letiska by nebolo možné z ekonomických a politických dôvodov. |
| --- | --- |

(127)

Podľa spoločnosti Ryanair sa privatizácia uskutočnila v otvorenom, transparentnom a nediskriminačnom postupe verejného obstarávania, čo dokázala aj znalecká správa spoločnosti Ernst & Young. V tejto súvislosti spoločnosť Ryanair zdôraznila dobré meno a nezávislosť spoločnosti Ernst & Young. Podľa spoločnosti Ryanair zatvorenie letiska by nebolo možné z ekonomických a politických dôvodov.

5.2.1.3.   Združenie Schutzgemeinschaft

Združenie Schutzgemeinschaft

| (128) | Pokiaľ ide o štátnu pomoc v súvislosti s privatizáciou spoločnosti FLG, združenie SGF vyjadrilo silné pochybnosti o zlučiteľnosti kúpnej ceny s trhovým štandardom. Združenie SGF ďalej argumentovalo, že dohoda obsahovala záruky poskytnuté mestom Lübeck, ktoré sú takisto relevantné z hľadiska štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(128)

Pokiaľ ide o štátnu pomoc v súvislosti s privatizáciou spoločnosti FLG, združenie SGF vyjadrilo silné pochybnosti o zlučiteľnosti kúpnej ceny s trhovým štandardom. Združenie SGF ďalej argumentovalo, že dohoda obsahovala záruky poskytnuté mestom Lübeck, ktoré sú takisto relevantné z hľadiska štátnej pomoci.

5.2.2.   
  Dodatková dohoda z roku 2009 a opätovné prerokovanie predajnej opcie – Prevzatie ďalších strát, investícií a iných nákladov

Dodatková dohoda z roku 2009 a opätovné prerokovanie predajnej opcie – Prevzatie ďalších strát, investícií a iných nákladov

5.2.2.1.   Infratil

Infratil

| (129) | Spoločnosť Infratil vysvetlila, že dodatkovú zmluvu z roku 2009 treba chápať v kontexte dohody o účasti z roku 2005 a podmienky získania územného rozhodnutia. Keďže územné rozhodnutie sa nepodarilo získať ako dôsledok rozsudku OVG, spoločnosť Infratil v roku 2008 oznámila, že si uplatní predajnú akciu. Jedinou možnosťou, ako mohlo mesto Lübeck odvrátiť tento krok, bola dodatková dohoda z roku 2009. |
| --- | --- |

(129)

Spoločnosť Infratil vysvetlila, že dodatkovú zmluvu z roku 2009 treba chápať v kontexte dohody o účasti z roku 2005 a podmienky získania územného rozhodnutia. Keďže územné rozhodnutie sa nepodarilo získať ako dôsledok rozsudku OVG, spoločnosť Infratil v roku 2008 oznámila, že si uplatní predajnú akciu. Jedinou možnosťou, ako mohlo mesto Lübeck odvrátiť tento krok, bola dodatková dohoda z roku 2009.

| (130) | Spoločnosť Infratil uviedla, že opcia, ktorú mesto Lübeck vybralo, spĺňala požiadavky trhu. Ak by si spoločnosť Infratil uplatnila predajnú opciu, mesto Lübeck by muselo znášať všetky prevádzkové náklady a straty letiska Lübeck od 31. decembra 2008. Ďalší predaj letiska súkromnému investorovi by nebol možný v krátkom časovom horizonte a zatvorenie letiska nebolo pre mesto Lübeck možné z dôvodu záväzkov v rámci verejného práva a z finančných dôvodov. Navyše, ak by spoločnosť Infratil odišla, spoločnosť Ryanair by asi musela obmedziť alebo prestať ponúkať služby na letisku Lübeck. Z toho dôvodu spoločnosť Infratil uviedla, že prevádzkové straty spoločnosti FLG by boli vyššie, ak by si spoločnosť Infratil uplatnila predajnú opciu. |
| --- | --- |

(130)

Spoločnosť Infratil uviedla, že opcia, ktorú mesto Lübeck vybralo, spĺňala požiadavky trhu. Ak by si spoločnosť Infratil uplatnila predajnú opciu, mesto Lübeck by muselo znášať všetky prevádzkové náklady a straty letiska Lübeck od 31. decembra 2008. Ďalší predaj letiska súkromnému investorovi by nebol možný v krátkom časovom horizonte a zatvorenie letiska nebolo pre mesto Lübeck možné z dôvodu záväzkov v rámci verejného práva a z finančných dôvodov. Navyše, ak by spoločnosť Infratil odišla, spoločnosť Ryanair by asi musela obmedziť alebo prestať ponúkať služby na letisku Lübeck. Z toho dôvodu spoločnosť Infratil uviedla, že prevádzkové straty spoločnosti FLG by boli vyššie, ak by si spoločnosť Infratil uplatnila predajnú opciu.

| (131) | Podľa spoločnosti Infratil rozdiel medzi cenou predajnej opcie zaplatenou v súlade s doplnkovou dohodou z roku 2009 a cenou predajnej akcie, ktorá by bola splatná v januári 2009, vychádzal z plnení, na ktorých sa strany dohodli. Mesto Lübeck by muselo po deprivatizácii v každom prípade uhradiť všetky dodatočné sumy okrem dvoch, čo viedlo k záveru, že doplnková dohoda z roku 2009 bola najhospodárnejším (tzv. wirtschaftlich) rozhodnutím. |
| --- | --- |

(131)

Podľa spoločnosti Infratil rozdiel medzi cenou predajnej opcie zaplatenou v súlade s doplnkovou dohodou z roku 2009 a cenou predajnej akcie, ktorá by bola splatná v januári 2009, vychádzal z plnení, na ktorých sa strany dohodli. Mesto Lübeck by muselo po deprivatizácii v každom prípade uhradiť všetky dodatočné sumy okrem dvoch, čo viedlo k záveru, že doplnková dohoda z roku 2009 bola najhospodárnejším (tzv. wirtschaftlich) rozhodnutím.

wirtschaftlich

| (132) | Spoločnosť Infratil ďalej uviedla, že dodatočné sumy pre ňu nepredstavovali výhodu. Po prvé, spoločnosť Infratil by nemusela dodatočne pokryť straty z roku 2009, ak by si uplatnila predajnú opciu. Po druhé, povinnosť mesta Lübeck zaplatiť úroky z akcionárskych úverov za obdobie od 1. januára 2009 do 22. októbra 2009 nemohla byť považovaná za hospodársku výhodu, keďže spoločnosť Infratil mohla dosiahnuť rovnakú, alebo ešte vyššiu návratnosť z výnosu z predajnej opcie v roku 2009. Podľa hypotetického scenára by spoločnosť Infratil použila výnosy na splatenie existujúcich dlžôb, aby ušetrila na úrokoch. Okrem toho spoločnosti Infratil nebola poskytnutá žiadna výhoda, keďže sa neočakávalo, že letisko Lübeck prinesie zisk v krátkodobom horizonte, ale naopak sa očakávalo, že bude vykazovať straty. |
| --- | --- |

(132)

Spoločnosť Infratil ďalej uviedla, že dodatočné sumy pre ňu nepredstavovali výhodu. Po prvé, spoločnosť Infratil by nemusela dodatočne pokryť straty z roku 2009, ak by si uplatnila predajnú opciu. Po druhé, povinnosť mesta Lübeck zaplatiť úroky z akcionárskych úverov za obdobie od 1. januára 2009 do 22. októbra 2009 nemohla byť považovaná za hospodársku výhodu, keďže spoločnosť Infratil mohla dosiahnuť rovnakú, alebo ešte vyššiu návratnosť z výnosu z predajnej opcie v roku 2009. Podľa hypotetického scenára by spoločnosť Infratil použila výnosy na splatenie existujúcich dlžôb, aby ušetrila na úrokoch. Okrem toho spoločnosti Infratil nebola poskytnutá žiadna výhoda, keďže sa neočakávalo, že letisko Lübeck prinesie zisk v krátkodobom horizonte, ale naopak sa očakávalo, že bude vykazovať straty.

| (133) | Spoločnosť Infratil uviedla, že uplatnením si predajnej akcie sa spoločnosti Infratil nepodarilo úplne obnoviť situáciu ex quo ante, keďže spoločnosť Infratil musela znášať určité straty (rozdiel medzi schválenými prevádzkovými stratami a skutočnými prevádzkovými stratami) bez kompenzácie. |
| --- | --- |

(133)

Spoločnosť Infratil uviedla, že uplatnením si predajnej akcie sa spoločnosti Infratil nepodarilo úplne obnoviť situáciu ex quo ante, keďže spoločnosť Infratil musela znášať určité straty (rozdiel medzi schválenými prevádzkovými stratami a skutočnými prevádzkovými stratami) bez kompenzácie.

ex quo ante

| (134) | Aj keby Komisia usúdila, že opätovné prerokovanie predajnej opcie predstavovalo štátnu pomoc, spoločnosť Infratil je presvedčená, že to bolo v súlade s vnútorným trhom. Keby Komisia usúdila, že mesto Lübeck poskytlo pomoc spoločnosti Infratil tým, že na seba prevzalo straty spoločnosti FLG z roku 2009, takáto pomoc by podľa spoločnosti Infratil len ťažko nahradila škody, ktoré vznikli pri vykonávaní služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(134)

Aj keby Komisia usúdila, že opätovné prerokovanie predajnej opcie predstavovalo štátnu pomoc, spoločnosť Infratil je presvedčená, že to bolo v súlade s vnútorným trhom. Keby Komisia usúdila, že mesto Lübeck poskytlo pomoc spoločnosti Infratil tým, že na seba prevzalo straty spoločnosti FLG z roku 2009, takáto pomoc by podľa spoločnosti Infratil len ťažko nahradila škody, ktoré vznikli pri vykonávaní služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.

5.2.2.2.   Mesto Lübeck

Mesto Lübeck

| (135) | Mesto Lübeck uviedlo, že dohoda o prevzatí strát bola najmenej nákladnou a najmenej rizikovou alternatívou. Toto je konkrétne odôvodnené zákonným záväzkom mesta Lübeck prevádzkovať letisko podľa článku 45 ods. 1 nemeckého nariadenia o povoľovaní leteckej dopravy (Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung, ďalej len „LuftVZO“). Z toho dôvodu nebolo možné letisko zatvoriť. Okrem toho, zatvorenie letiska by zabralo priveľa času a zdrojov. |
| --- | --- |

(135)

Mesto Lübeck uviedlo, že dohoda o prevzatí strát bola najmenej nákladnou a najmenej rizikovou alternatívou. Toto je konkrétne odôvodnené zákonným záväzkom mesta Lübeck prevádzkovať letisko podľa článku 45 ods. 1 nemeckého nariadenia o povoľovaní leteckej dopravy (Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung, ďalej len „LuftVZO“). Z toho dôvodu nebolo možné letisko zatvoriť. Okrem toho, zatvorenie letiska by zabralo priveľa času a zdrojov.

| (136) | Ďalej mesto Lübeck pripomenulo Komisii, že ani mesto Lübeck, ani spoločnosť Infratil nemali predchádzajúce skúsenosti s privatizáciou letiska. Tie mohli viesť k určitým chybným výpočtom, avšak rozhodne nie k záveru, že ktorákoľvek strana nekonala v súlade s trhovými zásadami. Okrem toho mesto Lübeck uviedlo, že spoločnosť Infratil bola jediným uchádzačom o privatizáciu, čo minimalizovalo vyjednávaciu pozíciu mesta Lübeck. |
| --- | --- |

(136)

Ďalej mesto Lübeck pripomenulo Komisii, že ani mesto Lübeck, ani spoločnosť Infratil nemali predchádzajúce skúsenosti s privatizáciou letiska. Tie mohli viesť k určitým chybným výpočtom, avšak rozhodne nie k záveru, že ktorákoľvek strana nekonala v súlade s trhovými zásadami. Okrem toho mesto Lübeck uviedlo, že spoločnosť Infratil bola jediným uchádzačom o privatizáciu, čo minimalizovalo vyjednávaciu pozíciu mesta Lübeck.

5.2.2.3.   Združenie Schutzgemeinschaft

Združenie Schutzgemeinschaft

| (137) | Združenie SGF tvrdilo, že dohoda z roku 2009 predstavuje novú pomoc, ktorá poskytla výhodu spoločnosti Infratil. Vzhľadom na to, že táto pomoc presahovala hranicu de minimis, mala byť oznámená, čo Nemecko nespravilo. |
| --- | --- |

(137)

Združenie SGF tvrdilo, že dohoda z roku 2009 predstavuje novú pomoc, ktorá poskytla výhodu spoločnosti Infratil. Vzhľadom na to, že táto pomoc presahovala hranicu de minimis, mala byť oznámená, čo Nemecko nespravilo.

de minimis

| (138) | Podľa SGF dohoda z roku 2009 jednoznačne poskytla spoločnosti Infratil výhodu. Pokiaľ ide o uplatňovanie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, združenie SGF poukázalo na to, že by sa nemalo prihliadať na pozitívny vplyv dohody na región. V tejto súvislosti združenie uviedlo, že letisko Lübeck nemalo vyhliadky na výnosnosť. Združenie SGF dodalo, že spoločnosť FLG bola schopná predísť platobnej neschopnosti začiatkom roka 2008 iba vďaka úľavám, ktoré jej poskytla spoločnosť Infratil. Združenie SGF nesúhlasilo s tým, že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve bolo splnené, keďže žiaden súkromný investor by nebol ochotný pokračovať v prevádzkovaní s takými stratami, čo dokazuje uplatnenie predajnej opcie spoločnosťou Infratil. |
| --- | --- |

(138)

Podľa SGF dohoda z roku 2009 jednoznačne poskytla spoločnosti Infratil výhodu. Pokiaľ ide o uplatňovanie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, združenie SGF poukázalo na to, že by sa nemalo prihliadať na pozitívny vplyv dohody na región. V tejto súvislosti združenie uviedlo, že letisko Lübeck nemalo vyhliadky na výnosnosť. Združenie SGF dodalo, že spoločnosť FLG bola schopná predísť platobnej neschopnosti začiatkom roka 2008 iba vďaka úľavám, ktoré jej poskytla spoločnosť Infratil. Združenie SGF nesúhlasilo s tým, že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve bolo splnené, keďže žiaden súkromný investor by nebol ochotný pokračovať v prevádzkovaní s takými stratami, čo dokazuje uplatnenie predajnej opcie spoločnosťou Infratil.

| (139) | V súvislosti so zatvorením letiska združenie SGF uviedlo, že Hamburg má dostatočnú kapacitu na prevádzkovanie aj bez Lübecku ako záložného letiska. Okrem toho bolo združenie SGF presvedčené, že spoločnosť FLG náklady na zatvorenie letiska nadhodnotila. Tabuľka 5 sa považovala za realistickejšiu, hoci podľa SGF ešte stále môže ísť o nadhodnotenie:

  Tabuľka 5


  Náklady na zatvorenie letiska Lübeck predložené združením Schutzgemeinschaft







  Náklady | v tisíckach EUR |
| --- | --- | --- |
| Náklady na likvidátora | [...] |
| Súčasné straty z dočasného pokračovania do roku 2010/2011 | [...] |
| Sociálny plán | [...] |
| Vrátenie dotácií | [...] |
| Náklady na audítora | [...] |

(139)

V súvislosti so zatvorením letiska združenie SGF uviedlo, že Hamburg má dostatočnú kapacitu na prevádzkovanie aj bez Lübecku ako záložného letiska. Okrem toho bolo združenie SGF presvedčené, že spoločnosť FLG náklady na zatvorenie letiska nadhodnotila. Tabuľka 5 sa považovala za realistickejšiu, hoci podľa SGF ešte stále môže ísť o nadhodnotenie:

Tabuľka 5

Tabuľka 5

Náklady na zatvorenie letiska Lübeck predložené združením Schutzgemeinschaft

Náklady na zatvorenie letiska Lübeck predložené združením Schutzgemeinschaft

Náklady

v tisíckach EUR

Náklady na likvidátora

[...]

Súčasné straty z dočasného pokračovania do roku 2010/2011

[...]

Sociálny plán

[...]

Vrátenie dotácií

[...]

Náklady na audítora

[...]

| (140) | Okrem toho združenie SGF spochybňuje údajnú povinnosť prevádzkovať letisko ako verejnú službu, keďže povolenie na prevádzkovanie letiska nevedie k službe všeobecného hospodárskeho záujmu. Takéto povolenie je možné zrušiť. |
| --- | --- |

(140)

Okrem toho združenie SGF spochybňuje údajnú povinnosť prevádzkovať letisko ako verejnú službu, keďže povolenie na prevádzkovanie letiska nevedie k službe všeobecného hospodárskeho záujmu. Takéto povolenie je možné zrušiť.

5.2.2.4.   Ryanair

Ryanair

| (141) | Spoločnosť Ryanair tvrdila, že rozdiel medzi cenami predajnej opcie dohodnutými v roku 2005 a v roku 2009 a skutočnou cenou predajnej opcie, ktorú mesto Lübeck zaplatilo, mohol byť spôsobený viacerými faktormi, ako je napríklad vývoj cien aktív. Hospodárske podmienky, ktoré vládli v roku 2005, boli omnoho optimistickejšie ako v roku 2009, čo sa mohlo odraziť v rozdiele v cene. |
| --- | --- |

(141)

Spoločnosť Ryanair tvrdila, že rozdiel medzi cenami predajnej opcie dohodnutými v roku 2005 a v roku 2009 a skutočnou cenou predajnej opcie, ktorú mesto Lübeck zaplatilo, mohol byť spôsobený viacerými faktormi, ako je napríklad vývoj cien aktív. Hospodárske podmienky, ktoré vládli v roku 2005, boli omnoho optimistickejšie ako v roku 2009, čo sa mohlo odraziť v rozdiele v cene.

5.3.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI RYANAIR

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI RYANAIR

5.3.1.   
  Dohoda z roku 2000

Dohoda z roku 2000

5.3.1.1.   Ryanair

Ryanair

| (142) | Spoločnosť Ryanair uviedla, že zmluva so spoločnosťou FLG bola uzatvorená na základe ekonomických úvah. Letisko Lübeck bolo považované za praktické sekundárne letisko pre letisko Hamburg a samotné mesto Lübeck bolo hodnotnou kultúrnou destináciou. Okrem toho boli na letisku Lübeck spustené služby s cieľom zabezpečiť nízkonákladovú základňu a analyzovať demografické údaje, aby sa zistilo, či existuje dostatočné zázemie v okolí nového letiska. Hoci spoločnosť Ryanair nemohla ponúknuť podnikateľský plán, ktorý by zdôvodnil jej rozhodnutie začať poskytovať služby na letisku Lübeck, spoločnosť Ryanair zdôraznila, že takýto podnikateľský plán sa vo všeobecnosti od súkromného investora na trhu nevyžaduje. Spoločnosť Ryanair vysvetlila, že jej služby z letiska Lübeck boli ukončené z komerčných dôvodov, ktoré zahŕňali aj zvýšené náklady a nižšie výnosy, ako sa predpokladalo (následkom hospodárskej recesie). |
| --- | --- |

(142)

Spoločnosť Ryanair uviedla, že zmluva so spoločnosťou FLG bola uzatvorená na základe ekonomických úvah. Letisko Lübeck bolo považované za praktické sekundárne letisko pre letisko Hamburg a samotné mesto Lübeck bolo hodnotnou kultúrnou destináciou. Okrem toho boli na letisku Lübeck spustené služby s cieľom zabezpečiť nízkonákladovú základňu a analyzovať demografické údaje, aby sa zistilo, či existuje dostatočné zázemie v okolí nového letiska. Hoci spoločnosť Ryanair nemohla ponúknuť podnikateľský plán, ktorý by zdôvodnil jej rozhodnutie začať poskytovať služby na letisku Lübeck, spoločnosť Ryanair zdôraznila, že takýto podnikateľský plán sa vo všeobecnosti od súkromného investora na trhu nevyžaduje. Spoločnosť Ryanair vysvetlila, že jej služby z letiska Lübeck boli ukončené z komerčných dôvodov, ktoré zahŕňali aj zvýšené náklady a nižšie výnosy, ako sa predpokladalo (následkom hospodárskej recesie).

| (143) | Spoločnosť Ryanair uviedla, že regionálne letiská v Únii sa nachádzajú v zložitej trhovej pozícii. Z toho dôvodu bolo treba posúdiť príjmy letiska z leteckých aj neleteckých činností, čo sa nazýva zásadou „jednotnej pokladnice“(single-till approach). Vzhľadom na to, že zmluvy so spoločnosťou Ryanair spravidla sľubujú veľký počet cestujúcich, takéto obchodné vzťahy často pomáhajú zvýšiť identifikovateľnosť letiska a prilákať ďalšie letecké spoločnosti, ako aj maloobchodných predajcov a iných poskytovateľov služieb. Okrem toho spoločnosť Ryanair poukázala na to, že existovali silné dôkazy, že zvýšený počet cestujúcich by viedol k rastu príjmov z neleteckých činností. Ako dôkaz predložila spoločnosť Ryanair túto tabuľku:

  Tabuľka 6


  Príjmy z neleteckých činností vyjadrené ako percentuálny podiel z celkových príjmov vybraných letísk







  v mil. GBP | 2010/11 (%) |
| --- | --- | --- |
| Bournemouth | [...] |
| Liverpool | [...] |
| Leeds Bradford | [...] |
| Humberside | [...] |
| Doncaster Sheffield | [...] |
| Exeter | [...] |
| Bristol | [...] |
| Luton | [...] |
| Manchester | [...] |
| Belfast International | [...] |
| East Midlands | [...] |
| Newcastle | [...] |
| Birmingham | [...] |
| Glasgow | [...] |
| Cardiff | [...] |
| Stansted | [...] |
| Edinburgh | [...] |
| Aberdeen | [...] |
| Southampton | [...] |
| Priemer: | [...] |
| Zdroj: Ukazovatele výkonnosti letísk v Spojenom kráľovstve. |

(143)

Spoločnosť Ryanair uviedla, že regionálne letiská v Únii sa nachádzajú v zložitej trhovej pozícii. Z toho dôvodu bolo treba posúdiť príjmy letiska z leteckých aj neleteckých činností, čo sa nazýva zásadou „jednotnej pokladnice“(single-till approach). Vzhľadom na to, že zmluvy so spoločnosťou Ryanair spravidla sľubujú veľký počet cestujúcich, takéto obchodné vzťahy často pomáhajú zvýšiť identifikovateľnosť letiska a prilákať ďalšie letecké spoločnosti, ako aj maloobchodných predajcov a iných poskytovateľov služieb. Okrem toho spoločnosť Ryanair poukázala na to, že existovali silné dôkazy, že zvýšený počet cestujúcich by viedol k rastu príjmov z neleteckých činností. Ako dôkaz predložila spoločnosť Ryanair túto tabuľku:

Tabuľka 6

Tabuľka 6

Príjmy z neleteckých činností vyjadrené ako percentuálny podiel z celkových príjmov vybraných letísk

Príjmy z neleteckých činností vyjadrené ako percentuálny podiel z celkových príjmov vybraných letísk

v mil. GBP

2010/11 (%)

Bournemouth

[...]

Liverpool

[...]

Leeds Bradford

[...]

Humberside

[...]

Doncaster Sheffield

[...]

Exeter

[...]

Bristol

[...]

Luton

[...]

Manchester

[...]

Belfast International

[...]

East Midlands

[...]

Newcastle

[...]

Birmingham

[...]

Glasgow

[...]

Cardiff

[...]

Stansted

[...]

Edinburgh

[...]

Aberdeen

[...]

Southampton

[...]

Priemer:

[...]

Zdroj: Ukazovatele výkonnosti letísk v Spojenom kráľovstve.

Zdroj:

| (144) | Spoločnosť Ryanair uviedla, že z pohľadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve bude akákoľvek obchodná ponuka zlepšením terajšej situácie, pokiaľ sa očakáva, že hraničné prínosy prekročia hraničné náklady. Okrem toho, spoločnosť Ryanair uviedla, že je potrebné brať do úvahy, že Ryanair má výrazne nižšie potreby ako iné letecké spoločnosti vzhľadom na svoj obchodný model a prevádzkovú efektívnosť. |
| --- | --- |

(144)

Spoločnosť Ryanair uviedla, že z pohľadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve bude akákoľvek obchodná ponuka zlepšením terajšej situácie, pokiaľ sa očakáva, že hraničné prínosy prekročia hraničné náklady. Okrem toho, spoločnosť Ryanair uviedla, že je potrebné brať do úvahy, že Ryanair má výrazne nižšie potreby ako iné letecké spoločnosti vzhľadom na svoj obchodný model a prevádzkovú efektívnosť.

| (145) | S cieľom poskytnúť viac dôkazov o súlade dohody z roku 2000 s požiadavkami trhu, spoločnosť Ryanair uskutočnila porovnanie medzi letiskami podobnej veľkosti a v podobnej situácii ako letisko Lübeck. Porovnávané letiská sú letisko Bournemouth, letisko Grenoble, letisko Knock, letisko Maastricht, letisko Nimes a letisko Prestwick. Porovnaním poplatkov, ktoré platila spoločnosť Ryanair na porovnávaných letiskách, sa ukázalo, že poplatky, ktoré spoločnosť Ryanair platila na letisku Lübeck, boli vo všeobecnosti vyššie ako priemerná úroveň na porovnávaných letiskách na pasažiera aj na spiatočný let. Spoločnosť Ryanair žiadala Komisiu, aby pri posúdení, či dohoda z roku 2000 bola v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, prihliadala viac na porovnávaciu analýzu ako na analýzu výnosnosti. |
| --- | --- |

(145)

S cieľom poskytnúť viac dôkazov o súlade dohody z roku 2000 s požiadavkami trhu, spoločnosť Ryanair uskutočnila porovnanie medzi letiskami podobnej veľkosti a v podobnej situácii ako letisko Lübeck. Porovnávané letiská sú letisko Bournemouth, letisko Grenoble, letisko Knock, letisko Maastricht, letisko Nimes a letisko Prestwick. Porovnaním poplatkov, ktoré platila spoločnosť Ryanair na porovnávaných letiskách, sa ukázalo, že poplatky, ktoré spoločnosť Ryanair platila na letisku Lübeck, boli vo všeobecnosti vyššie ako priemerná úroveň na porovnávaných letiskách na pasažiera aj na spiatočný let. Spoločnosť Ryanair žiadala Komisiu, aby pri posúdení, či dohoda z roku 2000 bola v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, prihliadala viac na porovnávaciu analýzu ako na analýzu výnosnosti.

| (146) | V správe pripravenej spoločnosťou Oxera sa vypočítala čistá súčasná hodnota na základe dohody z roku 2000. Podľa správy predstavovala kladná čistá súčasná hodnota [...] EUR. Spoločnosť Oxera uskutočnila niekoľko testov kontroly citlivosti týkajúci sa tohto výpočtu. |
| --- | --- |

(146)

V správe pripravenej spoločnosťou Oxera sa vypočítala čistá súčasná hodnota na základe dohody z roku 2000. Podľa správy predstavovala kladná čistá súčasná hodnota [...] EUR. Spoločnosť Oxera uskutočnila niekoľko testov kontroly citlivosti týkajúci sa tohto výpočtu.

5.3.1.2.   Air Berlin

Air Berlin

| (147) | Spoločnosť Air Berlin uviedla, že spojenia ponúkané spoločnosťou Ryanair z letiska Lübeck priamo konkurovali spojeniam ponúkaným spoločnosťou Air Berlin na letisku Hamburg. Konkrétne išlo o destinácie Londýn, Miláno a Barcelona, ktoré majú obaja dopravcovia v ponuke. |
| --- | --- |

(147)

Spoločnosť Air Berlin uviedla, že spojenia ponúkané spoločnosťou Ryanair z letiska Lübeck priamo konkurovali spojeniam ponúkaným spoločnosťou Air Berlin na letisku Hamburg. Konkrétne išlo o destinácie Londýn, Miláno a Barcelona, ktoré majú obaja dopravcovia v ponuke.

| (148) | Spoločnosť Air Berlin uviedla, že cieľom marketingovej stratégie spoločnosti Ryanair bolo prebrať klientov, okrem iných aj od spoločnosti Air Berlin. Kvôli nižším cenám spoločnosti Ryanair sa zákazníci presunuli z Hamburgu na letisko Lübeck. Spoločnosť Air Berlin tvrdí, že v dôsledku štátnej pomoci spoločnosť Air Berlin utrpela významné hospodárske straty. Spoločnosť Air Berlin musela ukončiť prevádzku niektorých svojich letov z dôvodu súbežnej ponuky spoločnosti Ryanair na letisku Lübeck. Okrem toho sa spoločnosť Air Berlin vyjadrila, že je pre ňu náročné otvoriť nové destinácie z letiska Hamburg, kým podobné destinácie ponúka Ryanair z letiska Lübeck za príliš nízke ceny. |
| --- | --- |

(148)

Spoločnosť Air Berlin uviedla, že cieľom marketingovej stratégie spoločnosti Ryanair bolo prebrať klientov, okrem iných aj od spoločnosti Air Berlin. Kvôli nižším cenám spoločnosti Ryanair sa zákazníci presunuli z Hamburgu na letisko Lübeck. Spoločnosť Air Berlin tvrdí, že v dôsledku štátnej pomoci spoločnosť Air Berlin utrpela významné hospodárske straty. Spoločnosť Air Berlin musela ukončiť prevádzku niektorých svojich letov z dôvodu súbežnej ponuky spoločnosti Ryanair na letisku Lübeck. Okrem toho sa spoločnosť Air Berlin vyjadrila, že je pre ňu náročné otvoriť nové destinácie z letiska Hamburg, kým podobné destinácie ponúka Ryanair z letiska Lübeck za príliš nízke ceny.

| (149) | Ďalej spoločnosť Air Berlin poukázala na zatvorenie letiska Lübeck počas 6 dní od 19. apríla 2004, aby podporila svoje tvrdenie, že spoločnosť Ryanair platila nespravodlivo nízke poplatky a že medzi Lübeckom a Hamburgom existovala konkurencia. Počas zatvorenia musela spoločnosť Ryanair presunúť dopravu z letiska Lübeck na letisko Hamburg. Následkom toho, že letiskové poplatky na letisku Hamburg boli vyššie, spoločnosti Ryanair vznikli ďalšie náklady vo výške [...] EUR, ktoré spoločnosť Ryanair účtovala spoločnosti FLG. Spoločnosť Air Berlin preto zdôraznila, že spoločnosti Ryanair, na rozdiel od iných leteckých dopravcov, ktorí pôsobili na letisku Hamburg, už bola poskytnutá výhoda vo výške [...] EUR počas 6 dní. |
| --- | --- |

(149)

Ďalej spoločnosť Air Berlin poukázala na zatvorenie letiska Lübeck počas 6 dní od 19. apríla 2004, aby podporila svoje tvrdenie, že spoločnosť Ryanair platila nespravodlivo nízke poplatky a že medzi Lübeckom a Hamburgom existovala konkurencia. Počas zatvorenia musela spoločnosť Ryanair presunúť dopravu z letiska Lübeck na letisko Hamburg. Následkom toho, že letiskové poplatky na letisku Hamburg boli vyššie, spoločnosti Ryanair vznikli ďalšie náklady vo výške [...] EUR, ktoré spoločnosť Ryanair účtovala spoločnosti FLG. Spoločnosť Air Berlin preto zdôraznila, že spoločnosti Ryanair, na rozdiel od iných leteckých dopravcov, ktorí pôsobili na letisku Hamburg, už bola poskytnutá výhoda vo výške [...] EUR počas 6 dní.

| (150) | Spoločnosť Air Berlin poskytla údaje o počte cestujúcich a letov pred tým (do roku 1999) a po tom (od roku 2000), ako spoločnosť Ryanair začala pôsobiť na letisku Lübeck.

  Tabuľka 7


  Tabuľka počtu cestujúcich a letov spoločnosti Air Berlin | Počet cestujúcich (osoby) | Pohyby lietadiel |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 34 132 | [...] |
| 1998 | 60 520 | [...] |
| 1999 | 48 522 | [...] |
| 2000 | 142 586 | [...] |
| 2001 | 192 726 | [...] |
| 2002 | 244 684 | [...] |
| 2003 | 514 472 | [...] |

(150)

Spoločnosť Air Berlin poskytla údaje o počte cestujúcich a letov pred tým (do roku 1999) a po tom (od roku 2000), ako spoločnosť Ryanair začala pôsobiť na letisku Lübeck.

Tabuľka 7

Tabuľka 7

Tabuľka počtu cestujúcich a letov spoločnosti Air Berlin

Tabuľka počtu cestujúcich a letov spoločnosti Air Berlin

Počet cestujúcich (osoby)

Pohyby lietadiel

1997

34 132

[...]

1998

60 520

[...]

1999

48 522

[...]

2000

142 586

[...]

2001

192 726

[...]

2002

244 684

[...]

2003

514 472

[...]

| (151) | Podľa tabuľky 7 v roku 2000 sa počet cestujúcich výrazne zvýšil, keď spoločnosť Ryanair začala ponúkať lety z predmetného letiska. Spoločnosť Air Berlin uviedla, že 97 % týchto cestujúcich môže byť pripísaných spoločnosti Ryanair. Toto je dané do perspektívy so stratami spoločnosti FLG pred tým (do roku 1999) a po tom (po roku 2000), ako spoločnosť začala pôsobiť na letisku Lübeck.

  Tabuľka 8


  Tabuľka strát spoločnosti FLG podľa spoločnosti Air Berlin







  FLG | Strata (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| 1999 | [...] |
| 2000 | [...] |
| 2001 | [...] |
| 2002 | [...] |
| 2003 | [...] |
| Spolu: | [...] |

(151)

Podľa tabuľky 7 v roku 2000 sa počet cestujúcich výrazne zvýšil, keď spoločnosť Ryanair začala ponúkať lety z predmetného letiska. Spoločnosť Air Berlin uviedla, že 97 % týchto cestujúcich môže byť pripísaných spoločnosti Ryanair. Toto je dané do perspektívy so stratami spoločnosti FLG pred tým (do roku 1999) a po tom (po roku 2000), ako spoločnosť začala pôsobiť na letisku Lübeck.

Tabuľka 8

Tabuľka 8

Tabuľka strát spoločnosti FLG podľa spoločnosti Air Berlin

Tabuľka strát spoločnosti FLG podľa spoločnosti Air Berlin

FLG

Strata (v EUR)

1999

[...]

2000

[...]

2001

[...]

2002

[...]

2003

[...]

Spolu:

Spolu:

[...]

[...]

| (152) | Na základe tabuľky 7 a tabuľky 8 spoločnosť Air Berlin uviedla, že napriek tomu, že v rokoch 2002 a 2003 sa počet cestujúcich takmer zdvojnásobil, straty sa v tom období zvýšili o viac ako [...] EUR. Okrem toho spoločnosť Air Berlin spresnila, že spoločnosť FLG poskytla spoločnosti Ryanair zvýhodnené podmienky, rabaty, náhrady a iné platby. Poplatky, ktoré spoločnosť Ryanair platila za používanie letiska Lübeck, boli nižšie ako poplatky stanovené v platnom sadzobníku. Navyše spoločnosť Air Berlin uviedla, že spoločnosť Ryanair poskytovala marketingové služby nezávisle od marketingových nákladov. Podľa názoru spoločnosti Air Berlin sa zdalo, že odmena za marketingové služby pre spoločnosť Ryanair nesúvisela so skutočnými marketingovými nákladmi spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(152)

Na základe tabuľky 7 a tabuľky 8 spoločnosť Air Berlin uviedla, že napriek tomu, že v rokoch 2002 a 2003 sa počet cestujúcich takmer zdvojnásobil, straty sa v tom období zvýšili o viac ako [...] EUR. Okrem toho spoločnosť Air Berlin spresnila, že spoločnosť FLG poskytla spoločnosti Ryanair zvýhodnené podmienky, rabaty, náhrady a iné platby. Poplatky, ktoré spoločnosť Ryanair platila za používanie letiska Lübeck, boli nižšie ako poplatky stanovené v platnom sadzobníku. Navyše spoločnosť Air Berlin uviedla, že spoločnosť Ryanair poskytovala marketingové služby nezávisle od marketingových nákladov. Podľa názoru spoločnosti Air Berlin sa zdalo, že odmena za marketingové služby pre spoločnosť Ryanair nesúvisela so skutočnými marketingovými nákladmi spoločnosti Ryanair.

| (153) | Preto sa spoločnosť Air Berlin domnieva, že dohoda z roku 2000 medzi spoločnosťami FLG a Ryanair nespĺňala požiadavky trhu. Podľa spoločnosti Air Berlin sa letisko Lübeck prevádzkuje z dôvodov regionálnej politiky a nie z dôvodu výnosnosti. |
| --- | --- |

(153)

Preto sa spoločnosť Air Berlin domnieva, že dohoda z roku 2000 medzi spoločnosťami FLG a Ryanair nespĺňala požiadavky trhu. Podľa spoločnosti Air Berlin sa letisko Lübeck prevádzkuje z dôvodov regionálnej politiky a nie z dôvodu výnosnosti.

| (154) | Podľa spoločnosti Air Berlin nemožno dostupnosť preferenčných podmienok pre spoločnosť Ryanair v Lübecku na jednej strane a spôsob a podmienku podmienenej privatizácie letiska na druhej strane posudzovať oddelene. Spoločnosť Air Berlin nepovažuje dohodu o účasti so spoločnosťou Infratil za dôkaz dodržania zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, keďže obsahovala aj predajnú opciu. Naopak, spoločnosť Air Berlin sa domnieva, že súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by oznámil novú výzvu na predloženie ponúk na letisko v roku 2005. |
| --- | --- |

(154)

Podľa spoločnosti Air Berlin nemožno dostupnosť preferenčných podmienok pre spoločnosť Ryanair v Lübecku na jednej strane a spôsob a podmienku podmienenej privatizácie letiska na druhej strane posudzovať oddelene. Spoločnosť Air Berlin nepovažuje dohodu o účasti so spoločnosťou Infratil za dôkaz dodržania zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, keďže obsahovala aj predajnú opciu. Naopak, spoločnosť Air Berlin sa domnieva, že súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by oznámil novú výzvu na predloženie ponúk na letisko v roku 2005.

| (155) | Okrem toho spoločnosť Air Berlin uviedla, že dohoda so spoločnosťou Ryanair bola pripísateľná Nemecku. Podľa stanov spoločnosti FLG musí dozorná rada spoločnosti odsúhlasiť poplatky vyplývajúce z používania letiska (bod 12 stanov). Štyria zo šiestich členov dozornej rady sú volení mestom Lübeck. Z toho dôvodu spoločnosť Air Berlin usúdila, že mesto Lübeck by mohlo niesť zodpovednosť. Spoločnosť Air Berlin je presvedčená, že určité vyjadrenia kľúčových predstaviteľov spoločnosti FLG sú ďalšími dôkazmi pripísateľnosti tejto dohody. |
| --- | --- |

(155)

Okrem toho spoločnosť Air Berlin uviedla, že dohoda so spoločnosťou Ryanair bola pripísateľná Nemecku. Podľa stanov spoločnosti FLG musí dozorná rada spoločnosti odsúhlasiť poplatky vyplývajúce z používania letiska (bod 12 stanov). Štyria zo šiestich členov dozornej rady sú volení mestom Lübeck. Z toho dôvodu spoločnosť Air Berlin usúdila, že mesto Lübeck by mohlo niesť zodpovednosť. Spoločnosť Air Berlin je presvedčená, že určité vyjadrenia kľúčových predstaviteľov spoločnosti FLG sú ďalšími dôkazmi pripísateľnosti tejto dohody.

5.3.1.3.   Infratil

Infratil

| (156) | Pokiaľ ide o možnú štátnu pomoc poskytnutú spoločnosti Ryanair, spoločnosť Infratil uviedla, že dohoda z roku 2000 bola ekonomicky rozumná a predstavovala významný prínos pre rozvoj letiska v plnom súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Infratil sa ďalej domnieva, že dohoda z roku 2000 a jej implementácia nie sú pripísateľné mestu Lübeck alebo iným štátnym subjektom. Ani mesto Lübeck, ani dozorná rada nevydali žiadne pokyny alebo usmernenia na prijatie dohody z roku 2000 a toto prijatie neriadili. |
| --- | --- |

(156)

Pokiaľ ide o možnú štátnu pomoc poskytnutú spoločnosti Ryanair, spoločnosť Infratil uviedla, že dohoda z roku 2000 bola ekonomicky rozumná a predstavovala významný prínos pre rozvoj letiska v plnom súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Infratil sa ďalej domnieva, že dohoda z roku 2000 a jej implementácia nie sú pripísateľné mestu Lübeck alebo iným štátnym subjektom. Ani mesto Lübeck, ani dozorná rada nevydali žiadne pokyny alebo usmernenia na prijatie dohody z roku 2000 a toto prijatie neriadili.

5.3.1.4.   Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften

| (157) | Asociácia BDF je toho názoru, že podmienky, ktoré spoločnosť FLG ponúkla spoločnosti Ryanair, nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom, pretože nespĺňajú požiadavky transparentnosti, nediskriminácie a neobsahujú sankcie pre prípad, že spoločnosť Ryanair nesplní svoje záväzky vyplývajúce z dohody z roku 2000. |
| --- | --- |

(157)

Asociácia BDF je toho názoru, že podmienky, ktoré spoločnosť FLG ponúkla spoločnosti Ryanair, nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom, pretože nespĺňajú požiadavky transparentnosti, nediskriminácie a neobsahujú sankcie pre prípad, že spoločnosť Ryanair nesplní svoje záväzky vyplývajúce z dohody z roku 2000.

| (158) | Podľa asociácie BDF diskriminačné odchýlky od účinných sadzobníkov poplatkov v prospech jednej konkrétnej leteckej spoločnosti vedú k silnému narušeniu hospodárskej súťaže a k subvencovanému prerozdeleniu cestujúcich v rámci jednej aglomerácie, čo je pre celkové hospodárstvo nezmyselné. Okrem toho asociácia BDF uviedla, že opatrenie, u ktorého nemožno vylúčiť, že ide o štátnu pomoc, musí byť oznámené Komisii. Asociácia BDF uviedla, že zákon umožňuje zatvoriť letisko v Nemecku na základe žiadosti prevádzkovateľa za určitých podmienok. |
| --- | --- |

(158)

Podľa asociácie BDF diskriminačné odchýlky od účinných sadzobníkov poplatkov v prospech jednej konkrétnej leteckej spoločnosti vedú k silnému narušeniu hospodárskej súťaže a k subvencovanému prerozdeleniu cestujúcich v rámci jednej aglomerácie, čo je pre celkové hospodárstvo nezmyselné. Okrem toho asociácia BDF uviedla, že opatrenie, u ktorého nemožno vylúčiť, že ide o štátnu pomoc, musí byť oznámené Komisii. Asociácia BDF uviedla, že zákon umožňuje zatvoriť letisko v Nemecku na základe žiadosti prevádzkovateľa za určitých podmienok.

5.3.2.   
  Dohody z roku 2010

Dohody z roku 2010

5.3.2.1.   Flughafen Lübeck GmbH

Flughafen Lübeck GmbH

| (159) | Spoločnosť FLG uviedla, že opatrenie nebolo pripísateľné Nemecku, keďže dohody z roku 2010 prerokovala spoločnosť FLG autonómne. |
| --- | --- |

(159)

Spoločnosť FLG uviedla, že opatrenie nebolo pripísateľné Nemecku, keďže dohody z roku 2010 prerokovala spoločnosť FLG autonómne.

5.3.2.2.   Ryanair

Ryanair

| (160) | Spoločnosť Ryanair uviedla, že dohody z roku 2010 nie sú pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(160)

Spoločnosť Ryanair uviedla, že dohody z roku 2010 nie sú pripísateľné štátu.

| (161) | Spoločnosť Ryanair ďalej uviedla, že sprievodný list č. 1 a sprievodný list č. 2 boli iba krátkymi sprievodnými listami, ktorými sa predĺžili existujúce dojednania v rámci dohody spoločnosti Ryanair z roku 2000. Jediným novým prvkom bola komerčne prerokovaná úprava marketingovej podpory v sprievodnom liste č. 1. Spoločnosť Ryanair preto uviedla, že dôsledky týchto dvoch sprievodných listov sú obsiahnuté vo vyjadrení spoločnosti Ryanair týkajúcom sa dohody z roku 2000. |
| --- | --- |

(161)

Spoločnosť Ryanair ďalej uviedla, že sprievodný list č. 1 a sprievodný list č. 2 boli iba krátkymi sprievodnými listami, ktorými sa predĺžili existujúce dojednania v rámci dohody spoločnosti Ryanair z roku 2000. Jediným novým prvkom bola komerčne prerokovaná úprava marketingovej podpory v sprievodnom liste č. 1. Spoločnosť Ryanair preto uviedla, že dôsledky týchto dvoch sprievodných listov sú obsiahnuté vo vyjadrení spoločnosti Ryanair týkajúcom sa dohody z roku 2000.

| (162) | Spoločnosť Ryanair predložila správu, ktorú zostavila spoločnosť Oxera, (30) v ktorej bola zhodnotená očakávaná ziskovosť na základe sprievodného listu č. 1 a sprievodného listu č. 2 na základe podnikateľského plánu na rok 2009, (31) ktorý vypracovalo letisko Lübeck pred podpísaním sprievodného listu č. 1 a sprievodného listu č. 2.V správe sa uvádza, že za primeraných predpokladov v čase podpísania oboch sprievodných listov sa očakávalo, že budú dostatočne ziskové. Letisko, ktoré sa správa ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, by ponúklo podobné podmienky. Podľa spoločnosti Oxera toto platí aj vtedy, ak by sa dohoda o marketingových službách z roku 2010 posudzovala spoločne so sprievodnými listami z marca a októbra 2010. Marketingové náklady letiska Lübeck boli preto zahrnuté do hodnotenia. |
| --- | --- |

(162)

Spoločnosť Ryanair predložila správu, ktorú zostavila spoločnosť Oxera, (30) v ktorej bola zhodnotená očakávaná ziskovosť na základe sprievodného listu č. 1 a sprievodného listu č. 2 na základe podnikateľského plánu na rok 2009, (31) ktorý vypracovalo letisko Lübeck pred podpísaním sprievodného listu č. 1 a sprievodného listu č. 2.V správe sa uvádza, že za primeraných predpokladov v čase podpísania oboch sprievodných listov sa očakávalo, že budú dostatočne ziskové. Letisko, ktoré sa správa ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, by ponúklo podobné podmienky. Podľa spoločnosti Oxera toto platí aj vtedy, ak by sa dohoda o marketingových službách z roku 2010 posudzovala spoločne so sprievodnými listami z marca a októbra 2010. Marketingové náklady letiska Lübeck boli preto zahrnuté do hodnotenia.

30

31

5.3.2.3.   Air Berlin

Air Berlin

| (163) | Spoločnosť Air Berlin upozornila, že v roku 2010 boli podpísané tri dohody: sprievodný list č. 1, sprievodný list č. 2 a dohoda o marketingových službách z roku 2010. Komisia by vo svojom posúdení mala vziať do úvahy všetky príslušné dohody z roku 2010. |
| --- | --- |

(163)

Spoločnosť Air Berlin upozornila, že v roku 2010 boli podpísané tri dohody: sprievodný list č. 1, sprievodný list č. 2 a dohoda o marketingových službách z roku 2010. Komisia by vo svojom posúdení mala vziať do úvahy všetky príslušné dohody z roku 2010.

5.4.   POPLATKY ZA ODNÁMRAZOVANIE LIETADIEL NA LETISKU

POPLATKY ZA ODNÁMRAZOVANIE LIETADIEL NA LETISKU

RYANAIR A WIZZ AIR

| (164) | Spoločnosti Ryanair a Wizz Air tvrdili, že celá údajná pomoc poskytnutá letiskom Lübeck spoločnosti Wizz Air a iným leteckým dopravcom nemôže byť pripísaná štátu Nemecko na základe rozsudku vo veci Stardust Marine (32). Spoločnosť Wizz Air tvrdí, že hoci mesto Lübeck bolo jediným vlastníkom letiska počas predmetného obdobia, toto nestačí na potvrdenie akejkoľvek pripísateľnosti štátu. Spoločnosť Wizz Air tvrdí, že nedostatočná pripísateľnosť Nemecku bola ešte evidentnejšia v čase, keď spoločnosť Infratil vlastnila 90 % akcií v spoločnosti FLG. |
| --- | --- |

(164)

Spoločnosti Ryanair a Wizz Air tvrdili, že celá údajná pomoc poskytnutá letiskom Lübeck spoločnosti Wizz Air a iným leteckým dopravcom nemôže byť pripísaná štátu Nemecko na základe rozsudku vo veci Stardust Marine (32). Spoločnosť Wizz Air tvrdí, že hoci mesto Lübeck bolo jediným vlastníkom letiska počas predmetného obdobia, toto nestačí na potvrdenie akejkoľvek pripísateľnosti štátu. Spoločnosť Wizz Air tvrdí, že nedostatočná pripísateľnosť Nemecku bola ešte evidentnejšia v čase, keď spoločnosť Infratil vlastnila 90 % akcií v spoločnosti FLG.

Stardust Marine

32

| (165) | Spoločnosti Ryanair a Wizz Air uviedli, že tieto poplatky a všetky zľavy predstavujú zanedbateľný podiel nákladov leteckej spoločnosti na činnosti vykonávané na letisku. Podľa názoru spoločnosti Ryanair sa tieto poplatky nemôžu posudzovať izolovane, pretože neexistuje žiadny maloobchodný trh pre odnámrazovanie. Zľavu na odnámrazovanie zvyčajne vyvážia komerčné výhody, ktoré letisko získa v iných oblastiach počas rokovaní. Spoločnosť Ryanair citovala rozsudok týkajúci sa letiska Charleroi, ktorý potvrdil, že „v rámci uplatnenia kritéria súkromného investora je však nevyhnutné posudzovať obchodnú transakciu ako celok.“ (33) |
| --- | --- |

(165)

Spoločnosti Ryanair a Wizz Air uviedli, že tieto poplatky a všetky zľavy predstavujú zanedbateľný podiel nákladov leteckej spoločnosti na činnosti vykonávané na letisku. Podľa názoru spoločnosti Ryanair sa tieto poplatky nemôžu posudzovať izolovane, pretože neexistuje žiadny maloobchodný trh pre odnámrazovanie. Zľavu na odnámrazovanie zvyčajne vyvážia komerčné výhody, ktoré letisko získa v iných oblastiach počas rokovaní. Spoločnosť Ryanair citovala rozsudok týkajúci sa letiska Charleroi, ktorý potvrdil, že „v rámci uplatnenia kritéria súkromného investora je však nevyhnutné posudzovať obchodnú transakciu ako celok.“ (33)

Charleroi

33

| (166) | A nakoniec spoločnosti Ryanair a Wizzair uviedli, že cena kvapalín na odnámrazovanie účtovaných na letisku Lübeck je štandardnou cenou účtovanou na verejných a súkromných letiskách. |
| --- | --- |

(166)

A nakoniec spoločnosti Ryanair a Wizzair uviedli, že cena kvapalín na odnámrazovanie účtovaných na letisku Lübeck je štandardnou cenou účtovanou na verejných a súkromných letiskách.

6.   PRIPOMIENKY NEMECKA K TRETÍM STRANÁM

PRIPOMIENKY NEMECKA K TRETÍM STRANÁM

6.1.   PRIPOMIENKY K VYJADRENIAM SPOLOČNOSTI RYANAIR

PRIPOMIENKY K VYJADRENIAM SPOLOČNOSTI RYANAIR

| (167) | Podľa Nemecka z vyjadrení spoločnosti Ryanair vyplýva, že spoločnosť FLG konala v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(167)

Podľa Nemecka z vyjadrení spoločnosti Ryanair vyplýva, že spoločnosť FLG konala v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (168) | Nemecko zdôraznilo najmä užitočnosť prístupu spoločnosti Ryanair k preukazovaniu súladu dohody s trhom prostredníctvom analýzy ziskovosti a porovnávacej analýzy. |
| --- | --- |

(168)

Nemecko zdôraznilo najmä užitočnosť prístupu spoločnosti Ryanair k preukazovaniu súladu dohody s trhom prostredníctvom analýzy ziskovosti a porovnávacej analýzy.

| (169) | Podľa Nemecka sprievodný list č. 1 a sprievodný list č. 2 nie sú pre súčasné vyšetrovanie relevantné. Po prvé, sprievodné listy z marca a októbra 2010 nie sú pripísateľné štátu, pretože boli autonómne dohodnuté a uzavreté spoločnosťou FLG bez zásahu mesta Lübeck. Po druhé, pokiaľ ide o sprievodný list č. 2, Nemecko poukázalo na to, že predstavuje iba predĺženie platnosti dohody z roku 2000, a teda neobsahuje žiadnu podstatnú zmenu. Všetky úvahy týkajúce sa dohody z roku 2000 sa preto vzťahujú aj na sprievodné listy. |
| --- | --- |

(169)

Podľa Nemecka sprievodný list č. 1 a sprievodný list č. 2 nie sú pre súčasné vyšetrovanie relevantné. Po prvé, sprievodné listy z marca a októbra 2010 nie sú pripísateľné štátu, pretože boli autonómne dohodnuté a uzavreté spoločnosťou FLG bez zásahu mesta Lübeck. Po druhé, pokiaľ ide o sprievodný list č. 2, Nemecko poukázalo na to, že predstavuje iba predĺženie platnosti dohody z roku 2000, a teda neobsahuje žiadnu podstatnú zmenu. Všetky úvahy týkajúce sa dohody z roku 2000 sa preto vzťahujú aj na sprievodné listy.

| (170) | Nemecko uviedlo, že nechápe, prečo by dohoda o marketingových službách z roku 2010 mala byť zahrnutá do súčasného vyšetrovania, pretože sa nevzťahovala na žiadne verejné finančné prostriedky. Náklady pokrývala IHK v Lübecku, v súlade s dohodou o marketingových službách z roku 2010. Navyše Nemecko uviedlo, že dohoda o marketingových službách z roku 2010 sa môže považovať za dohodu, ktorá spĺňa trhové štandardy. To potvrdzuje aj skutočnosť, že spoločnosť FLG mala nižšie náklady ako iné letiská s podobnou dohodou. Okrem toho, dohoda o marketingových službách z roku 2010 s letiskom Lübeck vychádzala z prísľubu spoločnosti Ryanair rozšíriť ponuku letov o dve destinácie. |
| --- | --- |

(170)

Nemecko uviedlo, že nechápe, prečo by dohoda o marketingových službách z roku 2010 mala byť zahrnutá do súčasného vyšetrovania, pretože sa nevzťahovala na žiadne verejné finančné prostriedky. Náklady pokrývala IHK v Lübecku, v súlade s dohodou o marketingových službách z roku 2010. Navyše Nemecko uviedlo, že dohoda o marketingových službách z roku 2010 sa môže považovať za dohodu, ktorá spĺňa trhové štandardy. To potvrdzuje aj skutočnosť, že spoločnosť FLG mala nižšie náklady ako iné letiská s podobnou dohodou. Okrem toho, dohoda o marketingových službách z roku 2010 s letiskom Lübeck vychádzala z prísľubu spoločnosti Ryanair rozšíriť ponuku letov o dve destinácie.

| (171) | Ďalším bodom, ktorý Nemecko doplnilo, je funkcia letiska Lübeck ako záložného letiska Hamburg a potrebnej infraštruktúry pre obyvateľstvo severného Nemecka. |
| --- | --- |

(171)

Ďalším bodom, ktorý Nemecko doplnilo, je funkcia letiska Lübeck ako záložného letiska Hamburg a potrebnej infraštruktúry pre obyvateľstvo severného Nemecka.

6.2.   PRIPOMIENKY K VYJADRENIAM ZDRUŽENIA SGF

PRIPOMIENKY K VYJADRENIAM ZDRUŽENIA SGF

| (172) | Nemecko uviedlo, že združenie SGF nebolo zainteresovanou stranou v zmysle článku 108 ods. 2 ZFEÚ a článku 1 písm. h) nariadenia (ES) č. 659/1999, a preto nemalo právo predložiť pripomienky. Členovia združenia SGF iba vlastnia pozemky v tesnej blízkosti letiska, a preto sa chcú zbaviť vnímaných nepríjemností spôsobených prevádzkou letiska. Na dosiahnutie takýchto cieľov však slúžia vnútroštátne opravné prostriedky. |
| --- | --- |

(172)

Nemecko uviedlo, že združenie SGF nebolo zainteresovanou stranou v zmysle článku 108 ods. 2 ZFEÚ a článku 1 písm. h) nariadenia (ES) č. 659/1999, a preto nemalo právo predložiť pripomienky. Členovia združenia SGF iba vlastnia pozemky v tesnej blízkosti letiska, a preto sa chcú zbaviť vnímaných nepríjemností spôsobených prevádzkou letiska. Na dosiahnutie takýchto cieľov však slúžia vnútroštátne opravné prostriedky.

| (173) | Navyše Nemecko tvrdilo, že podstata vyjadrení združenia SGF bola nepresná. Po prvé, Nemecko nesúhlasí s vyhlásením združenia SGF, podľa ktorého letisko Lübeck neplní funkciu verejnej služby. Združenie SGF argumentovalo tým, že letisko je prevádzkované iba vo všeobecnom záujme v rozsahu záujmov týkajúcich sa všeobecného letectva. Nemecko s týmto vyhlásením nesúhlasí, pretože letisko Lübeck má prevádzkovú povinnosť z dôvodu funkcie verejnej služby v oblasti infraštruktúry a funkcie záložného letiska pre letisko Hamburg. Druhá funkcia bola oficiálne stanovená v koncepcii leteckej dopravy v severnom Nemecku („Norddeutsches Luftverkehrskonzept“). |
| --- | --- |

(173)

Navyše Nemecko tvrdilo, že podstata vyjadrení združenia SGF bola nepresná. Po prvé, Nemecko nesúhlasí s vyhlásením združenia SGF, podľa ktorého letisko Lübeck neplní funkciu verejnej služby. Združenie SGF argumentovalo tým, že letisko je prevádzkované iba vo všeobecnom záujme v rozsahu záujmov týkajúcich sa všeobecného letectva. Nemecko s týmto vyhlásením nesúhlasí, pretože letisko Lübeck má prevádzkovú povinnosť z dôvodu funkcie verejnej služby v oblasti infraštruktúry a funkcie záložného letiska pre letisko Hamburg. Druhá funkcia bola oficiálne stanovená v koncepcii leteckej dopravy v severnom Nemecku („Norddeutsches Luftverkehrskonzept“).

| (174) | Pokiaľ ide o zmluvu o prenájme, Nemecko zopakovalo, že spoločnosti FLG nebola poskytnutá žiadna výhoda, ani prostredníctvom pôvodnej zmluvy o prenájme platnej do konca roka 2005, ani prostredníctvom novej zmluvy o prenájme z roku 2006. |
| --- | --- |

(174)

Pokiaľ ide o zmluvu o prenájme, Nemecko zopakovalo, že spoločnosti FLG nebola poskytnutá žiadna výhoda, ani prostredníctvom pôvodnej zmluvy o prenájme platnej do konca roka 2005, ani prostredníctvom novej zmluvy o prenájme z roku 2006.

| (175) | Nemecko ďalej vyjadrilo pripomienky k vyjadreniu združenia SGF týkajúce sa investícií do infraštruktúry. Nemecko uviedlo, že územné rozhodnutie je iba administratívnym nástrojom, ktorý môže byť poskytnutý spätne a ktorý nie je ani predpokladom na schválenie financovania, ani nemá vplyv na hospodársku súťaž. Okrem toho Nemecko nesúhlasí s tým, že združenie SGF kategorizovalo investície ako opatrenia na udržanie stavu namiesto opatrení na zlepšenie dopravnej funkcie letiska. Nemecko tvrdilo, že dané opatrenia sú potrebné na dosiahnutie súladu s vnútroštátnymi a medzinárodnými predpismi. Podľa Nemecka skutočnosť, že spoločnosť Ryanair je najväčším používateľom letiska, nevedie k záveru, že je zvýhodnená. |
| --- | --- |

(175)

Nemecko ďalej vyjadrilo pripomienky k vyjadreniu združenia SGF týkajúce sa investícií do infraštruktúry. Nemecko uviedlo, že územné rozhodnutie je iba administratívnym nástrojom, ktorý môže byť poskytnutý spätne a ktorý nie je ani predpokladom na schválenie financovania, ani nemá vplyv na hospodársku súťaž. Okrem toho Nemecko nesúhlasí s tým, že združenie SGF kategorizovalo investície ako opatrenia na udržanie stavu namiesto opatrení na zlepšenie dopravnej funkcie letiska. Nemecko tvrdilo, že dané opatrenia sú potrebné na dosiahnutie súladu s vnútroštátnymi a medzinárodnými predpismi. Podľa Nemecka skutočnosť, že spoločnosť Ryanair je najväčším používateľom letiska, nevedie k záveru, že je zvýhodnená.

| (176) | Pokiaľ ide o výpočty združenia SGF týkajúce sa strednodobých výhľadov letiska Lübeck, Nemecko uviedlo, že predložené pozorovania boli nesprávne. Nemecko tvrdí, že sa ukázalo, že v čase investovania existovali optimistické strednodobé výhľady, ako to uznala Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania z roku 2007. |
| --- | --- |

(176)

Pokiaľ ide o výpočty združenia SGF týkajúce sa strednodobých výhľadov letiska Lübeck, Nemecko uviedlo, že predložené pozorovania boli nesprávne. Nemecko tvrdí, že sa ukázalo, že v čase investovania existovali optimistické strednodobé výhľady, ako to uznala Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania z roku 2007.

| (177) | Navyše Nemecko vyjadrilo pripomienky k tvrdeniam združenia SGF, že FLG je „podnikom v ťažkostiach“. Nemecko zastáva názor, že akékoľvek argumentácia zo strany združenia SGF na základe usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach bola neopodstatnená. Podľa Nemecka tieto usmernenia nie sú uplatniteľné, pretože poskytnuté výhody vôbec nepredstavujú štátnu pomoc. Výhody neboli nikdy kategorizované ako pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu, pretože by museli byť schválené podľa iných usmernení. |
| --- | --- |

(177)

Navyše Nemecko vyjadrilo pripomienky k tvrdeniam združenia SGF, že FLG je „podnikom v ťažkostiach“. Nemecko zastáva názor, že akékoľvek argumentácia zo strany združenia SGF na základe usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach bola neopodstatnená. Podľa Nemecka tieto usmernenia nie sú uplatniteľné, pretože poskytnuté výhody vôbec nepredstavujú štátnu pomoc. Výhody neboli nikdy kategorizované ako pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu, pretože by museli byť schválené podľa iných usmernení.

| (178) | Nemecko nesúhlasí s tvrdením združenia SGF, že mesto Lübeck vyhlásilo, že zatvorenie letiska je nemožné a že o tejto možnosti neuvažovalo. Podľa Nemecka mesto Lübeck túto možnosť zvažovalo, ale nerozhodlo sa pre ňu, keďže výpočty viedli k záveru, že by to nebolo najhospodárnejšie rozhodnutie. Okrem toho Nemecko objasnilo, že zatvorenie letiska sa nemôže vykonať ad hoc vzhľadom na článok 45 ods. 1 LuftVZO. Letiskové zariadenia sú verejným statkom a majú prevádzkovú povinnosť. Aby preto bolo možné letisko zatvoriť, povolenie na prevádzku by sa muselo odňať v zdĺhavom právnom konaní. Nemecko tvrdí, že odsúhlasenie odňatia povolenia je vylúčené, ak sa zodpovedná správa domnieva, že prevažuje verejný záujem v prospech pokračovania prevádzky letiska. Z toho dôvodu by pokus zatvoriť letisko nebol nemožný, ale s určitosťou náročný, zdĺhavý, a preto nákladný. Uvádza sa, že k takýmto dôsledkom došlo s uzatvorením letiska Berlin-Tempelhof. Nemecko preto verilo, že rozhodnutie upustiť od možnosti zatvorenia letiska a radšej ho rozšíriť a investovať do infraštruktúry s cieľom prilákať súkromného investora bolo hospodárnejším rozhodnutím. Pri pohľade späť to bol správny prístup, keďže sa súkromný investor našiel. |
| --- | --- |

(178)

Nemecko nesúhlasí s tvrdením združenia SGF, že mesto Lübeck vyhlásilo, že zatvorenie letiska je nemožné a že o tejto možnosti neuvažovalo. Podľa Nemecka mesto Lübeck túto možnosť zvažovalo, ale nerozhodlo sa pre ňu, keďže výpočty viedli k záveru, že by to nebolo najhospodárnejšie rozhodnutie. Okrem toho Nemecko objasnilo, že zatvorenie letiska sa nemôže vykonať ad hoc vzhľadom na článok 45 ods. 1 LuftVZO. Letiskové zariadenia sú verejným statkom a majú prevádzkovú povinnosť. Aby preto bolo možné letisko zatvoriť, povolenie na prevádzku by sa muselo odňať v zdĺhavom právnom konaní. Nemecko tvrdí, že odsúhlasenie odňatia povolenia je vylúčené, ak sa zodpovedná správa domnieva, že prevažuje verejný záujem v prospech pokračovania prevádzky letiska. Z toho dôvodu by pokus zatvoriť letisko nebol nemožný, ale s určitosťou náročný, zdĺhavý, a preto nákladný. Uvádza sa, že k takýmto dôsledkom došlo s uzatvorením letiska Berlin-Tempelhof. Nemecko preto verilo, že rozhodnutie upustiť od možnosti zatvorenia letiska a radšej ho rozšíriť a investovať do infraštruktúry s cieľom prilákať súkromného investora bolo hospodárnejším rozhodnutím. Pri pohľade späť to bol správny prístup, keďže sa súkromný investor našiel.

ad hoc

6.3.   PRIPOMIENKY K VYJADRENIAM SPOLOČNOSTI AIR BERLIN

PRIPOMIENKY K VYJADRENIAM SPOLOČNOSTI AIR BERLIN

| (179) | Podľa Nemecka by spoločnosti Air Berlin boli poskytnuté rovnaké výhody ako spoločnosti Ryanair, keby splnila rovnaké kritériá týkajúce sa počtu cestujúcich a frekvencie letov. Namiesto toho spoločnosť Air Berlin odmietla akúkoľvek ponuku na rokovania s FLG, pretože nikdy nemala v úmysle poskytovať služby na letisku Lübeck. Naopak, spoločnosť Air Berlin nikdy nenamietala voči podmienkam, za ktorých spoločnosť Ryanair pôsobila naletisku v Hamburgu. Okrem toho viacerí leteckí dopravcovia sa sťažovali (okrem iných aj Komisii), že spoločnosť Air Berlin využívala výhody významnej štátnej pomoci poskytnutej Spojenými arabskými emirátmi. Preto sa nemôže prezentovať ako obeť svojho hlavného konkurenta, spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(179)

Podľa Nemecka by spoločnosti Air Berlin boli poskytnuté rovnaké výhody ako spoločnosti Ryanair, keby splnila rovnaké kritériá týkajúce sa počtu cestujúcich a frekvencie letov. Namiesto toho spoločnosť Air Berlin odmietla akúkoľvek ponuku na rokovania s FLG, pretože nikdy nemala v úmysle poskytovať služby na letisku Lübeck. Naopak, spoločnosť Air Berlin nikdy nenamietala voči podmienkam, za ktorých spoločnosť Ryanair pôsobila naletisku v Hamburgu. Okrem toho viacerí leteckí dopravcovia sa sťažovali (okrem iných aj Komisii), že spoločnosť Air Berlin využívala výhody významnej štátnej pomoci poskytnutej Spojenými arabskými emirátmi. Preto sa nemôže prezentovať ako obeť svojho hlavného konkurenta, spoločnosti Ryanair.

| (180) | Nemecko nesúhlasilo s pripomienkami spoločnosti Air Berlin týkajúcimi sa existencie hospodárskej súťaže medzi letiskom Lübeck a letiskom Hamburg. Nemecko poukazuje predovšetkým na skutočnosť, že v roku 2000, keď bola podpísaná dohoda z roku 2000 so spoločnosťou Ryanair, malo letisko Hamburg 70-krát viac cestujúcich ako letisko Lübeck. Absencia sťažností od iných letísk ukazuje, že medzi týmito dvoma letiskami neexistovala konkurencia. Nemecko ďalej uviedlo, že letisko Hamburg a letisko Rostock v roku 2008 rástli, zatiaľ čo počet cestujúcich na letisku Lübeck klesol o 10 %. |
| --- | --- |

(180)

Nemecko nesúhlasilo s pripomienkami spoločnosti Air Berlin týkajúcimi sa existencie hospodárskej súťaže medzi letiskom Lübeck a letiskom Hamburg. Nemecko poukazuje predovšetkým na skutočnosť, že v roku 2000, keď bola podpísaná dohoda z roku 2000 so spoločnosťou Ryanair, malo letisko Hamburg 70-krát viac cestujúcich ako letisko Lübeck. Absencia sťažností od iných letísk ukazuje, že medzi týmito dvoma letiskami neexistovala konkurencia. Nemecko ďalej uviedlo, že letisko Hamburg a letisko Rostock v roku 2008 rástli, zatiaľ čo počet cestujúcich na letisku Lübeck klesol o 10 %.

| (181) | Okrem toho Nemecko odmietlo tvrdenie spoločnosti Air Berlin, že existovala hospodárska výhoda pre spoločnosť Ryanair. Nemecko uviedlo, že spoločnosť Air Berlin použila nepresné výpočty a že jediným testom relevantným na posúdenie toho, či je dohoda medzi letiskom a leteckým dopravcom zlučiteľná s trhom, bola zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Nemecko sa domnieva, že dohody so spoločnosťou Ryanair spĺňali požiadavky trhu, keďže dlhodobé vyhliadky letiska boli v roku 2000 pozitívne. |
| --- | --- |

(181)

Okrem toho Nemecko odmietlo tvrdenie spoločnosti Air Berlin, že existovala hospodárska výhoda pre spoločnosť Ryanair. Nemecko uviedlo, že spoločnosť Air Berlin použila nepresné výpočty a že jediným testom relevantným na posúdenie toho, či je dohoda medzi letiskom a leteckým dopravcom zlučiteľná s trhom, bola zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Nemecko sa domnieva, že dohody so spoločnosťou Ryanair spĺňali požiadavky trhu, keďže dlhodobé vyhliadky letiska boli v roku 2000 pozitívne.

6.4.   PRIPOMIENKY K VYJADRENIAM ASOCIÁCIE BDF

PRIPOMIENKY K VYJADRENIAM ASOCIÁCIE BDF

| (182) | Nemecko uviedlo, že spoločnosť Air Berlin je členom asociácie BDF, čo vedie k úzkym väzbám a prekrývajúcim sa vyjadreniam. Nemecko nesúhlasilo s tým, že by spoločnosť FLG umelo vytvorila dopyt prostredníctvom príliš nízkych cien a že by sa spoločnosť FLG odchýlila od sadzobníka poplatkov diskriminačným spôsobom v prospech jedného leteckého dopravcu. Podľa Nemecka nemala spoločnosť FLG žiadny dôvod diskriminovať jednotlivých leteckých dopravcov, aby zvýšila dopyt. Naopak, pre letisko Lübeck by viac leteckých dopravcov znamenalo väčší objem obchodu. Nemecko preto tvrdí, že akýkoľvek letecký dopravca mohol uzatvoriť dohodu s letiskom Lübeck za podobných podmienok, ak by predložil porovnateľnú ponuku ako spoločnosť Ryanair. |
| --- | --- |

(182)

Nemecko uviedlo, že spoločnosť Air Berlin je členom asociácie BDF, čo vedie k úzkym väzbám a prekrývajúcim sa vyjadreniam. Nemecko nesúhlasilo s tým, že by spoločnosť FLG umelo vytvorila dopyt prostredníctvom príliš nízkych cien a že by sa spoločnosť FLG odchýlila od sadzobníka poplatkov diskriminačným spôsobom v prospech jedného leteckého dopravcu. Podľa Nemecka nemala spoločnosť FLG žiadny dôvod diskriminovať jednotlivých leteckých dopravcov, aby zvýšila dopyt. Naopak, pre letisko Lübeck by viac leteckých dopravcov znamenalo väčší objem obchodu. Nemecko preto tvrdí, že akýkoľvek letecký dopravca mohol uzatvoriť dohodu s letiskom Lübeck za podobných podmienok, ak by predložil porovnateľnú ponuku ako spoločnosť Ryanair.

7.   POSÚDENIE

POSÚDENIE

7.1.   ÚVOD

ÚVOD

| (183) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 Zmluvy o EU sú kumulatívne. Aby sa určilo, či opatrenie predstavuje štátnu pomoc, musí spĺňať tieto podmienky:






  — | príjemcom je podnik, |
| --- | --- | --- |

(183)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 Zmluvy o EU sú kumulatívne. Aby sa určilo, či opatrenie predstavuje štátnu pomoc, musí spĺňať tieto podmienky:

—

príjemcom je podnik,

| — | predmetné opatrenie poskytuje výhodu, |
| --- | --- |

—

predmetné opatrenie poskytuje výhodu,

| — | výhoda sa poskytuje prostredníctvom štátnych zdrojov, |
| --- | --- |

—

výhoda sa poskytuje prostredníctvom štátnych zdrojov,

| — | výhoda je selektívna a |
| --- | --- |

—

výhoda je selektívna a

| — | predmetné opatrenie narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

predmetné opatrenie narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| (184) | Preto je potrebné určiť, či sú tieto kritériá splnené vo vzťahu ku každému posudzovanému opatreniu, a to:






  — | možná štátna pomoc v prospech spoločnosti FLG, |
| --- | --- | --- |

(184)

Preto je potrebné určiť, či sú tieto kritériá splnené vo vzťahu ku každému posudzovanému opatreniu, a to:

—

možná štátna pomoc v prospech spoločnosti FLG,

| — | možná štátna pomoc v prospech spoločnosti Infratil, |
| --- | --- |

—

možná štátna pomoc v prospech spoločnosti Infratil,

| — | možná štátna pomoc v prospech spoločnosti Ryanair, a |
| --- | --- |

—

možná štátna pomoc v prospech spoločnosti Ryanair, a

| — | poplatky za odnámrazovanie lietadiel na letisku. |
| --- | --- |

—

poplatky za odnámrazovanie lietadiel na letisku.

| (185) | Pokiaľ ide o možnú štátnu pomoc v prospech spoločnosti FLG, Komisia najprv posúdi, či možný príjemca štátnej pomoci, spoločnosť FLG, stále existuje, a ak nie, či hospodárska činnosť spoločnosti FLG stále pokračuje. Okrem toho musí Komisia posúdiť, či by výhoda spočívajúca v akejkoľvek možnej štátnej pomoci pre spoločnosť FLG mohla byť prenesená na jej nástupcov, teda či existuje hospodárska kontinuita. |
| --- | --- |

(185)

Pokiaľ ide o možnú štátnu pomoc v prospech spoločnosti FLG, Komisia najprv posúdi, či možný príjemca štátnej pomoci, spoločnosť FLG, stále existuje, a ak nie, či hospodárska činnosť spoločnosti FLG stále pokračuje. Okrem toho musí Komisia posúdiť, či by výhoda spočívajúca v akejkoľvek možnej štátnej pomoci pre spoločnosť FLG mohla byť prenesená na jej nástupcov, teda či existuje hospodárska kontinuita.

| (186) | Pokiaľ ide o možnú štátnu pomoc v prospech spoločnosti Ryanair, Komisia posúdi len dohodu z roku 2000. K dátumu tohto rozhodnutia nemá Komisia vo svojom spise dostatok informácií, aby posúdila, či neskoršie dohody, najmä tie, ktoré boli uzavreté v roku 2010, predstavujú štátnu pomoc v prospech spoločnosti Ryanair. Z toho dôvodu budú tieto dohody posúdené v samostatnom rozhodnutí. |
| --- | --- |

(186)

Pokiaľ ide o možnú štátnu pomoc v prospech spoločnosti Ryanair, Komisia posúdi len dohodu z roku 2000. K dátumu tohto rozhodnutia nemá Komisia vo svojom spise dostatok informácií, aby posúdila, či neskoršie dohody, najmä tie, ktoré boli uzavreté v roku 2010, predstavujú štátnu pomoc v prospech spoločnosti Ryanair. Z toho dôvodu budú tieto dohody posúdené v samostatnom rozhodnutí.

7.2.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI FLG

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI FLG

7.2.1.   
  Príjemca možnej štátnej pomoci

Príjemca možnej štátnej pomoci

| (187) | Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie o možnej štátnej pomoci v prospech spoločnosti FLG. Avšak v januári 2013 bola časť aktív spoločnosti FLG predaná spoločnosti Yasmina. Spoločnosť FLG sa včlenila do mesta Lübeck a právnická osoba FLG prestala existovať. V roku 2014 oznámila spoločnosť Yasmina platobnú neschopnosť, následkom čoho sa v apríli 2014 začalo insolvenčné konanie. V auguste 2014 prevzala aktíva spoločnosti Yasmina spoločnosť PuRen. |
| --- | --- |

(187)

Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie o možnej štátnej pomoci v prospech spoločnosti FLG. Avšak v januári 2013 bola časť aktív spoločnosti FLG predaná spoločnosti Yasmina. Spoločnosť FLG sa včlenila do mesta Lübeck a právnická osoba FLG prestala existovať. V roku 2014 oznámila spoločnosť Yasmina platobnú neschopnosť, následkom čoho sa v apríli 2014 začalo insolvenčné konanie. V auguste 2014 prevzala aktíva spoločnosti Yasmina spoločnosť PuRen.

| (188) | V prípadoch, keď Komisia prijme zamietavé rozhodnutie, ktorým sa nariaďuje vrátenie nezlučiteľnej pomoci podniku v zmysle článkov 107 a 108 zmluvy, povinnosť vrátenia sa môže rozšíriť aj na novú spoločnosť, ktorej príjemca predmetnej pomoci previedol alebo predal časť svojich aktív alebo všetky aktíva, ak štruktúra tohto prevodu alebo predaja ukazuje, že existuje hospodárska kontinuita medzi týmito dvomi spoločnosťami. |
| --- | --- |

(188)

V prípadoch, keď Komisia prijme zamietavé rozhodnutie, ktorým sa nariaďuje vrátenie nezlučiteľnej pomoci podniku v zmysle článkov 107 a 108 zmluvy, povinnosť vrátenia sa môže rozšíriť aj na novú spoločnosť, ktorej príjemca predmetnej pomoci previedol alebo predal časť svojich aktív alebo všetky aktíva, ak štruktúra tohto prevodu alebo predaja ukazuje, že existuje hospodárska kontinuita medzi týmito dvomi spoločnosťami.

| (189) | Ak by Komisia zistila, že existuje nezlučiteľná pomoc spoločnosti FLG, ktorú je potrebné vrátiť, musela by posúdiť, kto profitoval z pomoci a ktorej spoločnosti prináleží povinnosť vrátiť ju. Ak by neexistovala žiadna spoločnosť, na ktorú by sa mohla vzťahovať povinnosť vrátenia, Komisia by nemusela posúdiť, či existovala pomoc pre spoločnosť FLG. Komisia preto považuje za vhodné najprv posúdiť, či existuje hospodárska kontinuita medzi spoločnosťami FLG a Yasmina a či sa povinnosť vrátenia môže rozšíriť na spoločnosť Yasmina (pozri oddiel 7.2.2), ako aj to, či mohla spoločnosť PuRen, ktorá kúpila aktíva spoločnosti Yasmina, profitovať z predmetnej pomoci (pozri oddiel 7.2.3). Komisia potom posúdi, či hospodárska činnosť, ktorá mohla mať prospech z pomoci, stále existuje (pozri oddiel 7.2.4). Otázku, či opatrenia poskytnuté spoločnosti FLG zahŕňali štátnu pomoc, a ak áno, či je takáto pomoc zlučiteľná, bude potrebné preskúmať len vtedy, ak sa dá identifikovať príjemca pomoci, t. j. či existovala hospodárska kontinuita medzi spoločnosťami FLG a Yasmina alebo PuRen, alebo či pomoc zostala na úrovni hospodárskej činnosti, t. j. na úrovni prevádzky letiska Lübeck. |
| --- | --- |

(189)

Ak by Komisia zistila, že existuje nezlučiteľná pomoc spoločnosti FLG, ktorú je potrebné vrátiť, musela by posúdiť, kto profitoval z pomoci a ktorej spoločnosti prináleží povinnosť vrátiť ju. Ak by neexistovala žiadna spoločnosť, na ktorú by sa mohla vzťahovať povinnosť vrátenia, Komisia by nemusela posúdiť, či existovala pomoc pre spoločnosť FLG. Komisia preto považuje za vhodné najprv posúdiť, či existuje hospodárska kontinuita medzi spoločnosťami FLG a Yasmina a či sa povinnosť vrátenia môže rozšíriť na spoločnosť Yasmina (pozri oddiel 7.2.2), ako aj to, či mohla spoločnosť PuRen, ktorá kúpila aktíva spoločnosti Yasmina, profitovať z predmetnej pomoci (pozri oddiel 7.2.3). Komisia potom posúdi, či hospodárska činnosť, ktorá mohla mať prospech z pomoci, stále existuje (pozri oddiel 7.2.4). Otázku, či opatrenia poskytnuté spoločnosti FLG zahŕňali štátnu pomoc, a ak áno, či je takáto pomoc zlučiteľná, bude potrebné preskúmať len vtedy, ak sa dá identifikovať príjemca pomoci, t. j. či existovala hospodárska kontinuita medzi spoločnosťami FLG a Yasmina alebo PuRen, alebo či pomoc zostala na úrovni hospodárskej činnosti, t. j. na úrovni prevádzky letiska Lübeck.

7.2.2.   
  Hospodárska kontinuita medzi spoločnosťami FLG a Yasmina

Hospodárska kontinuita medzi spoločnosťami FLG a Yasmina

| (190) | Komisia vo svojom rozhodnutí týkajúcom sa predaja aktív leteckého dopravcu Alitalia (34) usúdila, že ak sa nadobudnutie aktív uskutoční za trhovú cenu a nepreukazuje hospodársku kontinuitu medzi starou spoločnosťou a novou štruktúrou, nemožno predpokladať, že nová štruktúra využila konkurenčnú výhodu prostredníctvom štátnej pomoci, ktorá už bola poskytnutá pôvodnej spoločnosti. |
| --- | --- |

(190)

Komisia vo svojom rozhodnutí týkajúcom sa predaja aktív leteckého dopravcu Alitalia (34) usúdila, že ak sa nadobudnutie aktív uskutoční za trhovú cenu a nepreukazuje hospodársku kontinuitu medzi starou spoločnosťou a novou štruktúrou, nemožno predpokladať, že nová štruktúra využila konkurenčnú výhodu prostredníctvom štátnej pomoci, ktorá už bola poskytnutá pôvodnej spoločnosti.

34

| (191) | Podľa ustálenej judikatúry (35) sa hospodárska kontinuita medzi pôvodnou entitou a novou štruktúrou určuje na základe súboru ukazovateľov. Tento súbor ukazovateľov potvrdil súd vo veci Ryanair/Komisia (36). Nie je to však povinný súbor kumulatívnych požiadaviek, ktoré musia byť v každom prípade všetky splnené (37). Pri posudzovaní hospodárskej kontinuity medzi dvomi subjektami sa môžu zohľadniť tieto faktory:






  — | rozsah predaných aktív (aktíva a pasíva, pokračujúci stav zamestnancov, balíky aktív), |
| --- | --- | --- |

(191)

Podľa ustálenej judikatúry (35) sa hospodárska kontinuita medzi pôvodnou entitou a novou štruktúrou určuje na základe súboru ukazovateľov. Tento súbor ukazovateľov potvrdil súd vo veci Ryanair/Komisia (36). Nie je to však povinný súbor kumulatívnych požiadaviek, ktoré musia byť v každom prípade všetky splnené (37). Pri posudzovaní hospodárskej kontinuity medzi dvomi subjektami sa môžu zohľadniť tieto faktory:

35

36

37

—

rozsah predaných aktív (aktíva a pasíva, pokračujúci stav zamestnancov, balíky aktív),

| — | predajná cena, |
| --- | --- |

—

predajná cena,

| — | totožnosť kupujúceho (kupujúcich), |
| --- | --- |

—

totožnosť kupujúceho (kupujúcich),

| — | okamih predaja (po začatí predbežného posúdenia, formálneho vyšetrovacieho konania alebo po konečnom rozhodnutí) a |
| --- | --- |

—

okamih predaja (po začatí predbežného posúdenia, formálneho vyšetrovacieho konania alebo po konečnom rozhodnutí) a

| — | ekonomická logika transakcie. |
| --- | --- |

—

ekonomická logika transakcie.

7.2.2.1.   Rozsah predaných aktív

Rozsah predaných aktív

| (192) | Komisia na začiatku poznamenáva, že úplné prevzatie majetku predávajúceho kupujúcim v zásade môže smerovať k hospodárskej kontinuite medzi kupujúcim a predávajúcim. To však nemusí platiť, keď celkové posúdenie preukáže, že o rozsahu predaja rozhoduje trh. Napríklad, ak je rozsah predaja výsledkom otvoreného, transparentného, nediskriminačného a nepodmieneného verejného obstarávania, môže to poukazovať na hospodársku diskontinuitu. V tomto kontexte by mali mať uchádzači možnosť slobodne sa rozhodnúť, či budú predkladať ponuky na jednotlivé aktíva, skupinu aktív alebo všetky aktíva, nemali by byť nútení pristúpiť na zmluvy uzatvorené predávajúcim a mali by mať možnosť slobodne si vybrať či chcú prevziať všetkých zamestnancov predávajúceho, niektorých z nich alebo žiadneho z nich. |
| --- | --- |

(192)

Komisia na začiatku poznamenáva, že úplné prevzatie majetku predávajúceho kupujúcim v zásade môže smerovať k hospodárskej kontinuite medzi kupujúcim a predávajúcim. To však nemusí platiť, keď celkové posúdenie preukáže, že o rozsahu predaja rozhoduje trh. Napríklad, ak je rozsah predaja výsledkom otvoreného, transparentného, nediskriminačného a nepodmieneného verejného obstarávania, môže to poukazovať na hospodársku diskontinuitu. V tomto kontexte by mali mať uchádzači možnosť slobodne sa rozhodnúť, či budú predkladať ponuky na jednotlivé aktíva, skupinu aktív alebo všetky aktíva, nemali by byť nútení pristúpiť na zmluvy uzatvorené predávajúcim a mali by mať možnosť slobodne si vybrať či chcú prevziať všetkých zamestnancov predávajúceho, niektorých z nich alebo žiadneho z nich.

| (193) | Komisia poznamenáva, že vo zverejnenom oznámení o vyhlásení verejného obstarávania týkajúceho sa predaja majetku spoločnosti FLG bolo stanovené, že uchádzači mohli kúpiť 90 % podielov v spoločnosti FLG alebo realizovať porovnateľné ekonomické riešenie na prevzatie prevádzky letiska. To umožnilo uchádzačom predložiť ponuku na akcie v FLG, na aktíva alebo balíky aktív alebo nájsť iné ekonomické riešenie, ako napríklad prenájom aktív. To bolo potvrdené v informačnom memorande predloženom všetkým zainteresovaným uchádzačom pred predložením vyjadrenia záujmu. Uchádzačom bolo preto jasné, že mohli ponúknuť kúpu akcií, kúpu aktív alebo balíkov aktív. Z piatich uchádzačov, ktorí predložili predbežnú ponuku, dvaja uchádzači ponúkli kúpu aktív, zatiaľ čo ostatní uchádzači ponúkli kúpu akcií. Z troch uchádzačov, ktorí predložili záväznú ponuku, dvaja uchádzači ponúkli kúpu aktív a jeden ponúkol kúpu akcií. 3Y, holdingová spoločnosť spoločnosti Yasmina, ponúkla najvyššiu cenu za prevzatie balíka aktív. Podľa Nemecka spoločnosť Yasmina prevzala približne [...] % aktív spoločnosti FLG na základe účtovnej hodnoty aktív v porovnaní s hodnotou aktív, ktoré sa prevzali. Medzi nezakúpenými aktívami boli, okrem iného, [...]. |
| --- | --- |

(193)

Komisia poznamenáva, že vo zverejnenom oznámení o vyhlásení verejného obstarávania týkajúceho sa predaja majetku spoločnosti FLG bolo stanovené, že uchádzači mohli kúpiť 90 % podielov v spoločnosti FLG alebo realizovať porovnateľné ekonomické riešenie na prevzatie prevádzky letiska. To umožnilo uchádzačom predložiť ponuku na akcie v FLG, na aktíva alebo balíky aktív alebo nájsť iné ekonomické riešenie, ako napríklad prenájom aktív. To bolo potvrdené v informačnom memorande predloženom všetkým zainteresovaným uchádzačom pred predložením vyjadrenia záujmu. Uchádzačom bolo preto jasné, že mohli ponúknuť kúpu akcií, kúpu aktív alebo balíkov aktív. Z piatich uchádzačov, ktorí predložili predbežnú ponuku, dvaja uchádzači ponúkli kúpu aktív, zatiaľ čo ostatní uchádzači ponúkli kúpu akcií. Z troch uchádzačov, ktorí predložili záväznú ponuku, dvaja uchádzači ponúkli kúpu aktív a jeden ponúkol kúpu akcií. 3Y, holdingová spoločnosť spoločnosti Yasmina, ponúkla najvyššiu cenu za prevzatie balíka aktív. Podľa Nemecka spoločnosť Yasmina prevzala približne [...] % aktív spoločnosti FLG na základe účtovnej hodnoty aktív v porovnaní s hodnotou aktív, ktoré sa prevzali. Medzi nezakúpenými aktívami boli, okrem iného, [...].

| (194) | Komisia konštatuje, že nezakúpené aktíva boli predmetom dvoch zmlúv o prenájme medzi spoločnosťou Yasmina a mestom Lübeck. Jedna zmluva sa týkala letiskovej infraštruktúry a pozemkov, ktoré boli ešte pred predajom predmetom zmluvy o prenájme medzi spoločnosťou FLG a mestom Lübeck. Túto zmluvu o prenájme prevzala spoločnosť Yasmina. Druhá zmluva sa týkala zvyšných aktív letiska, ktoré boli prevedené zo spoločnosti FLG na mesto Lübeck, keď sa FLG včlenila do mesta Lübeck. |
| --- | --- |

(194)

Komisia konštatuje, že nezakúpené aktíva boli predmetom dvoch zmlúv o prenájme medzi spoločnosťou Yasmina a mestom Lübeck. Jedna zmluva sa týkala letiskovej infraštruktúry a pozemkov, ktoré boli ešte pred predajom predmetom zmluvy o prenájme medzi spoločnosťou FLG a mestom Lübeck. Túto zmluvu o prenájme prevzala spoločnosť Yasmina. Druhá zmluva sa týkala zvyšných aktív letiska, ktoré boli prevedené zo spoločnosti FLG na mesto Lübeck, keď sa FLG včlenila do mesta Lübeck.

| (195) | Skutočnosť, že spoločnosť FLG bola predaná v rámci predaja aktív a že veľkú časť aktív kupujúci nekúpil, poukazuje na absenciu hospodárskej kontinuity. Na druhej strane, spoločnosť Yasmina si prenajala aktíva, ktoré neboli predmetom nákupu od mesta Lübeck, čo poukazuje na to, že na základe výsledku postupu verejného obstarávania mohla spoločnosť Yasmina užívať všetky aktíva. Toto skôr poukazuje na existenciu hospodárskej kontinuity. |
| --- | --- |

(195)

Skutočnosť, že spoločnosť FLG bola predaná v rámci predaja aktív a že veľkú časť aktív kupujúci nekúpil, poukazuje na absenciu hospodárskej kontinuity. Na druhej strane, spoločnosť Yasmina si prenajala aktíva, ktoré neboli predmetom nákupu od mesta Lübeck, čo poukazuje na to, že na základe výsledku postupu verejného obstarávania mohla spoločnosť Yasmina užívať všetky aktíva. Toto skôr poukazuje na existenciu hospodárskej kontinuity.

| (196) | Pokiaľ ide o zamestnancov, v kúpnej zmluve bolo stanovené, že zamestnancov prevezme spoločnosť Yasmina podľa § 613a nemeckého občianskeho zákonníka (Bürgerliches Gesetzbuch, ďalej len „BGB“). § 613a BGD vychádza zo smernice Rady 2001/23/ES (38). V tomto paragrafe sú stanovené práva a povinnosti pri prevode podniku. Na spresnenie, podľa § 613a „... ak podnik alebo časť podniku prechádza na iného vlastníka prostredníctvom právnej transakcie, potom tento iný vlastník preberá práva a povinnosti vyplývajúce z pracovnoprávnych vzťahov existujúcich v čase prevodu. Ak sa tieto práva a povinnosti riadia právnymi ustanoveniami kolektívnej zmluvy alebo dohodou o práci, stanú sa súčasťou pracovnoprávneho vzťahu medzi novým vlastníkom a zamestnancom a nemôžu byť zmenené v neprospech zamestnanca pred uplynutím jedného roka od dátumu prevodu ...“ (39). Okrem toho predchádzajúci zamestnávateľ alebo nový vlastník musí zamestnancov, ktorých sa prevod týka, vopred písomne oboznámiť o prevode a zamestnanec môže písomne vzniesť námietku proti prevodu pracovnoprávneho vzťahu. |
| --- | --- |

(196)

Pokiaľ ide o zamestnancov, v kúpnej zmluve bolo stanovené, že zamestnancov prevezme spoločnosť Yasmina podľa § 613a nemeckého občianskeho zákonníka (Bürgerliches Gesetzbuch, ďalej len „BGB“). § 613a BGD vychádza zo smernice Rady 2001/23/ES (38). V tomto paragrafe sú stanovené práva a povinnosti pri prevode podniku. Na spresnenie, podľa § 613a „... ak podnik alebo časť podniku prechádza na iného vlastníka prostredníctvom právnej transakcie, potom tento iný vlastník preberá práva a povinnosti vyplývajúce z pracovnoprávnych vzťahov existujúcich v čase prevodu. Ak sa tieto práva a povinnosti riadia právnymi ustanoveniami kolektívnej zmluvy alebo dohodou o práci, stanú sa súčasťou pracovnoprávneho vzťahu medzi novým vlastníkom a zamestnancom a nemôžu byť zmenené v neprospech zamestnanca pred uplynutím jedného roka od dátumu prevodu ...“ (39). Okrem toho predchádzajúci zamestnávateľ alebo nový vlastník musí zamestnancov, ktorých sa prevod týka, vopred písomne oboznámiť o prevode a zamestnanec môže písomne vzniesť námietku proti prevodu pracovnoprávneho vzťahu.

38

39

| (197) | Na základe tohto právneho ustanovenia boli zamestnanci informovaní o prevode a prevzatí, pokiaľ nevzniesli námietky. V tomto prípade mala spoločnosť FLG [...] zamestnancov, z ktorých [...] sa voči prevzatiu ohradili. Pracovnoprávny vzťah týchto [...] zamestnancov prevzalo mesto Lübeck. |
| --- | --- |

(197)

Na základe tohto právneho ustanovenia boli zamestnanci informovaní o prevode a prevzatí, pokiaľ nevzniesli námietky. V tomto prípade mala spoločnosť FLG [...] zamestnancov, z ktorých [...] sa voči prevzatiu ohradili. Pracovnoprávny vzťah týchto [...] zamestnancov prevzalo mesto Lübeck.

| (198) | Presun aktív sa netýkal podmienky, ktorá by šla nad rámec zákonných povinností, ako je podmienka počtu zamestnancov, ktorí majú byť prevzatí alebo povinnosť držať zamestnancov nad rámec zvyčajných zmluvných záväzkov stanovených pracovným právom. |
| --- | --- |

(198)

Presun aktív sa netýkal podmienky, ktorá by šla nad rámec zákonných povinností, ako je podmienka počtu zamestnancov, ktorí majú byť prevzatí alebo povinnosť držať zamestnancov nad rámec zvyčajných zmluvných záväzkov stanovených pracovným právom.

| (199) | Jediné zmluvné ustanovenie, ktoré sa týkalo zamestnancov, je pripomienkou uplatniteľného pracovného práva; vo všeobecnosti skutočnosť, že väčšina zamestnancov bola prevedená, nemusí nutne naznačovať existenciu hospodárskej kontinuity (40). |
| --- | --- |

(199)

Jediné zmluvné ustanovenie, ktoré sa týkalo zamestnancov, je pripomienkou uplatniteľného pracovného práva; vo všeobecnosti skutočnosť, že väčšina zamestnancov bola prevedená, nemusí nutne naznačovať existenciu hospodárskej kontinuity (40).

40

| (200) | Avšak pri bližšej úvahe, vzhľadom na to, že spoločnosť Yasmina mohla vďaka kombinácii predaja časti aktív a dvoch zmlúv o prenájme na zvyšné aktíva užívať všetky aktíva, ktoré predtým vlastnila a užívala spoločnosť FLG, rozsah predaných aktív skôr poukazuje na existenciu hospodárskej kontinuity. |
| --- | --- |

(200)

Avšak pri bližšej úvahe, vzhľadom na to, že spoločnosť Yasmina mohla vďaka kombinácii predaja časti aktív a dvoch zmlúv o prenájme na zvyšné aktíva užívať všetky aktíva, ktoré predtým vlastnila a užívala spoločnosť FLG, rozsah predaných aktív skôr poukazuje na existenciu hospodárskej kontinuity.

7.2.2.2.   Predajná cena

Predajná cena

| (201) | Aby sa predišlo hospodárskej kontinuite, musia byť aktíva predané za trhovú cenu, napríklad prostredníctvom otvoreného, transparentného, nediskriminačného a nepodmieneného postupu verejného obstarávania. |
| --- | --- |

(201)

Aby sa predišlo hospodárskej kontinuite, musia byť aktíva predané za trhovú cenu, napríklad prostredníctvom otvoreného, transparentného, nediskriminačného a nepodmieneného postupu verejného obstarávania.

| (202) | Komisia musí posúdiť, či aktíva spoločnosti FLG boli skutočne predané v otvorenom, transparentnom, nediskriminačnom a nepodmienenom postupe verejného obstarávania uchádzačovi, ktorý predložil najvyššiu ponuku, berúc do úvahy bezpečnosť transakcie. |
| --- | --- |

(202)

Komisia musí posúdiť, či aktíva spoločnosti FLG boli skutočne predané v otvorenom, transparentnom, nediskriminačnom a nepodmienenom postupe verejného obstarávania uchádzačovi, ktorý predložil najvyššiu ponuku, berúc do úvahy bezpečnosť transakcie.

| (203) | V prvom rade Komisia poznamenáva, že výzva na predloženie vyjadrenia záujmu o aktíva spoločnosti FLG neobsahovala žiadne obmedzenie týkajúce sa strán, ktoré mohli predložiť ponuky a neobsahovala žiadne podmienky vzťahujúce sa na potenciálnych uchádzačov. Ktorýkoľvek subjekt mohol predložiť ponuku počas postupu verejného obstarávania. Okrem toho bola výzva uverejnená v elektronickom dodatku k Úradnému vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

(203)

V prvom rade Komisia poznamenáva, že výzva na predloženie vyjadrenia záujmu o aktíva spoločnosti FLG neobsahovala žiadne obmedzenie týkajúce sa strán, ktoré mohli predložiť ponuky a neobsahovala žiadne podmienky vzťahujúce sa na potenciálnych uchádzačov. Ktorýkoľvek subjekt mohol predložiť ponuku počas postupu verejného obstarávania. Okrem toho bola výzva uverejnená v elektronickom dodatku k Úradnému vestníku Európskej únie.

Úradnému vestníku Európskej únie

| (204) | Po druhé, pokiaľ ide o zásadu transparentnosti, Komisia poznamenáva, že uchádzači mali viac ako mesiac na to, aby sa rozhodli, či predložia vyjadrenie záujmu na základe informačného memoranda, ktoré si mohli vyžiadať od predávajúceho. Následne mali investori, ktorí predložili vyjadrenie záujmu, približne tri týždne na to, aby vyhodnotili informácie, ktoré im boli poskytnuté počas hĺbkovej analýzy (41) a rozhodli sa, či predložia predbežnú ponuku do 15. októbra 2012. Všetci investori, ktorí predložili predbežné ponuky, mali možnosť zúčastniť sa na informačnom stretnutí s predávajúcim. Lehota na predloženie záväzných ponúk bola do 20. novembra 2012. |
| --- | --- |

(204)

Po druhé, pokiaľ ide o zásadu transparentnosti, Komisia poznamenáva, že uchádzači mali viac ako mesiac na to, aby sa rozhodli, či predložia vyjadrenie záujmu na základe informačného memoranda, ktoré si mohli vyžiadať od predávajúceho. Následne mali investori, ktorí predložili vyjadrenie záujmu, približne tri týždne na to, aby vyhodnotili informácie, ktoré im boli poskytnuté počas hĺbkovej analýzy (41) a rozhodli sa, či predložia predbežnú ponuku do 15. októbra 2012. Všetci investori, ktorí predložili predbežné ponuky, mali možnosť zúčastniť sa na informačnom stretnutí s predávajúcim. Lehota na predloženie záväzných ponúk bola do 20. novembra 2012.

41

| (205) | Komisia ďalej poznamenáva, že predávajúci ešte pred uverejnením oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania určil kritériá, na základe ktorých sa mala vybrať ekonomicky najlepšia ponuka a od začiatku postupu poskytoval informácie o príslušných kritériách uchádzačom. |
| --- | --- |

(205)

Komisia ďalej poznamenáva, že predávajúci ešte pred uverejnením oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania určil kritériá, na základe ktorých sa mala vybrať ekonomicky najlepšia ponuka a od začiatku postupu poskytoval informácie o príslušných kritériách uchádzačom.

| (206) | Po tretie, uchádzači neboli diskriminovaní v žiadnej fáze výberového konania. Všetci uchádzači dostali rovnaké informácie a vysvetlenia týkajúce sa pravidiel a postupov verejného obstarávania, lehôt na predkladanie ponúk a spoločnosti FLG. Žiadnemu uchádzačovi nebola ponúknutá exkluzivita v rokovaniach. V záverečnej fáze predložili ponuky traja uchádzači. |
| --- | --- |

(206)

Po tretie, uchádzači neboli diskriminovaní v žiadnej fáze výberového konania. Všetci uchádzači dostali rovnaké informácie a vysvetlenia týkajúce sa pravidiel a postupov verejného obstarávania, lehôt na predkladanie ponúk a spoločnosti FLG. Žiadnemu uchádzačovi nebola ponúknutá exkluzivita v rokovaniach. V záverečnej fáze predložili ponuky traja uchádzači.

| (207) | Po vyhodnotení záväzných ponúk na základe kritérií stanovených pred začatím postupu dospelo mesto Lübeck k záveru, že ponuka spoločnosti 3Y bola z ekonomického hľadiska najvýhodnejšia. Mesto Lübeck prednieslo mestskému zastupiteľstvu návrh na uzavretie kúpnej zmluvy. Mestské zastupiteľstvo sa 29. novembra 2012 rozhodlo prijať ponuku spoločnosti Yasmina a aktíva spoločnosti FLG boli predané spoločnosti 3Y, ktorú na tieto účely založila spoločnosť Yasmina s účinnosťou od 1. januára 2013. |
| --- | --- |

(207)

Po vyhodnotení záväzných ponúk na základe kritérií stanovených pred začatím postupu dospelo mesto Lübeck k záveru, že ponuka spoločnosti 3Y bola z ekonomického hľadiska najvýhodnejšia. Mesto Lübeck prednieslo mestskému zastupiteľstvu návrh na uzavretie kúpnej zmluvy. Mestské zastupiteľstvo sa 29. novembra 2012 rozhodlo prijať ponuku spoločnosti Yasmina a aktíva spoločnosti FLG boli predané spoločnosti 3Y, ktorú na tieto účely založila spoločnosť Yasmina s účinnosťou od 1. januára 2013.

| (208) | Po štvrté, ponuka na predaj majetku je nepodmienená vtedy, keď potenciálny kupujúci má vo všeobecnosti možnosť získať majetok a použiť ho na vlastné účely bez ohľadu na to, či podniká v určitej oblasti alebo nie (42). V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že v uverejnenom oznámení o vyhlásení verejného obstarávania na predaj aktív spoločnosti FLG bolo stanové, že kupujúci by mal pokračovať v prevádzkovaní letiska. Spoločnosť Yasmina, ako úspešný uchádzač, teda zaplatila konečnú kúpnu cenu vo výške [...] EUR za nákup aktív spoločnosti FLG. Spoločnosť Yasmina uzatvorila aj dve zmluvy o prenájme týkajúce sa infraštruktúry, pozemkov a aktív vo vlastníctve mesta Lübeck. Výška nájomného predstavovala [...] EUR ročne a [...] EUR ročne. Mesto Lübeck sa zároveň zaviazalo poskytnúť spoločnosti Yasmina investičný grant vo výške [...] EUR pri splnení určitých podmienok. Predaj aktív spoločnosti FLG bol priamo spojený s budúcim investičným grantom pre spoločnosť Yasmina. Keďže budúci grant bol vyšší ako kúpna cena, predajná cena bola záporná. |
| --- | --- |

(208)

Po štvrté, ponuka na predaj majetku je nepodmienená vtedy, keď potenciálny kupujúci má vo všeobecnosti možnosť získať majetok a použiť ho na vlastné účely bez ohľadu na to, či podniká v určitej oblasti alebo nie (42). V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že v uverejnenom oznámení o vyhlásení verejného obstarávania na predaj aktív spoločnosti FLG bolo stanové, že kupujúci by mal pokračovať v prevádzkovaní letiska. Spoločnosť Yasmina, ako úspešný uchádzač, teda zaplatila konečnú kúpnu cenu vo výške [...] EUR za nákup aktív spoločnosti FLG. Spoločnosť Yasmina uzatvorila aj dve zmluvy o prenájme týkajúce sa infraštruktúry, pozemkov a aktív vo vlastníctve mesta Lübeck. Výška nájomného predstavovala [...] EUR ročne a [...] EUR ročne. Mesto Lübeck sa zároveň zaviazalo poskytnúť spoločnosti Yasmina investičný grant vo výške [...] EUR pri splnení určitých podmienok. Predaj aktív spoločnosti FLG bol priamo spojený s budúcim investičným grantom pre spoločnosť Yasmina. Keďže budúci grant bol vyšší ako kúpna cena, predajná cena bola záporná.

42

| (209) | Vzhľadom na tieto skutočnosti Komisia spochybňuje nepodmienenosť postupu verejného obstarávania. Ak sa predaj aktív realizoval v podmienenom tendre, nemožno sa domnievať, že transakcia bola v súlade s trhovými podmienkami vzhľadom na postup verejného obstarávania. Preto Komisia nie je v pozícií dospieť k záveru, či spoločnosť Yasmina zaplatila za aktíva spoločnosti FLG trhovú cenu. Ak by Yasmina skutočne zaplatila nižšiu ako trhovú cenu, poukazovalo by to na existenciu hospodárskej kontinuity. |
| --- | --- |

(209)

Vzhľadom na tieto skutočnosti Komisia spochybňuje nepodmienenosť postupu verejného obstarávania. Ak sa predaj aktív realizoval v podmienenom tendre, nemožno sa domnievať, že transakcia bola v súlade s trhovými podmienkami vzhľadom na postup verejného obstarávania. Preto Komisia nie je v pozícií dospieť k záveru, či spoločnosť Yasmina zaplatila za aktíva spoločnosti FLG trhovú cenu. Ak by Yasmina skutočne zaplatila nižšiu ako trhovú cenu, poukazovalo by to na existenciu hospodárskej kontinuity.

7.2.2.3.   Identita kupujúceho

Identita kupujúceho

| (210) | Kupujúcim bola dcérska spoločnosť 3Y, spoločnosť Yasmina. Jediným vlastníkom 3Y bol občan Saudskej Arábie Adel Mohammed Saleh M. Alghanmi. Yasmina bola súkromným podnikom so žiadnymi predchádzajúcimi väzbami na spoločnosť FLG alebo mesto Lübeck. Skutočnosť, že spoločnosť Yasmina bola nezávislá od spoločnosti FLG ako aj od subjektov verejného sektora poukazuje na neexistenciu hospodárskej kontinuity. Komisia preto dospela k záveru, že identita kupujúceho nepoukazuje na existenciu hospodárskej kontinuity. |
| --- | --- |

(210)

Kupujúcim bola dcérska spoločnosť 3Y, spoločnosť Yasmina. Jediným vlastníkom 3Y bol občan Saudskej Arábie Adel Mohammed Saleh M. Alghanmi. Yasmina bola súkromným podnikom so žiadnymi predchádzajúcimi väzbami na spoločnosť FLG alebo mesto Lübeck. Skutočnosť, že spoločnosť Yasmina bola nezávislá od spoločnosti FLG ako aj od subjektov verejného sektora poukazuje na neexistenciu hospodárskej kontinuity. Komisia preto dospela k záveru, že identita kupujúceho nepoukazuje na existenciu hospodárskej kontinuity.

7.2.2.4.   Čas predaja

Čas predaja

| (211) | Mesto Lübeck malo v úmysle privatizovať letisko pred tým, ako Komisia začala akékoľvek zisťovania. Po neúspešnej prvej privatizácii spoločnosťou Infratil v roku 2009 mesto Lübeck začalo druhý pokus v roku 2012, ktorý bol zavŕšený privatizáciou letiska spoločnosťou Yasmina. Predaj spoločnosti Yasmina sa uskutočnil po rozhodnutiach o začatí konania z rokov 2007 a 2012, ale predtým, ako Komisia prijala konečné rozhodnutie. Skutočnosť, že predaj letiska je súčasťou pokračujúceho úsilia mesta Lübeck o privatizáciu letiska, naznačuje, že nejde o úmyselný pokus vyhnúť sa vráteniu pomoci. Čas predaja poukazuje na absenciu hospodárskej kontinuity. |
| --- | --- |

(211)

Mesto Lübeck malo v úmysle privatizovať letisko pred tým, ako Komisia začala akékoľvek zisťovania. Po neúspešnej prvej privatizácii spoločnosťou Infratil v roku 2009 mesto Lübeck začalo druhý pokus v roku 2012, ktorý bol zavŕšený privatizáciou letiska spoločnosťou Yasmina. Predaj spoločnosti Yasmina sa uskutočnil po rozhodnutiach o začatí konania z rokov 2007 a 2012, ale predtým, ako Komisia prijala konečné rozhodnutie. Skutočnosť, že predaj letiska je súčasťou pokračujúceho úsilia mesta Lübeck o privatizáciu letiska, naznačuje, že nejde o úmyselný pokus vyhnúť sa vráteniu pomoci. Čas predaja poukazuje na absenciu hospodárskej kontinuity.

| (212) | Okrem toho súd už skôr potvrdil, že ide o hospodársku kontinuitu, keď existuje „objektívna skutočnosť, že účelom prevodu je vyhnúť sa povinnosti vrátiť predmetnú pomoc.“ (43) Vzhľadom na to, že v predmetnej záležitosti Komisia neprijala rozhodnutie o existencii pomoci letisku Lübeck od roku 2007, kedy bola vec po prvýkrát otvorená, nemožno dospieť k záveru, že takýto zámer bol prítomný v čase privatizácie. Naopak v tomto prípade mesto Lübeck konalo ekonomicky konzistentným spôsobom, pretože privatizácia letiska bola naplánovaná skôr, ako Komisia začala mať otázky týkajúce sa možnej štátnej pomoci letisku Lübeck (44). |
| --- | --- |

(212)

Okrem toho súd už skôr potvrdil, že ide o hospodársku kontinuitu, keď existuje „objektívna skutočnosť, že účelom prevodu je vyhnúť sa povinnosti vrátiť predmetnú pomoc.“ (43) Vzhľadom na to, že v predmetnej záležitosti Komisia neprijala rozhodnutie o existencii pomoci letisku Lübeck od roku 2007, kedy bola vec po prvýkrát otvorená, nemožno dospieť k záveru, že takýto zámer bol prítomný v čase privatizácie. Naopak v tomto prípade mesto Lübeck konalo ekonomicky konzistentným spôsobom, pretože privatizácia letiska bola naplánovaná skôr, ako Komisia začala mať otázky týkajúce sa možnej štátnej pomoci letisku Lübeck (44).

43

44

| (213) | Okrem toho súd už predtým rozhodol, že môže existovať hospodárska kontinuita, ak bola spoločnosť založená so zámerom pokračovať v niektorých činnostiach podniku, ktorý sa ocitol v konkurze (45). Toto však nie je tento prípad, keďže mesto Lübeck začalo a dokončilo predaj spoločnosti Yasmina bez toho, aby bola spoločnosť FLG v konkurze. Komisia preto dospela k záveru, že čas predaja nepoukazuje na hospodársku kontinuitu. |
| --- | --- |

(213)

Okrem toho súd už predtým rozhodol, že môže existovať hospodárska kontinuita, ak bola spoločnosť založená so zámerom pokračovať v niektorých činnostiach podniku, ktorý sa ocitol v konkurze (45). Toto však nie je tento prípad, keďže mesto Lübeck začalo a dokončilo predaj spoločnosti Yasmina bez toho, aby bola spoločnosť FLG v konkurze. Komisia preto dospela k záveru, že čas predaja nepoukazuje na hospodársku kontinuitu.

45

7.2.2.5.   Ekonomická logika transakcie

Ekonomická logika transakcie

| (214) | Pri predkladaní svojho vyjadrenia záujmu predložila spoločnosť Yasmina ambiciózny podnikateľský plán zameraný na transformáciu letiska Lübeck na moderné letisko, ktoré by bolo atraktívne pre rôzne podniky. Plánom bolo prilákať podniky moderným podnikovým parkom využívajúcim vyspelé technológie, ktorý mal zahŕňať kiná, banky, kaviarne, reštaurácie a parkovacie miesta so špeciálnymi skúšobnými dráhami, motokárovúdráhu, klzisko, luxusné módne butiky, butikový hotel, kongresové centrum a centrum veľkoobchodného predaja módnych výrobkov. Okrem toho sa plánovala výstavba strediska nákladnej dopravy, ktoré by spájalo vodné cesty s pozemnými a leteckými cestami a uľahčilo dopravu. Počítalo sa aj s možnosťou skladovania, dlhšími vzletovými a pristávacími dráhami a infraštruktúrou na údržbu. Ďalej sa plánovali aj ďalšie úpravy vtedajšieho podnikateľského plánu, ako napríklad lacné palivo pre malé lietadlá, samoobslužné odbavovacie služby, stále prevádzky ponúkajúce luxusné služby pre VIP pasažierov, propagácia letiska ako miesta pre letecké prehliadky a expozície letectva. Zároveň malo letisko Lübeck naďalej fungovať ako letisko, čiže ponúkať charterové a pravidelné lety. Z pohľadu ex ante malo letisko Lübeck zostať letiskom, ale so zmeneným podnikateľským plánom. |
| --- | --- |

(214)

Pri predkladaní svojho vyjadrenia záujmu predložila spoločnosť Yasmina ambiciózny podnikateľský plán zameraný na transformáciu letiska Lübeck na moderné letisko, ktoré by bolo atraktívne pre rôzne podniky. Plánom bolo prilákať podniky moderným podnikovým parkom využívajúcim vyspelé technológie, ktorý mal zahŕňať kiná, banky, kaviarne, reštaurácie a parkovacie miesta so špeciálnymi skúšobnými dráhami, motokárovúdráhu, klzisko, luxusné módne butiky, butikový hotel, kongresové centrum a centrum veľkoobchodného predaja módnych výrobkov. Okrem toho sa plánovala výstavba strediska nákladnej dopravy, ktoré by spájalo vodné cesty s pozemnými a leteckými cestami a uľahčilo dopravu. Počítalo sa aj s možnosťou skladovania, dlhšími vzletovými a pristávacími dráhami a infraštruktúrou na údržbu. Ďalej sa plánovali aj ďalšie úpravy vtedajšieho podnikateľského plánu, ako napríklad lacné palivo pre malé lietadlá, samoobslužné odbavovacie služby, stále prevádzky ponúkajúce luxusné služby pre VIP pasažierov, propagácia letiska ako miesta pre letecké prehliadky a expozície letectva. Zároveň malo letisko Lübeck naďalej fungovať ako letisko, čiže ponúkať charterové a pravidelné lety. Z pohľadu ex ante malo letisko Lübeck zostať letiskom, ale so zmeneným podnikateľským plánom.

ex ante

| (215) | Komisia poznamenáva, že zatiaľ čo obchodná koncepcia spoločnosti Yasmina sa líšila od činností vykonávaných spoločnosťou FLG, Yasmina stále plánovala ponúkať podobné činnosti v oblasti letectva ako spoločnosť FLG. Pri celkovom pohľade toto skôr poukazuje na existenciu hospodárskej kontinuity. Skutočnosť, že ex post bola spoločnosť Yasmina schopná ponúkať iba činnosti v oblasti letectva v obmedzenej miere, keďže spoločnosť Ryanair odišla z Lübecku a začala lietať z neďalekého letiska Hamburg, tento záver nemení. |
| --- | --- |

(215)

Komisia poznamenáva, že zatiaľ čo obchodná koncepcia spoločnosti Yasmina sa líšila od činností vykonávaných spoločnosťou FLG, Yasmina stále plánovala ponúkať podobné činnosti v oblasti letectva ako spoločnosť FLG. Pri celkovom pohľade toto skôr poukazuje na existenciu hospodárskej kontinuity. Skutočnosť, že ex post bola spoločnosť Yasmina schopná ponúkať iba činnosti v oblasti letectva v obmedzenej miere, keďže spoločnosť Ryanair odišla z Lübecku a začala lietať z neďalekého letiska Hamburg, tento záver nemení.

ex post

7.2.2.6.   Záver o hospodárskej kontinuite medzi spoločnosťami FLG a Yasmina

Záver o hospodárskej kontinuite medzi spoločnosťami FLG a Yasmina

| (216) | Komisia poznamenáva, že niektoré ukazovatele naznačujú absenciu hospodárskej kontinuity medzi spoločnosťami FLG a Yasmina a niektoré poukazujú na existenciu hospodárskej kontinuity. Čo je najdôležitejšie, Komisia nemôže vylúčiť, že spoločnosť Yasmina zaplatila nižšiu ako trhovú cenu za aktíva spoločnosti FLG. Preto napriek tomu, že niektoré ukazovatele poukazujú na absenciu hospodárskej kontinuity, Komisia nemôže vylúčiť, že medzi spoločnosťami FLG a Yasmina existovala hospodárska kontinuita. Avšak Komisia poznamenáva, že spoločnosti 3Y a Yasmina boli aj tak medzičasom zrušené. Takže hoci by existovala hospodárska kontinuita medzi spoločnosťami FLG a Yasmina, povinnosť vrátenia sa už nemohla rozšíriť na spoločnosť Yasmina. |
| --- | --- |

(216)

Komisia poznamenáva, že niektoré ukazovatele naznačujú absenciu hospodárskej kontinuity medzi spoločnosťami FLG a Yasmina a niektoré poukazujú na existenciu hospodárskej kontinuity. Čo je najdôležitejšie, Komisia nemôže vylúčiť, že spoločnosť Yasmina zaplatila nižšiu ako trhovú cenu za aktíva spoločnosti FLG. Preto napriek tomu, že niektoré ukazovatele poukazujú na absenciu hospodárskej kontinuity, Komisia nemôže vylúčiť, že medzi spoločnosťami FLG a Yasmina existovala hospodárska kontinuita. Avšak Komisia poznamenáva, že spoločnosti 3Y a Yasmina boli aj tak medzičasom zrušené. Takže hoci by existovala hospodárska kontinuita medzi spoločnosťami FLG a Yasmina, povinnosť vrátenia sa už nemohla rozšíriť na spoločnosť Yasmina.

7.2.3.   
  Hospodárska kontinuita medzi spoločnosťami FLG a PuRen

Hospodárska kontinuita medzi spoločnosťami FLG a PuRen

| (217) | V prípade, že medzi spoločnosťami FLG a Yasmina existovala hospodárska kontinuita a vzhľadom na to, že spoločnosť Yasmina bola medzitým zrušená, Komisia musí posúdiť, či nadobúdateľ aktív spoločnosti Yasmina využíval výhody potenciálnej štátnej pomoci pre spoločnosť FLG a či by sa povinnosť vrátenia mala rozšíriť na tohto nadobúdateľa. |
| --- | --- |

(217)

V prípade, že medzi spoločnosťami FLG a Yasmina existovala hospodárska kontinuita a vzhľadom na to, že spoločnosť Yasmina bola medzitým zrušená, Komisia musí posúdiť, či nadobúdateľ aktív spoločnosti Yasmina využíval výhody potenciálnej štátnej pomoci pre spoločnosť FLG a či by sa povinnosť vrátenia mala rozšíriť na tohto nadobúdateľa.

| (218) | Aktíva spoločnosti Yasmina sa pred jej zrušením predali inému súkromnému investorovi, spoločnosti PuRen. Komisia poznamenáva, že aktíva spoločnosti Yasmina sa predali v insolvenčnom konaní pod dohľadom súdu v súlade s nemeckým insolvenčným poriadkom (46). To zdanlivo naznačuje, že v každom prípade, ak medzi spoločnosťami FLG a Yasmina existovala hospodárska kontinuita, reťazec hospodárskej kontinuity by sa bol v tomto štádiu prerušil. Spoločnosť PuRen preto nevyužívala potenciálnu štátnu pomoc pre spoločnosť FLG. |
| --- | --- |

(218)

Aktíva spoločnosti Yasmina sa pred jej zrušením predali inému súkromnému investorovi, spoločnosti PuRen. Komisia poznamenáva, že aktíva spoločnosti Yasmina sa predali v insolvenčnom konaní pod dohľadom súdu v súlade s nemeckým insolvenčným poriadkom (46). To zdanlivo naznačuje, že v každom prípade, ak medzi spoločnosťami FLG a Yasmina existovala hospodárska kontinuita, reťazec hospodárskej kontinuity by sa bol v tomto štádiu prerušil. Spoločnosť PuRen preto nevyužívala potenciálnu štátnu pomoc pre spoločnosť FLG.

46

7.2.4.   
  Výhoda predanej hospodárskej činnosti

Výhoda predanej hospodárskej činnosti

| (219) | Hlavná hospodárska činnosť, ktorú spoločnosť FLG vykonávala, t. j. prevádzka letiska Lübeck, už takisto neexistuje vzhľadom na to, že letisko Lübeck prestalo prevádzkovať pravidelné a charterové lety. V čase tohto rozhodnutia nepôsobí na letisku Lübeck žiadny letecký dopravca. Z toho dôvodu predaná hospodárska činnosť nemohla mať prospech ani z potenciálnej štátnej pomoci pre spoločnosť FLG. |
| --- | --- |

(219)

Hlavná hospodárska činnosť, ktorú spoločnosť FLG vykonávala, t. j. prevádzka letiska Lübeck, už takisto neexistuje vzhľadom na to, že letisko Lübeck prestalo prevádzkovať pravidelné a charterové lety. V čase tohto rozhodnutia nepôsobí na letisku Lübeck žiadny letecký dopravca. Z toho dôvodu predaná hospodárska činnosť nemohla mať prospech ani z potenciálnej štátnej pomoci pre spoločnosť FLG.

| (220) | Komisia musí okrem toho posúdiť, či záporná predajná cena zaplatená spoločnosťou Yasmina za aktíva spoločnosti FLG predsa mohla poskytnúť výhodu predanej hospodárskej činnosti (47), v tomto prípade letisku. Na tento účel musí Komisia posúdiť, či mesto Lübeck konalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Náklady na predaj letiska by sa museli porovnať s nákladmi na kontrafaktuálny scenár, ktorým by v danom prípade mohlo byť zatvorenie letiska alebo pokračovanie prevádzky letiska spoločnosťou FLG. |
| --- | --- |

(220)

Komisia musí okrem toho posúdiť, či záporná predajná cena zaplatená spoločnosťou Yasmina za aktíva spoločnosti FLG predsa mohla poskytnúť výhodu predanej hospodárskej činnosti (47), v tomto prípade letisku. Na tento účel musí Komisia posúdiť, či mesto Lübeck konalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Náklady na predaj letiska by sa museli porovnať s nákladmi na kontrafaktuálny scenár, ktorým by v danom prípade mohlo byť zatvorenie letiska alebo pokračovanie prevádzky letiska spoločnosťou FLG.

47

| (221) | Komisia sa však domnieva, že nie je potrebné posúdiť, či sa zápornou predajnou cenou poskytla výhoda predanej hospodárskej činnosti, a to vzhľadom na to, že v čase tohto rozhodnutia nepôsobí na letisku Lübeck žiadny letecký dopravca, a preto nie sú v ponuke žiadne pravidelné ani charterové lety na letisko Lübeck alebo z letiska Lübeck. Predaná hospodárska činnosť zmizla z trhu. |
| --- | --- |

(221)

Komisia sa však domnieva, že nie je potrebné posúdiť, či sa zápornou predajnou cenou poskytla výhoda predanej hospodárskej činnosti, a to vzhľadom na to, že v čase tohto rozhodnutia nepôsobí na letisku Lübeck žiadny letecký dopravca, a preto nie sú v ponuke žiadne pravidelné ani charterové lety na letisko Lübeck alebo z letiska Lübeck. Predaná hospodárska činnosť zmizla z trhu.

| (222) | Týmto konštatovaním nie je dotknuté posúdenie toho, či nedávny predaj letiska Lübeck spoločnosti Stöcker predstavoval štátnu pomoc pre nadobúdateľa. Komisia okrem toho pripomína Nemecku, že každé opatrenie zamerané na prípravu letiska Lübeck na zavedenie pravidelných alebo charterových letov v budúcnosti je predmetom kontroly štátnej pomoci a musí byť oznámené Komisii. |
| --- | --- |

(222)

Týmto konštatovaním nie je dotknuté posúdenie toho, či nedávny predaj letiska Lübeck spoločnosti Stöcker predstavoval štátnu pomoc pre nadobúdateľa. Komisia okrem toho pripomína Nemecku, že každé opatrenie zamerané na prípravu letiska Lübeck na zavedenie pravidelných alebo charterových letov v budúcnosti je predmetom kontroly štátnej pomoci a musí byť oznámené Komisii.

7.2.5.   
  Záver

Záver

| (223) | Komisia konštatuje, že nie je potrebné prijať rozhodnutie v súvislosti s tým, či potenciálna štátna pomoc pre spoločnosť FLG predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a ak áno, či by takáto štátna pomoc mohla byť vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Právny subjekt FLG prestal existovať a rovnako aj jeho hospodárska činnosť. Okrem toho, keby aj existovala hospodárska kontinuita medzi spoločnosťami FLG a Yasmina, nebolo by už možné vymáhať pomoc od spoločnosti Yasmina, keďže bola zrušená a jej aktíva sa predali v insolvenčnom konaní pod dohľadom súdu v súlade s nemeckým insolvenčným právom. |
| --- | --- |

(223)

Komisia konštatuje, že nie je potrebné prijať rozhodnutie v súvislosti s tým, či potenciálna štátna pomoc pre spoločnosť FLG predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a ak áno, či by takáto štátna pomoc mohla byť vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Právny subjekt FLG prestal existovať a rovnako aj jeho hospodárska činnosť. Okrem toho, keby aj existovala hospodárska kontinuita medzi spoločnosťami FLG a Yasmina, nebolo by už možné vymáhať pomoc od spoločnosti Yasmina, keďže bola zrušená a jej aktíva sa predali v insolvenčnom konaní pod dohľadom súdu v súlade s nemeckým insolvenčným právom.

7.3.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI INFRATIL

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI INFRATIL

7.3.1.   
  Predaj akcií spoločnosti FLG

Predaj akcií spoločnosti FLG

7.3.1.1.   Výhoda

Výhoda

| (224) | Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných podmienok, teda bez zásahu štátu (48). |
| --- | --- |

(224)

Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných podmienok, teda bez zásahu štátu (48).

48

| (225) | Podľa článku 345 ZFEÚ „Zmluvy sa nedotýkajú úpravy vlastníckych vzťahov uplatňovanej v členských štátoch“. Privatizácia firmy – prechod z verejného do súkromného sektora – je voľba hospodárskej politiky, ktorá sama osebe patrí do výlučnej právomoci členských štátov. |
| --- | --- |

(225)

Podľa článku 345 ZFEÚ „Zmluvy sa nedotýkajú úpravy vlastníckych vzťahov uplatňovanej v členských štátoch“. Privatizácia firmy – prechod z verejného do súkromného sektora – je voľba hospodárskej politiky, ktorá sama osebe patrí do výlučnej právomoci členských štátov.

| (226) | V súlade s ustálenou judikatúrou (49) a s postupom Komisie (50), ak členský štát predáva akcie podnikov, nadobúdateľ nezískava výhodu v prípade, že konanie členského štátu je v súlade s konaním súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. To je prípad, keď do transakcie vstúpil hypotetický súkromný akcionár motivovaný perspektívou zisku. Iné dôvody ako ekonomické, napríklad zdôvodnenia týkajúce sa priemyselnej politiky, udržanie zamestnanosti či ciele regionálneho rozvoja, teda nemožno brať do úvahy. Komisia a Súdny dvor túto zásadu opakovane potvrdili (51). |
| --- | --- |

(226)

V súlade s ustálenou judikatúrou (49) a s postupom Komisie (50), ak členský štát predáva akcie podnikov, nadobúdateľ nezískava výhodu v prípade, že konanie členského štátu je v súlade s konaním súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. To je prípad, keď do transakcie vstúpil hypotetický súkromný akcionár motivovaný perspektívou zisku. Iné dôvody ako ekonomické, napríklad zdôvodnenia týkajúce sa priemyselnej politiky, udržanie zamestnanosti či ciele regionálneho rozvoja, teda nemožno brať do úvahy. Komisia a Súdny dvor túto zásadu opakovane potvrdili (51).

49

50

51

| (227) | V rozsudku vo veci Stardust Marine Súdny dvor konštatoval, že „[...] na účely zistenia, či sa štát správal alebo nesprával ako obozretný investor v trhovom hospodárstve, treba vychádzať z kontextu času, keď boli opatrenia finančnej pomoci prijaté, aby bolo možné posúdiť, či správanie štátu bolo hospodársky rozumné, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii.“ (52) |
| --- | --- |

(227)

V rozsudku vo veci Stardust Marine Súdny dvor konštatoval, že „[...] na účely zistenia, či sa štát správal alebo nesprával ako obozretný investor v trhovom hospodárstve, treba vychádzať z kontextu času, keď boli opatrenia finančnej pomoci prijaté, aby bolo možné posúdiť, či správanie štátu bolo hospodársky rozumné, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii.“ (52)

Stardust Marine

52

| (228) | Preto s cieľom posúdiť, či mesto Lübeck pri privatizácii letiska Lübeck konalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, je potrebné oceniť možnosti, ktoré mesto Lübeck malo v tom čase, s cieľom overiť, či si mesto Lübeck vybralo finančne najvýhodnejšiu dostupnú možnosť. Posúdenie vykonané jednou alebo viacerými nezávislými audítorskými spoločnosťami môže v zásade slúžiť ako dôkaz o trhovej hodnote transakcie. |
| --- | --- |

(228)

Preto s cieľom posúdiť, či mesto Lübeck pri privatizácii letiska Lübeck konalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, je potrebné oceniť možnosti, ktoré mesto Lübeck malo v tom čase, s cieľom overiť, či si mesto Lübeck vybralo finančne najvýhodnejšiu dostupnú možnosť. Posúdenie vykonané jednou alebo viacerými nezávislými audítorskými spoločnosťami môže v zásade slúžiť ako dôkaz o trhovej hodnote transakcie.

| (229) | V roku 2004 mesto Lübeck nariadilo ocenenie zatvorenia a pokračovania prevádzky letiska prostredníctvom nezávislej súkromnej banky (53) („štúdia Berenberg“). Štúdia Berenberg posúdila hodnotu týchto možností v najhoršom a najlepšom možnom prípade:

  Tabuľka 9


  Možnosti mesta Lübeck a ocenenie spoločnosťou Berenberg Consult









  Možnosti | Najhorší prípad (v EUR) | Najlepší prípad (v EUR) | Stredná hodnota (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Privatizácia (najlepší prípad vrátane dotácií, predaja miesta letiska v roku 2009, dlžobného úpisu „Besserungsschein“) | [...] | [...] | [...] |
| Bežné zatvorenie (Ordentliche Schließung) (najlepší prípad bez priamej zodpovednosti akcionárov „Durchgriffshaftung“) | [...] | [...] | [...] |
| Insolventnosť (najlepší prípad bez Durchgriffshaftung) | [...] | [...] | [...] |
| Pokračovanie prevádzky ako predtým (bez rozdielu medzi najlepším a najhorším prípadom) | [...] | [...] | [...] |

(229)

V roku 2004 mesto Lübeck nariadilo ocenenie zatvorenia a pokračovania prevádzky letiska prostredníctvom nezávislej súkromnej banky (53) („štúdia Berenberg“). Štúdia Berenberg posúdila hodnotu týchto možností v najhoršom a najlepšom možnom prípade:

53

Tabuľka 9

Tabuľka 9

Možnosti mesta Lübeck a ocenenie spoločnosťou Berenberg Consult

Možnosti mesta Lübeck a ocenenie spoločnosťou Berenberg Consult

Možnosti

Najhorší prípad (v EUR)

Najlepší prípad (v EUR)

Stredná hodnota (v EUR)

Privatizácia (najlepší prípad vrátane dotácií, predaja miesta letiska v roku 2009, dlžobného úpisu „Besserungsschein“)

[...]

[...]

[...]

Bežné zatvorenie (Ordentliche Schließung) (najlepší prípad bez priamej zodpovednosti akcionárov „Durchgriffshaftung“)

[...]

[...]

[...]

Insolventnosť (najlepší prípad bez Durchgriffshaftung)

[...]

[...]

[...]

Pokračovanie prevádzky ako predtým (bez rozdielu medzi najlepším a najhorším prípadom)

[...]

[...]

[...]

| (230) | Referenčný dátum („Stichtag“) bol 31. december 2003. V štúdii Berenberg sa dospelo k záveru, že náklady na pokračovanie prevádzky by siahali do výšky [...] EUR. V štúdii Berenberg sa tieto náklady odhadovali za predpokladu, že letisko bude v nasledujúcich rokoch vykazovať stratu. V prípade možnosti privatizácie sa náklady v ocenení odhadovali medzi [...] EUR a [...] EUR. Toto ocenenie zahŕňalo pozitívnu kúpnu cenu vo výške [...] EUR. Keďže potenciálny kupujúci letiska by zohľadnil očakávané straty v kúpnej cene, táto odhadovaná cena naznačuje, že v ocenení sa po privatizácii predpokladala ziskovosť. Predpoklad ziskovosti možno vysvetliť vyššou efektívnosťou po privatizácii a očakávaným nárastom počtu cestujúcich. Preto je to opodstatnené. Najmä spoločnosť Ryanair oznámila, že v prípade rozšírenia vzletovej a pristávacej dráhy vytvorí na letisku Lübeck základňu. |
| --- | --- |

(230)

Referenčný dátum („Stichtag“) bol 31. december 2003. V štúdii Berenberg sa dospelo k záveru, že náklady na pokračovanie prevádzky by siahali do výšky [...] EUR. V štúdii Berenberg sa tieto náklady odhadovali za predpokladu, že letisko bude v nasledujúcich rokoch vykazovať stratu. V prípade možnosti privatizácie sa náklady v ocenení odhadovali medzi [...] EUR a [...] EUR. Toto ocenenie zahŕňalo pozitívnu kúpnu cenu vo výške [...] EUR. Keďže potenciálny kupujúci letiska by zohľadnil očakávané straty v kúpnej cene, táto odhadovaná cena naznačuje, že v ocenení sa po privatizácii predpokladala ziskovosť. Predpoklad ziskovosti možno vysvetliť vyššou efektívnosťou po privatizácii a očakávaným nárastom počtu cestujúcich. Preto je to opodstatnené. Najmä spoločnosť Ryanair oznámila, že v prípade rozšírenia vzletovej a pristávacej dráhy vytvorí na letisku Lübeck základňu.

| (231) | Vzhľadom na uvedené sa mesto Lübeck rozhodlo iniciovať proces privatizácie letiska, keďže to bola finančne najvýhodnejšia dostupná možnosť. Komisia poznamenáva, že v štúdii Berenberg sa očakávalo, že činnosti letiska bude možné predať za pozitívnu cenu, pričom keby zostali vo verejnom sektore, očakávalo by sa, že tieto činnosti budú trvalo vykazovať straty. |
| --- | --- |

(231)

Vzhľadom na uvedené sa mesto Lübeck rozhodlo iniciovať proces privatizácie letiska, keďže to bola finančne najvýhodnejšia dostupná možnosť. Komisia poznamenáva, že v štúdii Berenberg sa očakávalo, že činnosti letiska bude možné predať za pozitívnu cenu, pričom keby zostali vo verejnom sektore, očakávalo by sa, že tieto činnosti budú trvalo vykazovať straty.

| (232) | Dohoda uzavretá medzi mestom Lübeck a spoločnosťou Infratil pozostáva z niekoľkých prvkov a obsahuje rôzne scenáre, ktoré odrážajú situáciu v októbri 2005. |
| --- | --- |

(232)

Dohoda uzavretá medzi mestom Lübeck a spoločnosťou Infratil pozostáva z niekoľkých prvkov a obsahuje rôzne scenáre, ktoré odrážajú situáciu v októbri 2005.

| (233) | Vzhľadom na to, že územné rozhodnutie bolo pozastavené rozsudkom OVG vo Šlezvicku v júli 2005 (pozri odôvodnenie 78), spoločnosti Infratil sa zabránilo v rozšírení letiska. Z toho dôvodu sa hodnota spoločnosti FLG znížila. Okrem toho plánované rozširovanie ponuky služieb zo strany spoločnosti Ryanair, a teda aj ziskovosť letiska do značnej miery záviseli od získania územného rozhodnutia v budúcnosti. |
| --- | --- |

(233)

Vzhľadom na to, že územné rozhodnutie bolo pozastavené rozsudkom OVG vo Šlezvicku v júli 2005 (pozri odôvodnenie 78), spoločnosti Infratil sa zabránilo v rozšírení letiska. Z toho dôvodu sa hodnota spoločnosti FLG znížila. Okrem toho plánované rozširovanie ponuky služieb zo strany spoločnosti Ryanair, a teda aj ziskovosť letiska do značnej miery záviseli od získania územného rozhodnutia v budúcnosti.

OVG vo Šlezvicku

| (234) | Spoločnosť Infratil, ktorá je novozélandským investorom a je jedným z prvých súkromných investorov, ktorí investovali do regionálneho letiska v kontinentálnej Európe, mala len malú informačnú základňu pre svoje posúdenie rizika. Na základe predchádzajúcich skúseností a vedomostí o nemeckom správnom konaní mohlo mesto Lübeck dôvodne očakávať získanie územného rozhodnutia. Zároveň muselo mesto Lübeck súhlasiť s tým, že spoločnosť Infratil by konaniu o územnom rozhodnutí pripisovala vyššie riziko, a tak muselo mesto Lübeck akceptovať skutočnosť, že spoločnosť Infratil od začiatku nebude ochotná zaplatiť celú kúpnu cenu. Výsledkom bolo rokovanie o predajnej opcii, ako aj rozdelenie kúpnej ceny na kúpnu cenu I s okamžitou splatnosťou a kúpnu cenu II, ktorá bola splatná až v prípade získania územného rozhodnutia. Komisia vzhľadom na okolnosti dospela k záveru, že súkromný akcionár by rokoval o podobných možnostiach. |
| --- | --- |

(234)

Spoločnosť Infratil, ktorá je novozélandským investorom a je jedným z prvých súkromných investorov, ktorí investovali do regionálneho letiska v kontinentálnej Európe, mala len malú informačnú základňu pre svoje posúdenie rizika. Na základe predchádzajúcich skúseností a vedomostí o nemeckom správnom konaní mohlo mesto Lübeck dôvodne očakávať získanie územného rozhodnutia. Zároveň muselo mesto Lübeck súhlasiť s tým, že spoločnosť Infratil by konaniu o územnom rozhodnutí pripisovala vyššie riziko, a tak muselo mesto Lübeck akceptovať skutočnosť, že spoločnosť Infratil od začiatku nebude ochotná zaplatiť celú kúpnu cenu. Výsledkom bolo rokovanie o predajnej opcii, ako aj rozdelenie kúpnej ceny na kúpnu cenu I s okamžitou splatnosťou a kúpnu cenu II, ktorá bola splatná až v prípade získania územného rozhodnutia. Komisia vzhľadom na okolnosti dospela k záveru, že súkromný akcionár by rokoval o podobných možnostiach.

| (235) | Komisia navyše musí posúdiť, či transakčná cena stanovená pre dohodnuté možnosti spĺňala požiadavky trhu. |
| --- | --- |

(235)

Komisia navyše musí posúdiť, či transakčná cena stanovená pre dohodnuté možnosti spĺňala požiadavky trhu.

Kúpna cena I ([...] EUR) a predajná opcia

Kúpna cena I ([...] EUR) a predajná opcia

| (236) | V tomto scenári nie sú splnené podmienky uvedené v dohode o účasti z roku 2005 a nie je získané územné rozhodnutie. V dôsledku toho spoločnosť Infratil nemusí zaplatiť kúpnu cenu II. Štúdia nezávislej konzultačnej spoločnosti Ecorys, ktorú si objednala Komisia, ukazuje, že bez rozšírenia letiska Lübeck sa očakáva jeho stratovosť:

  Obrázok 2


  Najhorší scenár čistej súčasnej hodnoty (90 % hodnoty vlastného imania) a kúpna cena

  [...] |
| --- | --- |

(236)

V tomto scenári nie sú splnené podmienky uvedené v dohode o účasti z roku 2005 a nie je získané územné rozhodnutie. V dôsledku toho spoločnosť Infratil nemusí zaplatiť kúpnu cenu II. Štúdia nezávislej konzultačnej spoločnosti Ecorys, ktorú si objednala Komisia, ukazuje, že bez rozšírenia letiska Lübeck sa očakáva jeho stratovosť:

Obrázok 2

Obrázok 2

Najhorší scenár čistej súčasnej hodnoty (90 % hodnoty vlastného imania) a kúpna cena

Najhorší scenár čistej súčasnej hodnoty (90 % hodnoty vlastného imania) a kúpna cena

[...]

| (237) | Za týchto okolností by sa od spoločnosti Infratil očakávalo uplatnenie predajnej opcie. Kúpna cena I preto predstavuje iba symbolickú cenu zabezpečenú stratégiou vystúpenia pre spoločnosť Infratil, aby mohla zrušiť transakciu. Keďže v tomto scenári by prevádzka letiska nebola zisková, Komisia dospela k záveru, že pozitívna cena vo výške [...] EUR je v súlade s trhovými podmienkami a že spoločnosti Infratil sa neposkytla žiadna hospodárska výhoda. |
| --- | --- |

(237)

Za týchto okolností by sa od spoločnosti Infratil očakávalo uplatnenie predajnej opcie. Kúpna cena I preto predstavuje iba symbolickú cenu zabezpečenú stratégiou vystúpenia pre spoločnosť Infratil, aby mohla zrušiť transakciu. Keďže v tomto scenári by prevádzka letiska nebola zisková, Komisia dospela k záveru, že pozitívna cena vo výške [...] EUR je v súlade s trhovými podmienkami a že spoločnosti Infratil sa neposkytla žiadna hospodárska výhoda.

| (238) | Cena predajnej opcie vo výške [...] EUR (ktorú má zaplatiť mesto Lübeck) pozostáva najmä z platieb za akcionárske pôžičky, investície, prevádzkové straty a náklady na konanie o územnom rozhodnutí – náklady, ktoré by muselo mesto Lübeck pokryť bez privatizácie letiska. Vzhľadom na rozdielne zložky ceny by predajná opcia znamenala zrušenie dohody a zrušenie pôvodnej transakcie. |
| --- | --- |

(238)

Cena predajnej opcie vo výške [...] EUR (ktorú má zaplatiť mesto Lübeck) pozostáva najmä z platieb za akcionárske pôžičky, investície, prevádzkové straty a náklady na konanie o územnom rozhodnutí – náklady, ktoré by muselo mesto Lübeck pokryť bez privatizácie letiska. Vzhľadom na rozdielne zložky ceny by predajná opcia znamenala zrušenie dohody a zrušenie pôvodnej transakcie.

| (239) | Komisia ďalej poznamenáva, že prevzatie prevádzkových strát je obmedzené na [...] EUR. Zo strát letiska v rokoch pred privatizáciou však možno usúdiť, že spoločnosť Infratil si musela byť vedomá toho, že skutočné straty by zďaleka prekračovali tento limit v prípade, že by letisko Lübeck nerástlo podľa očakávaní.

  Tabuľka 10


  Straty spoločnosti FLG v rokoch 1995 až 2010 v EUR (v 1000)







  Rok | Straty spoločnosti FLG v EUR ('000) |
| --- | --- | --- |
| 1995 | [...] |
| 1996 | [...] |
| 1997 | [...] |
| 1998 | [...] |
| 1999 | [...] |
| 2000 | [...] |
| 2001 | [...] |
| 2002 | [...] |
| 2003 | [...] |
| 2004 | [...] |
| 2005 | [...] |
| 2006 (1. január 2006 – 31. marec 2006) | [...] |
| 2007 | [...] |
| 2008 | [...] |
| 2009 | [...] |
| 2010 | [...] |

(239)

Komisia ďalej poznamenáva, že prevzatie prevádzkových strát je obmedzené na [...] EUR. Zo strát letiska v rokoch pred privatizáciou však možno usúdiť, že spoločnosť Infratil si musela byť vedomá toho, že skutočné straty by zďaleka prekračovali tento limit v prípade, že by letisko Lübeck nerástlo podľa očakávaní.

Tabuľka 10

Tabuľka 10

Straty spoločnosti FLG v rokoch 1995 až 2010 v EUR (v 1000)

Straty spoločnosti FLG v rokoch 1995 až 2010 v EUR (v 1000)

Rok

Straty spoločnosti FLG v EUR ('000)

1995

[...]

1996

[...]

1997

[...]

1998

[...]

1999

[...]

2000

[...]

2001

[...]

2002

[...]

2003

[...]

2004

[...]

2005

[...]

2006 (1. január 2006 – 31. marec 2006)

[...]

2007

[...]

2008

[...]

2009

[...]

2010

[...]

| (240) | Pri extrapolácii nárastu strát z obdobia troch rokov pred privatizáciou (2002 – 2004), pre obdobie od 1. októbra 2005 do 31. decembra 2008 sa dali očakávať straty vo výške viac ako [...] EUR. Straty vo výške [...] EUR sa dali očakávať, aj keby sa predpokladalo, že straty z roku pred privatizáciou zostanú konštantné. Preto v prípadeopätovného predaja akcií a s prihliadnutím na to, že mesto Lübeck by prevzalo straty vo výške [...] EUR, spoločnosť Infratil mohla vedieť, že by musela znášať dodatočné straty vo výške medzi [...] EUR a [...] EUR. K tomuto odhadu prispievajú aj údaje ex post, podľa ktorých malo letisko za príslušné obdobie akumulované straty vo výške [...] EUR. |
| --- | --- |

(240)

Pri extrapolácii nárastu strát z obdobia troch rokov pred privatizáciou (2002 – 2004), pre obdobie od 1. októbra 2005 do 31. decembra 2008 sa dali očakávať straty vo výške viac ako [...] EUR. Straty vo výške [...] EUR sa dali očakávať, aj keby sa predpokladalo, že straty z roku pred privatizáciou zostanú konštantné. Preto v prípadeopätovného predaja akcií a s prihliadnutím na to, že mesto Lübeck by prevzalo straty vo výške [...] EUR, spoločnosť Infratil mohla vedieť, že by musela znášať dodatočné straty vo výške medzi [...] EUR a [...] EUR. K tomuto odhadu prispievajú aj údaje ex post, podľa ktorých malo letisko za príslušné obdobie akumulované straty vo výške [...] EUR.

ex post

| (241) | Je zrejmé, že súkromný predávajúci by nebol schopný dohodnúť priaznivejšiu cenu predajnej opcie. Komisia preto dospela k záveru, že mesto Lübeck pri rokovaní o predajnej opcii konalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve a že spoločnosť Infratil nemala žiadnu hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(241)

Je zrejmé, že súkromný predávajúci by nebol schopný dohodnúť priaznivejšiu cenu predajnej opcie. Komisia preto dospela k záveru, že mesto Lübeck pri rokovaní o predajnej opcii konalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve a že spoločnosť Infratil nemala žiadnu hospodársku výhodu.

Kúpna cena II ([...] EUR)

Kúpna cena II ([...] EUR)

| (242) | Kúpnu cenu II vo výške [...] EUR mala zaplatiť spoločnosť Infratil iba vtedy, ak by sa splnili určité podmienky, ktoré by zabezpečili ziskovosť letiska. |
| --- | --- |

(242)

Kúpnu cenu II vo výške [...] EUR mala zaplatiť spoločnosť Infratil iba vtedy, ak by sa splnili určité podmienky, ktoré by zabezpečili ziskovosť letiska.

| (243) | Cena zodpovedá predajnej cene, na ktorej sa zmluvné strany dohodli v marci 2005 počas postupu verejného obstarávania. |
| --- | --- |

(243)

Cena zodpovedá predajnej cene, na ktorej sa zmluvné strany dohodli v marci 2005 počas postupu verejného obstarávania.

| (244) | Existenciu hospodárskej výhody možno vylúčiť, ak predaj spĺňa trhové podmienky. To možno predpokladať, keď sa predaj uskutočňuje prostredníctvom verejnej súťaže a sú splnené tieto kumulatívne podmienky (54):






  — | akcie sú predané formou verejnej súťaže otvorenej všetkým záujemcom, transparentnej a nediskriminačnej, |
| --- | --- | --- |

(244)

Existenciu hospodárskej výhody možno vylúčiť, ak predaj spĺňa trhové podmienky. To možno predpokladať, keď sa predaj uskutočňuje prostredníctvom verejnej súťaže a sú splnené tieto kumulatívne podmienky (54):

54

—

akcie sú predané formou verejnej súťaže otvorenej všetkým záujemcom, transparentnej a nediskriminačnej,

| — | k predaju nie sú pripojené žiadne iné podmienky, ktoré nie sú bežné pri transakciách porovnateľného charakteru medzi súkromnými zmluvnými stranami a ktoré by spôsobili zníženie predajnej ceny, |
| --- | --- |

—

k predaju nie sú pripojené žiadne iné podmienky, ktoré nie sú bežné pri transakciách porovnateľného charakteru medzi súkromnými zmluvnými stranami a ktoré by spôsobili zníženie predajnej ceny,

| — | akcie sú predané uchádzačovi s najvyššou ponukou, |
| --- | --- |

—

akcie sú predané uchádzačovi s najvyššou ponukou,

| — | uchádzači musia mať k dispozícii dostatok času a informácií na uskutočnenie riadneho ocenenia majetku, od ktorého sa odvíja ich ponuka. |
| --- | --- |

—

uchádzači musia mať k dispozícii dostatok času a informácií na uskutočnenie riadneho ocenenia majetku, od ktorého sa odvíja ich ponuka.

| (245) | Verejná súťaž, ktorá sa uskutočnila v marci 2005, splnila tieto podmienky. Keďže záujem o kúpu letiska prejavilo päť rôznych podnikov, nie je zrejmé, že iba spoločnosť Infratil bola schopná predložiť hodnovernú ponuku. Verejná súťaž bola okrem toho navrhnutá tak, aby sa zabezpečila účinná a nediskriminačná súťaž v zmysle nemeckého vnútroštátneho práva. |
| --- | --- |

(245)

Verejná súťaž, ktorá sa uskutočnila v marci 2005, splnila tieto podmienky. Keďže záujem o kúpu letiska prejavilo päť rôznych podnikov, nie je zrejmé, že iba spoločnosť Infratil bola schopná predložiť hodnovernú ponuku. Verejná súťaž bola okrem toho navrhnutá tak, aby sa zabezpečila účinná a nediskriminačná súťaž v zmysle nemeckého vnútroštátneho práva.

| (246) | Komisia poznamenáva, že predajná cena v prvej kúpnej zmluve z marca 2005 predstavovala [...] EUR. Podmienky zmluvy sa však opätovne prerokovali v októbri 2005. Výsledné podmienky pre kúpnu cenu II, ako aj dohodnuté zrážky uvedené v odôvodnení 83, neboli výsledkom pôvodnej verejnej súťaže. Preto s cieľom posúdiť, či dohodnutá cena spĺňa požiadavky trhu, je potrebné uplatniť zásadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(246)

Komisia poznamenáva, že predajná cena v prvej kúpnej zmluve z marca 2005 predstavovala [...] EUR. Podmienky zmluvy sa však opätovne prerokovali v októbri 2005. Výsledné podmienky pre kúpnu cenu II, ako aj dohodnuté zrážky uvedené v odôvodnení 83, neboli výsledkom pôvodnej verejnej súťaže. Preto s cieľom posúdiť, či dohodnutá cena spĺňa požiadavky trhu, je potrebné uplatniť zásadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (247) | S cieľom stanoviť, či by mesto Lübeck dokázalo dohodnúť vyššiu kúpnu cenu, je potrebné zohľadniť prevládajúce podmienky, najmä úroveň rizika vyplývajúcu z uplatňovania predajnej opcie pre spoločnosť Infratil a možné z toho vyplývajúce straty. |
| --- | --- |

(247)

S cieľom stanoviť, či by mesto Lübeck dokázalo dohodnúť vyššiu kúpnu cenu, je potrebné zohľadniť prevládajúce podmienky, najmä úroveň rizika vyplývajúcu z uplatňovania predajnej opcie pre spoločnosť Infratil a možné z toho vyplývajúce straty.

| (248) | Ako sa uvádza v odôvodnení 240, aj pri zohľadnení strát vo výške [...] EUR, ktoré pokryje mesto Lübeck, spoločnosť Infratil musela pri uplatnení predajnej opcie očakávať dodatočné finančné straty v rozsahu od [...] EUR do [...] EUR. Z pohľadu ex ante preto spoločnosť Infratil čelila situácii potenciálneho dosahovania ziskov v prípade realizácie druhého scenára a súčasne riziku vysokých strát v prípade uplatnenia predajnej opcie. |
| --- | --- |

(248)

Ako sa uvádza v odôvodnení 240, aj pri zohľadnení strát vo výške [...] EUR, ktoré pokryje mesto Lübeck, spoločnosť Infratil musela pri uplatnení predajnej opcie očakávať dodatočné finančné straty v rozsahu od [...] EUR do [...] EUR. Z pohľadu ex ante preto spoločnosť Infratil čelila situácii potenciálneho dosahovania ziskov v prípade realizácie druhého scenára a súčasne riziku vysokých strát v prípade uplatnenia predajnej opcie.

ex ante

| (249) | Nemecko uviedlo, že z pohľadu v roku 2005 mesto Lübeck považovalo realizáciu podmienok na uplatnenie predajnej opcie za veľmi nepravdepodobnú, konkrétne, že sa nezíska územné rozhodnutie a počet cestujúcich by bol nižší ako [...]. |
| --- | --- |

(249)

Nemecko uviedlo, že z pohľadu v roku 2005 mesto Lübeck považovalo realizáciu podmienok na uplatnenie predajnej opcie za veľmi nepravdepodobnú, konkrétne, že sa nezíska územné rozhodnutie a počet cestujúcich by bol nižší ako [...].

| (250) | Ako sa však uvádza v odôvodnení 234, mesto Lübeck muselo očakávať, že spoločnosť Infratil pripíše vyššie riziko konaniu o územnom rozhodnutí. |
| --- | --- |

(250)

Ako sa však uvádza v odôvodnení 234, mesto Lübeck muselo očakávať, že spoločnosť Infratil pripíše vyššie riziko konaniu o územnom rozhodnutí.

| (251) | Pokiaľ ide o počty cestujúcich, Nemecko tvrdí, že spoločnosť Ryanair oznámila vytvorenie základne na letisku Lübeck, ak sa zväčšia existujúce vzletové a pristávacie dráhy, a že sa predpokladá, že toto vytvorenie základne by viedlo k počtu [...] cestujúcich ročne. |
| --- | --- |

(251)

Pokiaľ ide o počty cestujúcich, Nemecko tvrdí, že spoločnosť Ryanair oznámila vytvorenie základne na letisku Lübeck, ak sa zväčšia existujúce vzletové a pristávacie dráhy, a že sa predpokladá, že toto vytvorenie základne by viedlo k počtu [...] cestujúcich ročne.

| (252) | Komisia poznamenáva, že skutočné počty cestujúcich na letisku Lübeck nedosiahli túto hranicu, ale naopak, v rokoch 2005 až 2008 klesli na 544 339 v roku 2008 (pozri tabuľku 1). Komisia však v tejto súvislosti poznamenáva, že okolnosti, ako sú dôsledky finančnej krízy, ktoré v roku 2005 nebolo možné predvídať, môžu vysvetliť značnú odchýlku medzi očakávaným a skutočným počtom cestujúcich. |
| --- | --- |

(252)

Komisia poznamenáva, že skutočné počty cestujúcich na letisku Lübeck nedosiahli túto hranicu, ale naopak, v rokoch 2005 až 2008 klesli na 544 339 v roku 2008 (pozri tabuľku 1). Komisia však v tejto súvislosti poznamenáva, že okolnosti, ako sú dôsledky finančnej krízy, ktoré v roku 2005 nebolo možné predvídať, môžu vysvetliť značnú odchýlku medzi očakávaným a skutočným počtom cestujúcich.

| (253) | V štúdii spoločnosti Ecorys, ktorú si objednala Komisia, ako aj v znaleckom posudku vypracovanom spoločnosťou Ernst & Young, ktorý si objednalo mesto Lübeck v roku 2005, sa predpokladal nárast počtu cestujúcich na [...] v roku 2008. Tento údaj bol založený na predpoklade, že územné rozhodnutie sa získa v prvej polovici roka 2008 a že stavebné práce na letisku Lübeck budú odložené do konca roka 2008. |
| --- | --- |

(253)

V štúdii spoločnosti Ecorys, ktorú si objednala Komisia, ako aj v znaleckom posudku vypracovanom spoločnosťou Ernst & Young, ktorý si objednalo mesto Lübeck v roku 2005, sa predpokladal nárast počtu cestujúcich na [...] v roku 2008. Tento údaj bol založený na predpoklade, že územné rozhodnutie sa získa v prvej polovici roka 2008 a že stavebné práce na letisku Lübeck budú odložené do konca roka 2008.

| (254) | Na základe týchto čísel by bolo pre mesto Lübeck pomerne rozumné zvážiť možnosť, že počet cestujúcich zostane pod hranicou [...]. Vzhľadom na to, že dosiahnutie hranice počtu cestujúcich bolo podmienkou na zrušenie predajnej opcie a vzhľadom na to, že získanie územného rozhodnutia bolo neisté, muselo sa zvážiť uplatnenie predajnej opcie. |
| --- | --- |

(254)

Na základe týchto čísel by bolo pre mesto Lübeck pomerne rozumné zvážiť možnosť, že počet cestujúcich zostane pod hranicou [...]. Vzhľadom na to, že dosiahnutie hranice počtu cestujúcich bolo podmienkou na zrušenie predajnej opcie a vzhľadom na to, že získanie územného rozhodnutia bolo neisté, muselo sa zvážiť uplatnenie predajnej opcie.

| (255) | Preto vzhľadom na reálnu možnosť, že spoločnosť Infratil uplatní predajnú opciu a na zodpovedajúce riziko vysokých strát, Komisia predpokladá, že súkromný akcionár by nebol schopný dohodnúť vyššiu kúpnu cenu, keďže táto dohoda by inak nebola pre potenciálneho investora zisková. |
| --- | --- |

(255)

Preto vzhľadom na reálnu možnosť, že spoločnosť Infratil uplatní predajnú opciu a na zodpovedajúce riziko vysokých strát, Komisia predpokladá, že súkromný akcionár by nebol schopný dohodnúť vyššiu kúpnu cenu, keďže táto dohoda by inak nebola pre potenciálneho investora zisková.

| (256) | Komisia preto považuje rozhodnutie mesta Lübeck súhlasiť s predajnou cenou vo výške [...] EUR s dohodnutými zrážkami podľa dohody o účasti z roku 2005 za hospodársky rozumné. |
| --- | --- |

(256)

Komisia preto považuje rozhodnutie mesta Lübeck súhlasiť s predajnou cenou vo výške [...] EUR s dohodnutými zrážkami podľa dohody o účasti z roku 2005 za hospodársky rozumné.

| (257) | Tento výsledok zodpovedá zisteniam štúdie Ernest & Young, ktorá odhaduje príjmy z predaja akcií spoločnosti FLG na približne [...] EUR, a preto sa v nej dospelo k záveru, že súkromný investor by v porovnateľnej situácii akceptoval dohodnutú cenu. |
| --- | --- |

(257)

Tento výsledok zodpovedá zisteniam štúdie Ernest & Young, ktorá odhaduje príjmy z predaja akcií spoločnosti FLG na približne [...] EUR, a preto sa v nej dospelo k záveru, že súkromný investor by v porovnateľnej situácii akceptoval dohodnutú cenu.

| (258) | Štúdia Ecorys odhaduje oveľa vyššiu trhovú hodnotu akcií, vo výške približne [...] EUR. Táto štúdia však nezohľadňuje vysoké finančné riziká pre spoločnosť Infratil pri uplatnení predajnej opcie, ako sa uvádza v odôvodneniach 247 a 248. V štúdii Ecorys sa toto riziko stanovuje na nulu, a preto sa nezohľadňuje pri odhadovaní kúpnej ceny II. Rôzne čísla použité na výpočet z hľadiska investícií/kapitálových výdavkov ďalej prispievajú k odlišnému posúdeniu rizika obidvoch štúdií. |
| --- | --- |

(258)

Štúdia Ecorys odhaduje oveľa vyššiu trhovú hodnotu akcií, vo výške približne [...] EUR. Táto štúdia však nezohľadňuje vysoké finančné riziká pre spoločnosť Infratil pri uplatnení predajnej opcie, ako sa uvádza v odôvodneniach 247 a 248. V štúdii Ecorys sa toto riziko stanovuje na nulu, a preto sa nezohľadňuje pri odhadovaní kúpnej ceny II. Rôzne čísla použité na výpočet z hľadiska investícií/kapitálových výdavkov ďalej prispievajú k odlišnému posúdeniu rizika obidvoch štúdií.

| (259) | Okrem toho použitie rôznych mier rastu počtu cestujúcich vedie k značnému rozdielu vo výsledkoch štúdií. |
| --- | --- |

(259)

Okrem toho použitie rôznych mier rastu počtu cestujúcich vedie k značnému rozdielu vo výsledkoch štúdií.

| (260) | Na základe týchto úvah Komisia dospela k záveru, že kúpna cena II podľa dohody o účasti z roku 2005 je v súlade s trhovými podmienkami a že spoločnosti Infratil sa neposkytla žiadna hospodárska výhoda. |
| --- | --- |

(260)

Na základe týchto úvah Komisia dospela k záveru, že kúpna cena II podľa dohody o účasti z roku 2005 je v súlade s trhovými podmienkami a že spoločnosti Infratil sa neposkytla žiadna hospodárska výhoda.

7.3.1.2.   Záver o celkovej ziskovosti obchodu

Záver o celkovej ziskovosti obchodu

| (261) | Z posúdenia uvedeného opatrenia vyplýva, že mesto Lübeck muselo rozhodnúť buď o zatvorení letiska, o pokračovaní v jeho stratovej prevádzke, alebo o predaji letiska Lübeck. Mesto Lübeck si vybralo ekonomicky najvýhodnejšiu dostupnú možnosť, keď sa rozhodlo predať letisko. Pri posudzovaní konkrétnych podmienok dohody o účasti z roku 2005 je potrebné vziať do úvahy vzájomný vzťah medzi týmito dvoma scenármi (t. j. kúpna cena I a predajná opcia a kúpna cena II). Keďže sa zistilo, že z pohľadu ex ante bolo odôvodnené zvážiť zaplatenie kúpnej ceny II, ako aj podľa možnosti uplatnenie predajnej opcie, je potrebné zvážiť z toho vyplývajúce riziká pre obe zmluvné strany. Najmä s ohľadom na potenciálne finančné straty spoločnosti Infratil vyplývajúce z uplatnenia predajnej opcie považuje Komisia za nepravdepodobné, že by bol súkromný predávajúci na mieste mesta Lübeck schopný dospieť k priaznivejšej dohode. |
| --- | --- |

(261)

Z posúdenia uvedeného opatrenia vyplýva, že mesto Lübeck muselo rozhodnúť buď o zatvorení letiska, o pokračovaní v jeho stratovej prevádzke, alebo o predaji letiska Lübeck. Mesto Lübeck si vybralo ekonomicky najvýhodnejšiu dostupnú možnosť, keď sa rozhodlo predať letisko. Pri posudzovaní konkrétnych podmienok dohody o účasti z roku 2005 je potrebné vziať do úvahy vzájomný vzťah medzi týmito dvoma scenármi (t. j. kúpna cena I a predajná opcia a kúpna cena II). Keďže sa zistilo, že z pohľadu ex ante bolo odôvodnené zvážiť zaplatenie kúpnej ceny II, ako aj podľa možnosti uplatnenie predajnej opcie, je potrebné zvážiť z toho vyplývajúce riziká pre obe zmluvné strany. Najmä s ohľadom na potenciálne finančné straty spoločnosti Infratil vyplývajúce z uplatnenia predajnej opcie považuje Komisia za nepravdepodobné, že by bol súkromný predávajúci na mieste mesta Lübeck schopný dospieť k priaznivejšej dohode.

ex ante

| (262) | Komisia preto dospela k záveru, že mesto Lübeck pri rokovaní o dohode o účasti z roku 2005 konalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Z toho vyplýva, že toto opatrenie neposkytlo spoločnosti Infratil žiadnu hospodársku výhodu a nepredstavovalo štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(262)

Komisia preto dospela k záveru, že mesto Lübeck pri rokovaní o dohode o účasti z roku 2005 konalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Z toho vyplýva, že toto opatrenie neposkytlo spoločnosti Infratil žiadnu hospodársku výhodu a nepredstavovalo štátnu pomoc.

7.3.2.   
  Dodatková dohoda z roku 2009 a opätovné prerokovanie predajnej opcie – Prevzatie strát, investícií a iných nákladov spoločnosti FLG v roku 2009

Dodatková dohoda z roku 2009 a opätovné prerokovanie predajnej opcie – Prevzatie strát, investícií a iných nákladov spoločnosti FLG v roku 2009

| (263) | Ako sa už uviedlo, v dodatkovej dohode z roku 2009, ktorá bola podpísaná 12. novembra 2008, sa nezmenili sumy splatné za predajnú opciu podľa dohody o účasti z roku 2005, ale zahŕňala aj prevzatie strát, dohodnuté investície a iné náklady súvisiace s prevádzkou letiska Lübeck v roku 2009, čo viedlo k celkovej cene predajnej opcie vo výške [...] EUR (pozri odôvodnenie 90). |
| --- | --- |

(263)

Ako sa už uviedlo, v dodatkovej dohode z roku 2009, ktorá bola podpísaná 12. novembra 2008, sa nezmenili sumy splatné za predajnú opciu podľa dohody o účasti z roku 2005, ale zahŕňala aj prevzatie strát, dohodnuté investície a iné náklady súvisiace s prevádzkou letiska Lübeck v roku 2009, čo viedlo k celkovej cene predajnej opcie vo výške [...] EUR (pozri odôvodnenie 90).

| (264) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania z roku 2012 začala vyšetrovanie dvoch samostatných opatrení:






  a) | prevzatie strát, investícií a iných opatrení spoločnosti FLG v roku 2009; |
| --- | --- | --- |

(264)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania z roku 2012 začala vyšetrovanie dvoch samostatných opatrení:

a)

prevzatie strát, investícií a iných opatrení spoločnosti FLG v roku 2009;

| b) | rozdiel medzi cenou predajnej opcie dohodnutou v roku 2005 a skutočnou zaplatenou cenou predajnej opcie. |
| --- | --- |

b)

rozdiel medzi cenou predajnej opcie dohodnutou v roku 2005 a skutočnou zaplatenou cenou predajnej opcie.

Komisia však na základe získaných informácií zistila, že tieto dve veci sa týkajú toho istého opatrenia, a to dodatkovej dohody z roku 2009 medzi mestom Lübeck a spoločnosťou Infratil.

7.3.2.1.   Výhoda

Výhoda

| (265) | Na určenie, či cena predajnej opcie podľa dohody z roku 2009 zahŕňala hospodársku výhodu pre spoločnosť Infratil, Komisia musí uplatniť zásadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. S cieľom určiť, či si mesto Lübeck vybralo finančne najvýhodnejšiu dostupnú možnosť je nevyhnutné, aby Komisia vzala do úvahy kontext pozície súkromného akcionára v čase podpísania dohody (55). |
| --- | --- |

(265)

Na určenie, či cena predajnej opcie podľa dohody z roku 2009 zahŕňala hospodársku výhodu pre spoločnosť Infratil, Komisia musí uplatniť zásadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. S cieľom určiť, či si mesto Lübeck vybralo finančne najvýhodnejšiu dostupnú možnosť je nevyhnutné, aby Komisia vzala do úvahy kontext pozície súkromného akcionára v čase podpísania dohody (55).

55

| (266) | Komisia zistila, že po tom, ako spoločnosť Infratil v roku 2009 oznámila svoj zámer uplatniť predajnú opciu, mesto Lübeck malo tieto možnosti:






  a) | zatvoriť letisko; |
| --- | --- | --- |

(266)

Komisia zistila, že po tom, ako spoločnosť Infratil v roku 2009 oznámila svoj zámer uplatniť predajnú opciu, mesto Lübeck malo tieto možnosti:

a)

zatvoriť letisko;

| b) | nájsť nového súkromného prevádzkovateľa a medzitým






  — | obnoviť prevádzku letiska alebo |
| --- | --- | --- |

b)

nájsť nového súkromného prevádzkovateľa a medzitým

—

obnoviť prevádzku letiska alebo

| — | podpísať dodatkovú dohodu z roku 2009, aby spoločnosť Infratil pokračovala v prevádzke letiska, až kým sa nenájde nový prevádzkovateľ. |
| --- | --- |

—

podpísať dodatkovú dohodu z roku 2009, aby spoločnosť Infratil pokračovala v prevádzke letiska, až kým sa nenájde nový prevádzkovateľ.

| (267) | Možnosť zatvorenia letiska (možnosť a)) by pre mesto Lübeck znamenala okamžité zaplatenie predajnej opcie vo výške [...] EUR (pozri odôvodnenie 238) a začatie postupu zatvorenia letiska, čo by predstavovalo dodatočné náklady (pozri štúdiu Berenberg uvedenú v tabuľke 9). |
| --- | --- |

(267)

Možnosť zatvorenia letiska (možnosť a)) by pre mesto Lübeck znamenala okamžité zaplatenie predajnej opcie vo výške [...] EUR (pozri odôvodnenie 238) a začatie postupu zatvorenia letiska, čo by predstavovalo dodatočné náklady (pozri štúdiu Berenberg uvedenú v tabuľke 9).

| (268) | V prvej možnosti v rámci možnosti b) (mesto Lübeck obnoví prevádzku letiska, až kým sa nenájde nový súkromný investor) by mesto Lübeck muselo zaplatiť cenu predajnej opcie spoločnosti Infratil stanovenú v dohode o účasti z roku 2005 a muselo by pokryť všetky náklady súvisiace s prevádzkou letiska až kým by sa nenašiel nový investor. V súvislosti s cenou predajnej opcie zaplatenou v roku 2009 (pozri tabuľku 3) by náklady na prevádzkové straty, investície, konanie o územnom rozhodnutí a samotné náklady na právne úkony predstavovali [...] EUR. Preto by mestu Lübeck už do októbra 2009 vznikali náklady približne vo výške [...] EUR (cena predajnej opcie podľa dohody o účasti za rok 2005 plus prevádzkové náklady na obdobie od novembra 2008 do októbra 2009). |
| --- | --- |

(268)

V prvej možnosti v rámci možnosti b) (mesto Lübeck obnoví prevádzku letiska, až kým sa nenájde nový súkromný investor) by mesto Lübeck muselo zaplatiť cenu predajnej opcie spoločnosti Infratil stanovenú v dohode o účasti z roku 2005 a muselo by pokryť všetky náklady súvisiace s prevádzkou letiska až kým by sa nenašiel nový investor. V súvislosti s cenou predajnej opcie zaplatenou v roku 2009 (pozri tabuľku 3) by náklady na prevádzkové straty, investície, konanie o územnom rozhodnutí a samotné náklady na právne úkony predstavovali [...] EUR. Preto by mestu Lübeck už do októbra 2009 vznikali náklady približne vo výške [...] EUR (cena predajnej opcie podľa dohody o účasti za rok 2005 plus prevádzkové náklady na obdobie od novembra 2008 do októbra 2009).

| (269) | Nemecko uviedlo, že ďalší predaj spoločnosti FLG novému investorovi by vyžadoval novú verejnú súťaž na úrovni Únie, ktorej trvanie sa odhaduje na minimálne 12 mesiacov. Komisia poznamenáva, že súkromný prevádzkovateľ by skutočne bral do úvahy odhadovanú dĺžku trvania verejnej súťaže. |
| --- | --- |

(269)

Nemecko uviedlo, že ďalší predaj spoločnosti FLG novému investorovi by vyžadoval novú verejnú súťaž na úrovni Únie, ktorej trvanie sa odhaduje na minimálne 12 mesiacov. Komisia poznamenáva, že súkromný prevádzkovateľ by skutočne bral do úvahy odhadovanú dĺžku trvania verejnej súťaže.

| (270) | Ďalšou možnosťou v rámci možnosti b) bolo podpísať dodatkovú dohodu z roku 2009, aby si spoločnosť Infratil nemohla uplatniť predajnú opciu až do 22. októbra 2009. V tomto scenári, za predpokladu, že spoločnosť Infratil by si uplatnila svoju predajnú opciu v októbri 2009, by muselo mesto Lübeck zaplatiť cenu predajnej opcie podľa dodatkovej dohody z roku 2009. Keďže táto cena pozostáva z ceny predajnej opcie podľa dohody o účasti z roku 2005 a dodatočných nákladov súvisiacich s prevádzkou letiska v roku 2009, potenciálne náklady pre mesto Lübeck sú porovnateľné s nákladmi v druhom scenári. |
| --- | --- |

(270)

Ďalšou možnosťou v rámci možnosti b) bolo podpísať dodatkovú dohodu z roku 2009, aby si spoločnosť Infratil nemohla uplatniť predajnú opciu až do 22. októbra 2009. V tomto scenári, za predpokladu, že spoločnosť Infratil by si uplatnila svoju predajnú opciu v októbri 2009, by muselo mesto Lübeck zaplatiť cenu predajnej opcie podľa dodatkovej dohody z roku 2009. Keďže táto cena pozostáva z ceny predajnej opcie podľa dohody o účasti z roku 2005 a dodatočných nákladov súvisiacich s prevádzkou letiska v roku 2009, potenciálne náklady pre mesto Lübeck sú porovnateľné s nákladmi v druhom scenári.

| (271) | Dodatková dohoda z roku 2009 však predstavovala výhodu pre mesto Lübeck, keďže poskytovala mestu Lübeck čas na prípravu verejnej súťaže s cieľom nájsť nového investora. Navyše bezodkladný odchod spoločnosti Infratil so sebou priniesol riziko, že spoločnosť Ryanair zníži svoju ponuku služieb na letisku Lübeck, čím potenciálne zvýši budúce prevádzkové straty. Zníženie ponuky služieb spoločnosti Ryanair by okrem toho mohlo mať negatívny vplyv na konanie o územnom rozhodnutí, keďže spoločnosť FLG odôvodnila svoju potrebu rozšírenia letiska predovšetkým rastom segmentu nízkonákladovej dopravy. |
| --- | --- |

(271)

Dodatková dohoda z roku 2009 však predstavovala výhodu pre mesto Lübeck, keďže poskytovala mestu Lübeck čas na prípravu verejnej súťaže s cieľom nájsť nového investora. Navyše bezodkladný odchod spoločnosti Infratil so sebou priniesol riziko, že spoločnosť Ryanair zníži svoju ponuku služieb na letisku Lübeck, čím potenciálne zvýši budúce prevádzkové straty. Zníženie ponuky služieb spoločnosti Ryanair by okrem toho mohlo mať negatívny vplyv na konanie o územnom rozhodnutí, keďže spoločnosť FLG odôvodnila svoju potrebu rozšírenia letiska predovšetkým rastom segmentu nízkonákladovej dopravy.

| (272) | Na základe týchto úvah Komisia dospela k záveru, že podpísanie dodatkovej dohody z roku 2009 bolo najvýhodnejšou dostupnou možnosťou, a preto mesto Lübeck konalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(272)

Na základe týchto úvah Komisia dospela k záveru, že podpísanie dodatkovej dohody z roku 2009 bolo najvýhodnejšou dostupnou možnosťou, a preto mesto Lübeck konalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve.

7.3.2.2.   Záver

Záver

| (273) | Vzhľadom na porovnanie rôznych možností a súvisiacich nákladov možno dospieť k záveru, že dodatková dohoda z roku 2009 bola v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, keďže v tom čase predstavovala finančne najmenej náročnú a ekonomicky najvýhodnejšiu možnosť. |
| --- | --- |

(273)

Vzhľadom na porovnanie rôznych možností a súvisiacich nákladov možno dospieť k záveru, že dodatková dohoda z roku 2009 bola v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, keďže v tom čase predstavovala finančne najmenej náročnú a ekonomicky najvýhodnejšiu možnosť.

| (274) | Toto zistenie potvrdzuje aj odôvodnený predpoklad, že mesto Lübeck by v roku 2009 nebolo schopné nájsť nového investora. To sa z pohľadu ex post ukázalo ako pravdivé, keďže nový investor sa našiel až v roku 2012. |
| --- | --- |

(274)

Toto zistenie potvrdzuje aj odôvodnený predpoklad, že mesto Lübeck by v roku 2009 nebolo schopné nájsť nového investora. To sa z pohľadu ex post ukázalo ako pravdivé, keďže nový investor sa našiel až v roku 2012.

ex post

| (275) | Navyše položky ceny predajnej opcie zodpovedajú položkám uvedeným v dohode o účasti za rok 2005 a len rozširujú zložky ceny predajnej opcie o náklady z roku 2009. Ako dohoda o účasti z roku 2005, tak aj dodatková dohoda z roku 2009 zahŕňa hranicu pre prevádzkové straty a investičné náklady, ktoré má zaplatiť mesto Lübeck. |
| --- | --- |

(275)

Navyše položky ceny predajnej opcie zodpovedajú položkám uvedeným v dohode o účasti za rok 2005 a len rozširujú zložky ceny predajnej opcie o náklady z roku 2009. Ako dohoda o účasti z roku 2005, tak aj dodatková dohoda z roku 2009 zahŕňa hranicu pre prevádzkové straty a investičné náklady, ktoré má zaplatiť mesto Lübeck.

| (276) | Na základe týchto úvah dospieva Komisia k záveru, že spoločnosti Infratil neboli poskytnuté žiadne hospodárske výhody, a preto opatrenie nepredstavovalo štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(276)

Na základe týchto úvah dospieva Komisia k záveru, že spoločnosti Infratil neboli poskytnuté žiadne hospodárske výhody, a preto opatrenie nepredstavovalo štátnu pomoc.

7.4.   POTENCIÁLNA ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI RYANAIR

POTENCIÁLNA ŠTÁTNA POMOC V PROSPECH SPOLOČNOSTI RYANAIR

7.4.1.   
  Hospodárska výhoda

Hospodárska výhoda

| (277) | Keď má letisko k dispozícii verejné zdroje, pomoc leteckému dopravcovi možno v zásade vylúčiť, keď je vzťah medzi letiskom a leteckým dopravcom v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(277)

Keď má letisko k dispozícii verejné zdroje, pomoc leteckému dopravcovi možno v zásade vylúčiť, keď je vzťah medzi letiskom a leteckým dopravcom v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (278) | Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 (56) možno existenciu pomoci pre leteckého dopravcu využívajúceho konkrétne letisko v zásade vylúčiť, ak cena účtovaná za letiskové služby zodpovedá trhovej cene („prvý prístup“), alebo ak možno na základe analýzy ex ante, teda analýzy založenej na informáciách dostupných v čase, keď sa pomoc poskytuje, a na vývoji, ktorý sa dá v tom čase predvídať, preukázať, že režim letiska/leteckého dopravcu prispeje k vytváraniu kladného prírastkového zisku pre letisko („druhý prístup“). |
| --- | --- |

(278)

Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 (56) možno existenciu pomoci pre leteckého dopravcu využívajúceho konkrétne letisko v zásade vylúčiť, ak cena účtovaná za letiskové služby zodpovedá trhovej cene („prvý prístup“), alebo ak možno na základe analýzy ex ante, teda analýzy založenej na informáciách dostupných v čase, keď sa pomoc poskytuje, a na vývoji, ktorý sa dá v tom čase predvídať, preukázať, že režim letiska/leteckého dopravcu prispeje k vytváraniu kladného prírastkového zisku pre letisko („druhý prístup“).

56

ex ante

| (279) | Druhý prístup znamená, že sa musí posúdiť, či by v čase, keď sa zmluva uzatvorila, obozretný subjekt v trhovom hospodárstve očakával, že zmluva prinesie prírastkový zisk. Určí sa to na základe rozdielu medzi prírastkovými príjmami, ktoré má zmluva priniesť (t. j. rozdielu medzi príjmami, ktoré by sa dosiahli v prípade uzavretia zmluvy, a príjmami, ktoré by sa dosiahli bez uzavretia zmluvy), a prírastkovými nákladmi, ktoré by mali zo zmluvy vyplynúť (t. j. rozdielu medzi nákladmi, ktoré by vznikli v prípade uzavretia zmluvy, a nákladmi, ktoré by vznikli bez uzavretia zmluvy), pričom sa výsledné peňažné toky znížia o primeranú diskontnú sadzbu. |
| --- | --- |

(279)

Druhý prístup znamená, že sa musí posúdiť, či by v čase, keď sa zmluva uzatvorila, obozretný subjekt v trhovom hospodárstve očakával, že zmluva prinesie prírastkový zisk. Určí sa to na základe rozdielu medzi prírastkovými príjmami, ktoré má zmluva priniesť (t. j. rozdielu medzi príjmami, ktoré by sa dosiahli v prípade uzavretia zmluvy, a príjmami, ktoré by sa dosiahli bez uzavretia zmluvy), a prírastkovými nákladmi, ktoré by mali zo zmluvy vyplynúť (t. j. rozdielu medzi nákladmi, ktoré by vznikli v prípade uzavretia zmluvy, a nákladmi, ktoré by vznikli bez uzavretia zmluvy), pričom sa výsledné peňažné toky znížia o primeranú diskontnú sadzbu.

| (280) | Pokiaľ ide o prvý prístup (porovnanie s „trhovou cenou“), Komisia sa nedomnieva, že v súčasnosti možno určiť primerané referenčné hodnoty na stanovenie skutočnej trhovej ceny za služby poskytované na letiskách (57). Za najrelevantnejší prístup k posúdeniu dohôd, ktoré uzavreli letiská s jednotlivými leteckými dopravcami, považuje preto analýzu postupného rastu ziskovosti ex ante. |
| --- | --- |

(280)

Pokiaľ ide o prvý prístup (porovnanie s „trhovou cenou“), Komisia sa nedomnieva, že v súčasnosti možno určiť primerané referenčné hodnoty na stanovenie skutočnej trhovej ceny za služby poskytované na letiskách (57). Za najrelevantnejší prístup k posúdeniu dohôd, ktoré uzavreli letiská s jednotlivými leteckými dopravcami, považuje preto analýzu postupného rastu ziskovosti ex ante.

57

ex ante

| (281) | Treba poznamenať, že vo všeobecnosti sa uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vychádzajúcej z priemernej ceny na iných podobných trhoch môže ukázať ako užitočné, ak túto cenu možno dostatočne určiť alebo odvodiť na základe iných trhových ukazovateľov. V prípade letiskových služieb však táto metóda nie je až taká relevantná, pretože štruktúra nákladov a príjmov medzi jednotlivými letiskami sa zvyčajne veľmi líši. Dôvodom je, že náklady a príjmy závisia od toho, ako je letisko rozvinuté, koľko leteckých dopravcov ho využíva, akú má kapacitu z hľadiska toku cestujúcich, v akom stave je jeho infraštruktúra a súvisiace investície, a tiež od regulačného rámca, ktorý sa môže medzi členskými štátmi líšiť, a dlhov alebo záväzkov, ktoré letisko v minulosti vytvorilo (58). |
| --- | --- |

(281)

Treba poznamenať, že vo všeobecnosti sa uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vychádzajúcej z priemernej ceny na iných podobných trhoch môže ukázať ako užitočné, ak túto cenu možno dostatočne určiť alebo odvodiť na základe iných trhových ukazovateľov. V prípade letiskových služieb však táto metóda nie je až taká relevantná, pretože štruktúra nákladov a príjmov medzi jednotlivými letiskami sa zvyčajne veľmi líši. Dôvodom je, že náklady a príjmy závisia od toho, ako je letisko rozvinuté, koľko leteckých dopravcov ho využíva, akú má kapacitu z hľadiska toku cestujúcich, v akom stave je jeho infraštruktúra a súvisiace investície, a tiež od regulačného rámca, ktorý sa môže medzi členskými štátmi líšiť, a dlhov alebo záväzkov, ktoré letisko v minulosti vytvorilo (58).

58

| (282) | Navyše liberalizácia trhu leteckej dopravy komplikuje akúkoľvek čisto porovnávaciu analýzu. Ako možno pozorovať v tejto veci, obchodné praktiky medzi letiskami a leteckými dopravcami nie sú vždy založené výlučne na zverejnenom sadzobníku poplatkov. Naopak, tieto obchodné vzťahy sú veľmi rôznorodé. Zahŕňajú rozdelenie rizík, pokiaľ ide tok cestujúcich a akúkoľvek súvisiacu obchodnú a finančnú zodpovednosť, štandardné systémy motivácie a zmeny rozloženia rizika počas trvania zmlúv. Preto nie je možné transakcie medzi sebou skutočne porovnať na základe obratovej ceny alebo ceny za cestujúceho. |
| --- | --- |

(282)

Navyše liberalizácia trhu leteckej dopravy komplikuje akúkoľvek čisto porovnávaciu analýzu. Ako možno pozorovať v tejto veci, obchodné praktiky medzi letiskami a leteckými dopravcami nie sú vždy založené výlučne na zverejnenom sadzobníku poplatkov. Naopak, tieto obchodné vzťahy sú veľmi rôznorodé. Zahŕňajú rozdelenie rizík, pokiaľ ide tok cestujúcich a akúkoľvek súvisiacu obchodnú a finančnú zodpovednosť, štandardné systémy motivácie a zmeny rozloženia rizika počas trvania zmlúv. Preto nie je možné transakcie medzi sebou skutočne porovnať na základe obratovej ceny alebo ceny za cestujúceho.

| (283) | Referenčné porovnávanie okrem toho nie je vhodnou metódou na stanovenie trhových cien, ak dostupné referenčné kritériá neboli vymedzené s ohľadom na aspekty trhu alebo ak sú existujúce ceny výrazne narušené verejnými zásahmi. Takéto narušenia sa podľa všetkého v leteckom priemysle vyskytujú z dôvodov vysvetlených v bodoch 57 až 59 usmernení v oblasti letectva z roku 2014:

  „Verejné orgány tradične považujú letiská vo vlastníctve štátu za infraštruktúru na podporu miestneho rozvoja, a nie za podniky fungujúce v súlade s trhovými pravidlami. Ceny týchto letísk preto nebývajú určené s ohľadom na trhové faktory, a najmä dobré vyhliadky na ziskovosť ex ante, ale predovšetkým s ohľadom na sociálne alebo regionálne faktory.
  Aj keď sú niektoré letiská súkromne vlastnené alebo prevádzkované bez sociálnych alebo regionálnych faktorov, ceny účtované týmito letiskami môžu byť do značnej miery ovplyvnené cenami účtovanými väčšinou verejne dotovaných letísk, lebo takéto ceny letecké spoločnosti zohľadňujú pri rokovaniach so súkromne vlastnenými alebo prevádzkovanými letiskami.
  Za týchto okolností má Komisia silné pochybnosti, či je v súčasnosti možné určiť vhodné porovnávacie kritérium na stanovenie skutočnej trhovej ceny za služby poskytované letiskami. Táto situácia sa v budúcnosti môže meniť alebo vyvíjať [...]“
   (59). |
| --- | --- |

(283)

Referenčné porovnávanie okrem toho nie je vhodnou metódou na stanovenie trhových cien, ak dostupné referenčné kritériá neboli vymedzené s ohľadom na aspekty trhu alebo ak sú existujúce ceny výrazne narušené verejnými zásahmi. Takéto narušenia sa podľa všetkého v leteckom priemysle vyskytujú z dôvodov vysvetlených v bodoch 57 až 59 usmernení v oblasti letectva z roku 2014:

„Verejné orgány tradične považujú letiská vo vlastníctve štátu za infraštruktúru na podporu miestneho rozvoja, a nie za podniky fungujúce v súlade s trhovými pravidlami. Ceny týchto letísk preto nebývajú určené s ohľadom na trhové faktory, a najmä dobré vyhliadky na ziskovosť ex ante, ale predovšetkým s ohľadom na sociálne alebo regionálne faktory.

Aj keď sú niektoré letiská súkromne vlastnené alebo prevádzkované bez sociálnych alebo regionálnych faktorov, ceny účtované týmito letiskami môžu byť do značnej miery ovplyvnené cenami účtovanými väčšinou verejne dotovaných letísk, lebo takéto ceny letecké spoločnosti zohľadňujú pri rokovaniach so súkromne vlastnenými alebo prevádzkovanými letiskami.

Za týchto okolností má Komisia silné pochybnosti, či je v súčasnosti možné určiť vhodné porovnávacie kritérium na stanovenie skutočnej trhovej ceny za služby poskytované letiskami. Táto situácia sa v budúcnosti môže meniť alebo vyvíjať [...]“
   (59).

59

| (284) | Okrem toho, ako pripomínajú súdy Únie, referenčné porovnávanie na základe dotknutého sektora je len jedným z mnohých analytických nástrojov na určenie toho, či príjemca získal hospodársku výhodu, ktorú by nezískal za bežných trhových podmienok (60). Platí teda, že hoci Komisia môže tento prístup použiť, nie je to povinné v prípade, keď nie je vhodný. |
| --- | --- |

(284)

Okrem toho, ako pripomínajú súdy Únie, referenčné porovnávanie na základe dotknutého sektora je len jedným z mnohých analytických nástrojov na určenie toho, či príjemca získal hospodársku výhodu, ktorú by nezískal za bežných trhových podmienok (60). Platí teda, že hoci Komisia môže tento prístup použiť, nie je to povinné v prípade, keď nie je vhodný.

60

| (285) | Spoločnosť Ryanair v podstate tvrdila, že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve možno uplatniť na základe porovnania s obchodnými dohodami ostatných európskych letísk. Konkrétne porovnala poplatky, ktoré platí spoločnosť Ryanair na letiskách v Bournemouthe, Grenobli, Knocku, Maastrichte, Nîmes a Prestwicku, s poplatkami, ktoré platí na základe zmlúv na letisku Lübeck. V štúdii sa neposudzovalo, či vzorka referenčných letísk spĺňa všetky kritériá stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014, keďže sa v nej posudzoval iba objem dopravy, typ letiskovej dopravy a prosperita okolitej oblasti (61). |
| --- | --- |

(285)

Spoločnosť Ryanair v podstate tvrdila, že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve možno uplatniť na základe porovnania s obchodnými dohodami ostatných európskych letísk. Konkrétne porovnala poplatky, ktoré platí spoločnosť Ryanair na letiskách v Bournemouthe, Grenobli, Knocku, Maastrichte, Nîmes a Prestwicku, s poplatkami, ktoré platí na základe zmlúv na letisku Lübeck. V štúdii sa neposudzovalo, či vzorka referenčných letísk spĺňa všetky kritériá stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014, keďže sa v nej posudzoval iba objem dopravy, typ letiskovej dopravy a prosperita okolitej oblasti (61).

61

| (286) | V rozhodnutí o začatí konania z roku 2012 Komisia porovnala poplatky stanovené v sprievodných listoch z marca a októbra 2010 s poplatkami na letisku Hamburg. Z tohto porovnania vyplynuli pochybnosti o trhovej zlučiteľnosti poplatkov stanovených v sprievodných listoch. Komisia poznamenáva, že objem dopravy v Lübecku je oveľa nižší než na letisku Hamburg. Letisko Hamburg má vlastne najväčší objem dopravy v severnom Nemecku. Hamburg sa využíva pre všetky segmenty leteckej dopravy, zatiaľ čo Lübeck sa špecializoval na nízkonákladových prepravcov, ktorí potrebovali menej odbavovacích priehradok a zariadení pre transferovýchcestujúcich, zaobišli sa bez osobnej autobusovej dopravy a vyžadovali menej batožinového personálu a zariadení, menej upratovacieho personálu a kratšiu cirkuláciu. Letisko Hamburg preto nie je v dostatočnej miere porovnateľné s letiskom Lübeck. |
| --- | --- |

(286)

V rozhodnutí o začatí konania z roku 2012 Komisia porovnala poplatky stanovené v sprievodných listoch z marca a októbra 2010 s poplatkami na letisku Hamburg. Z tohto porovnania vyplynuli pochybnosti o trhovej zlučiteľnosti poplatkov stanovených v sprievodných listoch. Komisia poznamenáva, že objem dopravy v Lübecku je oveľa nižší než na letisku Hamburg. Letisko Hamburg má vlastne najväčší objem dopravy v severnom Nemecku. Hamburg sa využíva pre všetky segmenty leteckej dopravy, zatiaľ čo Lübeck sa špecializoval na nízkonákladových prepravcov, ktorí potrebovali menej odbavovacích priehradok a zariadení pre transferovýchcestujúcich, zaobišli sa bez osobnej autobusovej dopravy a vyžadovali menej batožinového personálu a zariadení, menej upratovacieho personálu a kratšiu cirkuláciu. Letisko Hamburg preto nie je v dostatočnej miere porovnateľné s letiskom Lübeck.

| (287) | Na základe týchto úvah sa Komisia domnieva, že v tomto prípade sa musí uplatniť prístup, ktorý sa vo všeobecnosti odporúčal v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 pre prípad uplatnenia kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na vzťahy medzi letiskami a leteckými dopravcami, konkrétne prístup analýzy postupného rastu ziskovosti ex ante (62). |
| --- | --- |

(287)

Na základe týchto úvah sa Komisia domnieva, že v tomto prípade sa musí uplatniť prístup, ktorý sa vo všeobecnosti odporúčal v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 pre prípad uplatnenia kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na vzťahy medzi letiskami a leteckými dopravcami, konkrétne prístup analýzy postupného rastu ziskovosti ex ante (62).

ex ante

62

| (288) | Tento prístup odôvodňuje skutočnosť, že prevádzkovateľ letiska má objektívny záujem na uzatvorení transakcie s leteckým dopravcom, ak možno odôvodnene očakávať, že táto transakcia na rozdiel od opačnej situácie, v ktorej sa transakcia neuzavrie, zvýši jeho zisky (alebo zníži straty), to bez ohľadu na porovnanie s podmienkami ponúkanými leteckým dopravcom ostatnými prevádzkovateľmi letísk, alebo dokonca aj s podmienkami ponúkanými tým istým prevádzkovateľom letiska ostatným leteckým dopravcom. |
| --- | --- |

(288)

Tento prístup odôvodňuje skutočnosť, že prevádzkovateľ letiska má objektívny záujem na uzatvorení transakcie s leteckým dopravcom, ak možno odôvodnene očakávať, že táto transakcia na rozdiel od opačnej situácie, v ktorej sa transakcia neuzavrie, zvýši jeho zisky (alebo zníži straty), to bez ohľadu na porovnanie s podmienkami ponúkanými leteckým dopravcom ostatnými prevádzkovateľmi letísk, alebo dokonca aj s podmienkami ponúkanými tým istým prevádzkovateľom letiska ostatným leteckým dopravcom.

| (289) | Okrem toho musí byť infraštruktúra letiska otvorená všetkým letiskovým dopravcom a nesmie byť vyhradená konkrétnemu leteckému dopravcovi, aby sa zabránilo preneseniu výhody vyplývajúcej zo zlučiteľnej pomoci pre prevádzkovateľa letiska na konkrétneho leteckého dopravcu. |
| --- | --- |

(289)

Okrem toho musí byť infraštruktúra letiska otvorená všetkým letiskovým dopravcom a nesmie byť vyhradená konkrétnemu leteckému dopravcovi, aby sa zabránilo preneseniu výhody vyplývajúcej zo zlučiteľnej pomoci pre prevádzkovateľa letiska na konkrétneho leteckého dopravcu.

| (290) | Komisia v tejto súvislosti poznamenáva aj to, že diferenciácia ceny je štandardnou obchodnou praxou. Politiky rozličných cien by však mali mať obchodné odôvodnenie. |
| --- | --- |

(290)

Komisia v tejto súvislosti poznamenáva aj to, že diferenciácia ceny je štandardnou obchodnou praxou. Politiky rozličných cien by však mali mať obchodné odôvodnenie.

| (291) | Komisia sa domnieva, že dohody uzatvorené medzi leteckými dopravcami a letiskom sa môžu považovať za dohody, ktoré spĺňajú kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ak postupne prispievajú, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska. Letisko by malo preukázať, že keď uzatvára dohodu s leteckým dopravcom (napr. jednotlivú zmluvu alebo celkový systém letiskových poplatkov), je počas trvania dohody schopné pokrývať všetky z nej vyplývajúce náklady s primeranou ziskovou maržou na základe rozumných strednodobých vyhliadok (63). |
| --- | --- |

(291)

Komisia sa domnieva, že dohody uzatvorené medzi leteckými dopravcami a letiskom sa môžu považovať za dohody, ktoré spĺňajú kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ak postupne prispievajú, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska. Letisko by malo preukázať, že keď uzatvára dohodu s leteckým dopravcom (napr. jednotlivú zmluvu alebo celkový systém letiskových poplatkov), je počas trvania dohody schopné pokrývať všetky z nej vyplývajúce náklady s primeranou ziskovou maržou na základe rozumných strednodobých vyhliadok (63).

ex ante

63

| (292) | Na posúdenie, či dohoda, ktorú letisko uzatvorilo s leteckým dopravcom, spĺňa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, očakávané neletecké príjmy pochádzajúce z činnosti leteckého dopravcu by sa mali zohľadniť spoločne s letiskovými poplatkami po odpočítaní všetkých zliav, marketingovej podpory alebo stimulačných opatrení. Podobne by sa mali zohľadniť aj všetky očakávané náklady, ktoré postupne vznikajú letisku v súvislosti s činnosťou leteckého dopravcu na letisku. Takéto prírastkové náklady by mohli zahŕňať všetky kategórie výdavkov alebo investícií, ako sú prírastkové náklady na zamestnancov, vybavenie a investície, ktoré vznikajú na základe prítomnosti leteckého dopravcu na letisku (64). |
| --- | --- |

(292)

Na posúdenie, či dohoda, ktorú letisko uzatvorilo s leteckým dopravcom, spĺňa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, očakávané neletecké príjmy pochádzajúce z činnosti leteckého dopravcu by sa mali zohľadniť spoločne s letiskovými poplatkami po odpočítaní všetkých zliav, marketingovej podpory alebo stimulačných opatrení. Podobne by sa mali zohľadniť aj všetky očakávané náklady, ktoré postupne vznikajú letisku v súvislosti s činnosťou leteckého dopravcu na letisku. Takéto prírastkové náklady by mohli zahŕňať všetky kategórie výdavkov alebo investícií, ako sú prírastkové náklady na zamestnancov, vybavenie a investície, ktoré vznikajú na základe prítomnosti leteckého dopravcu na letisku (64).

64

| (293) | V súlade so svojou rozhodovacou praxou sa Komisia domnieva, že náklady, ktoré by letisko muselo znášať, bez ohľadu na dohodu uzatvorenú s leteckým dopravcom, by sa na účely kritéria subjektu trhového hospodárstva nemali zohľadňovať (65). |
| --- | --- |

(293)

V súlade so svojou rozhodovacou praxou sa Komisia domnieva, že náklady, ktoré by letisko muselo znášať, bez ohľadu na dohodu uzatvorenú s leteckým dopravcom, by sa na účely kritéria subjektu trhového hospodárstva nemali zohľadňovať (65).

65

| (294) | Z rozhodnutia vo veci Charleroi (66) vyplýva, že pri posudzovaní predmetných opatrení musí Komisia zohľadniť všetky relevantné vlastnosti opatrení a ich súvislosti. Inými slovami, Komisia musí analyzovať očakávaný vplyv zmluvy so spoločnosťou Ryanair na spoločnosť FLG, pričom zohľadní všetky relevantné vlastnosti dotknutého opatrenia. |
| --- | --- |

(294)

Z rozhodnutia vo veci Charleroi (66) vyplýva, že pri posudzovaní predmetných opatrení musí Komisia zohľadniť všetky relevantné vlastnosti opatrení a ich súvislosti. Inými slovami, Komisia musí analyzovať očakávaný vplyv zmluvy so spoločnosťou Ryanair na spoločnosť FLG, pričom zohľadní všetky relevantné vlastnosti dotknutého opatrenia.

Charleroi

66

| (295) | V rozsudku vo veci Stardust Marine Súdny dvor uviedol, že „[...]s cieľom preskúmať, či štát prijal alebo neprijal správanie obozretného investora konajúceho v trhovom hospodárstve, je potrebné preniesť sa do kontextu obdobia, počas ktorého sa prijali opatrenia finančnej pomoci s cieľom posúdiť ekonomickú racionálnosť správania štátu, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii.“ (67) |
| --- | --- |

(295)

V rozsudku vo veci Stardust Marine Súdny dvor uviedol, že „[...]s cieľom preskúmať, či štát prijal alebo neprijal správanie obozretného investora konajúceho v trhovom hospodárstve, je potrebné preniesť sa do kontextu obdobia, počas ktorého sa prijali opatrenia finančnej pomoci s cieľom posúdiť ekonomickú racionálnosť správania štátu, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii.“ (67)

Stardust Marine

67

| (296) | Na posúdenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve musí Komisia vychádzať z kontextu času, keď bola zmluva uzavretá. Komisia musí svoje posúdenie založiť aj na informáciách a predpokladoch, ktoré mala k dispozícii spoločnosť FLG v čase uzavretia zmluvy. |
| --- | --- |

(296)

Na posúdenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve musí Komisia vychádzať z kontextu času, keď bola zmluva uzavretá. Komisia musí svoje posúdenie založiť aj na informáciách a predpokladoch, ktoré mala k dispozícii spoločnosť FLG v čase uzavretia zmluvy.

7.4.2.   
  Uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na dohodu z roku 2000

Uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na dohodu z roku 2000

7.4.2.1.   Predbežné poznámky

Predbežné poznámky

| (297) | Komisia poznamenáva, že spoločnosť Air Berlin tvrdila, že zmluvy medzi spoločnosťou Ryanair a letiskom Lübeck neboli ziskové, keďže straty spoločnosti FLG sa po príchode spoločnosti Ryanair naďalej prehlbovali (pozri tabuľku 8). Keďže jedinými leteckými dopravcami s pravidelnými linkami z letiska boli spoločnosti Ryanair a Wizz Air, spoločnosť Air Berlin dospela k záveru, že straty spoločnosti FLG sa musia pripísať im. |
| --- | --- |

(297)

Komisia poznamenáva, že spoločnosť Air Berlin tvrdila, že zmluvy medzi spoločnosťou Ryanair a letiskom Lübeck neboli ziskové, keďže straty spoločnosti FLG sa po príchode spoločnosti Ryanair naďalej prehlbovali (pozri tabuľku 8). Keďže jedinými leteckými dopravcami s pravidelnými linkami z letiska boli spoločnosti Ryanair a Wizz Air, spoločnosť Air Berlin dospela k záveru, že straty spoločnosti FLG sa musia pripísať im.

| (298) | Komisia poznamenáva, že aj keby sa stanovila významná korelácia medzi počtom cestujúcich spoločnosti Ryanair na letisku Lübeck a stratami, ktoré vznikli spoločnosti FLG, nemusela by nevyhnutne znamenať, že straty vyplývajú z prevádzky spoločnosti Ryanair na letisku Lübeck. Nemecko uviedlo, že viac než [...] % strát v rokoch 2000 až 2005 vyplývalo z investícií potrebných na prispôsobenie letiska zvýšenému počtu cestujúcich. Tieto investície boli potrebné na zvýšenie hodnoty letiska v prípade predpokladanej privatizácie a na to, aby letisko dokázalo vôbec nejakého leteckého dopravcu pritiahnuť. |
| --- | --- |

(298)

Komisia poznamenáva, že aj keby sa stanovila významná korelácia medzi počtom cestujúcich spoločnosti Ryanair na letisku Lübeck a stratami, ktoré vznikli spoločnosti FLG, nemusela by nevyhnutne znamenať, že straty vyplývajú z prevádzky spoločnosti Ryanair na letisku Lübeck. Nemecko uviedlo, že viac než [...] % strát v rokoch 2000 až 2005 vyplývalo z investícií potrebných na prispôsobenie letiska zvýšenému počtu cestujúcich. Tieto investície boli potrebné na zvýšenie hodnoty letiska v prípade predpokladanej privatizácie a na to, aby letisko dokázalo vôbec nejakého leteckého dopravcu pritiahnuť.

| (299) | Okrem toho Komisia pripomína, že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vychádza z posúdenia ex ante. Podľa judikatúry Súdneho dvora nemusí byť konanie súkromného účastníka trhu, podľa ktorého sa posudzuje konanie verejného účastníka, zamerané na krátkodobú ziskovosť, ale môže ho motivovať perspektíva dlhodobej ziskovosti. (68) Aj keď je letisko počas prevádzky spoločnosti Ryanair stratové, zmluva medzi letiskom a leteckým dopravcom môže stále na ex ante základe priniesť prírastkový zisk. |
| --- | --- |

(299)

Okrem toho Komisia pripomína, že kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vychádza z posúdenia ex ante. Podľa judikatúry Súdneho dvora nemusí byť konanie súkromného účastníka trhu, podľa ktorého sa posudzuje konanie verejného účastníka, zamerané na krátkodobú ziskovosť, ale môže ho motivovať perspektíva dlhodobej ziskovosti. (68) Aj keď je letisko počas prevádzky spoločnosti Ryanair stratové, zmluva medzi letiskom a leteckým dopravcom môže stále na ex ante základe priniesť prírastkový zisk.

ex ante

68

ex ante

| (300) | Na záver Komisia poznamenáva, že v súvislosti s týmto vyšetrovaním bola spoločnosť Ecorys požiadaná o vypracovanie správy o ziskovosti na základe zmluvy medzi spoločnosťami FLG a Ryanair z roku 2000 (69). Správa však vychádzala z prístupu celkových nákladov, a nie z prístupu prírastkových nákladov, a preto sa nezohľadní. |
| --- | --- |

(300)

Na záver Komisia poznamenáva, že v súvislosti s týmto vyšetrovaním bola spoločnosť Ecorys požiadaná o vypracovanie správy o ziskovosti na základe zmluvy medzi spoločnosťami FLG a Ryanair z roku 2000 (69). Správa však vychádzala z prístupu celkových nákladov, a nie z prístupu prírastkových nákladov, a preto sa nezohľadní.

69

7.4.2.2.   Posúdenie prírastkových nákladov a výnosov

Posúdenie prírastkových nákladov a výnosov

| (301) | Ako časový rámec na posúdenie predmetnej zmluvy by súkromný subjekt v trhovom hospodárstve za východiskový dátum považoval dátum podpísania dohody, t. j. 29. máj 2000. Za záverečný dátum by súkromný subjekt v trhovom hospodárstve považoval záverečný dátum stanovený v dohode z roku 2000, t. j. 31. máj 2010. |
| --- | --- |

(301)

Ako časový rámec na posúdenie predmetnej zmluvy by súkromný subjekt v trhovom hospodárstve za východiskový dátum považoval dátum podpísania dohody, t. j. 29. máj 2000. Za záverečný dátum by súkromný subjekt v trhovom hospodárstve považoval záverečný dátum stanovený v dohode z roku 2000, t. j. 31. máj 2010.

| (302) | Na účely posúdenia predmetnej zmluvy a vzhľadom na zistenia z odôvodnení 282 až 301 sa musí existencia aj výška možnej pomoci v tejto zmluve posúdiť na základe situácie v čase podpísania zmluvy, a najmä na základe dostupných informácií a predvídateľného vývoja v danom čase. |
| --- | --- |

(302)

Na účely posúdenia predmetnej zmluvy a vzhľadom na zistenia z odôvodnení 282 až 301 sa musí existencia aj výška možnej pomoci v tejto zmluve posúdiť na základe situácie v čase podpísania zmluvy, a najmä na základe dostupných informácií a predvídateľného vývoja v danom čase.

| (303) | V čase rokovania o zmluve očakávala spoločnosť FLG, že podnikanie spoločnosti Ryanair na letisku v Lübecku prinesie vyšší počet cestujúcich, a tým aj vyššie neletecké príjmy, rozšírenie neleteckých služieb a tiež, že pritiahne ďalších leteckých dopravcov. Hoci spoločnosť FLG zaznamenávala straty aj v rokoch pred zmluvou, od podnikania spoločnosti Ryanair na letisku sa v strednodobom až dlhodobom horizonte očakávali mierne zisky. |
| --- | --- |

(303)

V čase rokovania o zmluve očakávala spoločnosť FLG, že podnikanie spoločnosti Ryanair na letisku v Lübecku prinesie vyšší počet cestujúcich, a tým aj vyššie neletecké príjmy, rozšírenie neleteckých služieb a tiež, že pritiahne ďalších leteckých dopravcov. Hoci spoločnosť FLG zaznamenávala straty aj v rokoch pred zmluvou, od podnikania spoločnosti Ryanair na letisku sa v strednodobom až dlhodobom horizonte očakávali mierne zisky.

| (304) | Nemecko poskytlo údaje o očakávanom náraste počtu cestujúcich ex ante, ako aj o očakávaných prírastkových nákladoch a príjmoch v najlepšom aj najhoršom scenári. |
| --- | --- |

(304)

Nemecko poskytlo údaje o očakávanom náraste počtu cestujúcich ex ante, ako aj o očakávaných prírastkových nákladoch a príjmoch v najlepšom aj najhoršom scenári.

ex ante

| (305) | Súkromný investor môže od zmluvy odôvodnene očakávať tieto prírastkové príjmy:






  a) | dodatočné letecké príjmy zo spoplatnenia cestujúcich a pristávacích poplatkov, ktoré platí spoločnosť Ryanair, a |
| --- | --- | --- |

(305)

Súkromný investor môže od zmluvy odôvodnene očakávať tieto prírastkové príjmy:

a)

dodatočné letecké príjmy zo spoplatnenia cestujúcich a pristávacích poplatkov, ktoré platí spoločnosť Ryanair, a

| b) | dodatočné neletecké príjmy, napríklad z parkovania vozidiel, licencovaných alebo priamo prevádzkovaných obchodov. |
| --- | --- |

b)

dodatočné neletecké príjmy, napríklad z parkovania vozidiel, licencovaných alebo priamo prevádzkovaných obchodov.

| (306) | Po uplatnení zásady jednotnej pokladnice („single-till“) sa Komisia domnieva, že zohľadniť by sa mali letecké aj neletecké príjmy (70). |
| --- | --- |

(306)

Po uplatnení zásady jednotnej pokladnice („single-till“) sa Komisia domnieva, že zohľadniť by sa mali letecké aj neletecké príjmy (70).

70

| (307) | Nemecko uviedlo, že na základe poplatkov stanovených v dohode z roku 2000 letisko očakávalo priemerné letiskové príjmy vo výške [...] EUR na cestujúceho. Spoločnosť FLG odhadla príjmy z neleteckého podnikania na úrovni [...] % príjmov z leteckého podnikania. |
| --- | --- |

(307)

Nemecko uviedlo, že na základe poplatkov stanovených v dohode z roku 2000 letisko očakávalo priemerné letiskové príjmy vo výške [...] EUR na cestujúceho. Spoločnosť FLG odhadla príjmy z neleteckého podnikania na úrovni [...] % príjmov z leteckého podnikania.

| (308) | Súkromný investor môže od zmluvy odôvodnene očakávať tieto prírastkové náklady:






  a) | prírastkové prevádzkové náklady priamo spôsobené zmluvou so spoločnosťou Ryanair; |
| --- | --- | --- |

(308)

Súkromný investor môže od zmluvy odôvodnene očakávať tieto prírastkové náklady:

a)

prírastkové prevádzkové náklady priamo spôsobené zmluvou so spoločnosťou Ryanair;

| b) | náklady na marketingové služby; |
| --- | --- |

b)

náklady na marketingové služby;

| c) | investičné náklady priamo súvisiace so zmluvou so spoločnosťou Ryanair. |
| --- | --- |

c)

investičné náklady priamo súvisiace so zmluvou so spoločnosťou Ryanair.

| (309) | Nemecko uviedlo, že bolo potrebné zvýšiť počet zamestnancov spoločnosti FLG na zvládnutie očakávaného počtu cestujúcich. Spoločnosť FLG očakávala prevádzkové a osobné náklady vo výške [...] EUR na cestujúceho. |
| --- | --- |

(309)

Nemecko uviedlo, že bolo potrebné zvýšiť počet zamestnancov spoločnosti FLG na zvládnutie očakávaného počtu cestujúcich. Spoločnosť FLG očakávala prevádzkové a osobné náklady vo výške [...] EUR na cestujúceho.

| (310) | Na základe dohody z roku 2000 očakávala spoločnosť FLG prírastkové marketingové náklady na obdobie rokov 2000 – 2012 vo výške [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade. |
| --- | --- |

(310)

Na základe dohody z roku 2000 očakávala spoločnosť FLG prírastkové marketingové náklady na obdobie rokov 2000 – 2012 vo výške [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade.

| (311) | Pokiaľ ide o investičné náklady, Nemecko uviedlo, že letisková infraštruktúra existovala už pred zmluvou so spoločnosťou Ryanair a že pôvodne plánovaná prevádzka spoločnosti Ryanair na letisku v Lübecku nevyžadovala žiadne dodatočné investície do infraštruktúry. |
| --- | --- |

(311)

Pokiaľ ide o investičné náklady, Nemecko uviedlo, že letisková infraštruktúra existovala už pred zmluvou so spoločnosťou Ryanair a že pôvodne plánovaná prevádzka spoločnosti Ryanair na letisku v Lübecku nevyžadovala žiadne dodatočné investície do infraštruktúry.

| (312) | Nemecko uviedlo nasledujúce príjmy a prevádzkové náklady v najlepšom (tabuľka 11) a najhoršom prípade (tabuľka 12):

  Tabuľka 11


  Náklady a príjmy v najlepšom prípade










  rok | cestujúci | letecké príjmy | neletecké príjmy | prevádzkové náklady |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2011 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2012 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spolu | [...] | [...] | [...] | [...] |

(312)

Nemecko uviedlo nasledujúce príjmy a prevádzkové náklady v najlepšom (tabuľka 11) a najhoršom prípade (tabuľka 12):

Tabuľka 11

Tabuľka 11

Náklady a príjmy v najlepšom prípade

Náklady a príjmy v najlepšom prípade

rok

cestujúci

letecké príjmy

neletecké príjmy

prevádzkové náklady

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

2004

[...]

[...]

[...]

[...]

2005

[...]

[...]

[...]

[...]

2006

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

2010

[...]

[...]

[...]

[...]

2011

[...]

[...]

[...]

[...]

2012

[...]

[...]

[...]

[...]

Spolu

Spolu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tabuľka 12

Tabuľka 12

Náklady a príjmy v najhoršom prípade

Náklady a príjmy v najhoršom prípade

| rok | cestujúci | letecké príjmy | neletecké príjmy | prevádzkové náklady |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2011 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2012 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spolu | [...] | [...] | [...] | [...] |

rok

cestujúci

letecké príjmy

neletecké príjmy

prevádzkové náklady

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

2004

[...]

[...]

[...]

[...]

2005

[...]

[...]

[...]

[...]

2006

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

2010

[...]

[...]

[...]

[...]

2011

[...]

[...]

[...]

[...]

2012

[...]

[...]

[...]

[...]

Spolu

Spolu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (313) | Spoločnosť FLG odhadovala, že zmluva so spoločnosťou Ryanair z roku 2000 bude mať pozitívne finančné účinky. V tomto zmysle tabuľka 13 obsahuje súhrn príjmov z leteckých a neleteckých činností, ako aj nákladov, ktoré sú priamo pripísateľné prevádzke spoločnosti Ryanair na letisku, a marketingových nákladov.

  Tabuľka 13


  Posúdenie ziskovosti ex ante









  posúdenie ziskovosti | V najlepšom prípade (v EUR) | V najhoršom prípade (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| letecké príjmy | [...] | [...] |
| neletecké príjmy | [...] | [...] |
| prevádzkové náklady | [...] | [...] |
| marketingové náklady | [...] | [...] |
| spolu | [...] | [...] |

(313)

Spoločnosť FLG odhadovala, že zmluva so spoločnosťou Ryanair z roku 2000 bude mať pozitívne finančné účinky. V tomto zmysle tabuľka 13 obsahuje súhrn príjmov z leteckých a neleteckých činností, ako aj nákladov, ktoré sú priamo pripísateľné prevádzke spoločnosti Ryanair na letisku, a marketingových nákladov.

Tabuľka 13

Tabuľka 13

Posúdenie ziskovosti ex ante

Posúdenie ziskovosti ex ante

posúdenie ziskovosti

V najlepšom prípade (v EUR)

V najhoršom prípade (v EUR)

letecké príjmy

[...]

[...]

neletecké príjmy

[...]

[...]

prevádzkové náklady

[...]

[...]

marketingové náklady

[...]

[...]

spolu

spolu

[...]

[...]

[...]

[...]

| (314) | V najlepšom prípade Nemecko zaokrúhlilo počet cestujúcich na [...], z čoho vyplývali letecké príjmy vo výške [...] EUR. V najhoršom prípade sa očakával počet cestujúcich [...], z čoho vyplývali letecké príjmy vo výške [...] EUR. Keďže neletecké príjmy sa očakávali na úrovni [...] % leteckých príjmov, neletecké príjmy sa vypočítali vo výške [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade. Vypočítalo sa, že prevádzkové náklady dosiahnu celkovú výšku [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade. Marketingové náklady sa nevypočítali na základe cestujúceho, ale odhadli sa v celkovej výške na [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade. |
| --- | --- |

(314)

V najlepšom prípade Nemecko zaokrúhlilo počet cestujúcich na [...], z čoho vyplývali letecké príjmy vo výške [...] EUR. V najhoršom prípade sa očakával počet cestujúcich [...], z čoho vyplývali letecké príjmy vo výške [...] EUR. Keďže neletecké príjmy sa očakávali na úrovni [...] % leteckých príjmov, neletecké príjmy sa vypočítali vo výške [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade. Vypočítalo sa, že prevádzkové náklady dosiahnu celkovú výšku [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade. Marketingové náklady sa nevypočítali na základe cestujúceho, ale odhadli sa v celkovej výške na [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade.

| (315) | V tabuľke 13 sa zobrazuje, že príjmy plynúce zo zmluvy z roku 2000 mali podľa očakávania prekročiť náklady, z čoho by vyplýval ročný prebytok [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade. |
| --- | --- |

(315)

V tabuľke 13 sa zobrazuje, že príjmy plynúce zo zmluvy z roku 2000 mali podľa očakávania prekročiť náklady, z čoho by vyplýval ročný prebytok [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade.

| (316) | Komisia považuje prístup Nemecka za rozumný. Odhadované priemerné letecké príjmy vychádzali z podmienok dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2000. Neletecké príjmy sa očakávali na úrovni [...] % leteckých príjmov, čo je podľa všetkého v súlade so všeobecnými očakávaniami v oblasti neleteckých príjmov na ostatných letiskách (pozri tabuľku 6). Aj predpoklad, že zvýšený počet cestujúcich bude vyžadovať zvýšenie počtu zamestnancov, sa javí ako primeraný. |
| --- | --- |

(316)

Komisia považuje prístup Nemecka za rozumný. Odhadované priemerné letecké príjmy vychádzali z podmienok dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2000. Neletecké príjmy sa očakávali na úrovni [...] % leteckých príjmov, čo je podľa všetkého v súlade so všeobecnými očakávaniami v oblasti neleteckých príjmov na ostatných letiskách (pozri tabuľku 6). Aj predpoklad, že zvýšený počet cestujúcich bude vyžadovať zvýšenie počtu zamestnancov, sa javí ako primeraný.

| (317) | Komisia poznamenáva, že investície súvisiace s rozšírením letiska Lübeck, sa netýkali iba spoločnosti Ryanair, ale mohli ich využívať aj ostatní leteckí dopravcovia. Znamená to, že investičné náklady nemuseli byť začlenené do prírastkových nákladov zmluvy so spoločnosťou Ryanair. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že Nemecko zdôraznilo, že spoločnosť FLG sa neustále pokúšala pritiahnuť iných leteckých dopravcov a podarilo sa jej to (pritiahla napríklad Wizz Air). Okrem toho, podľa Nemecka sa letisko v Lübecku roky neúspešne pokúšalo začať rokovania o zmluve so spoločnosťou Air Berlin. |
| --- | --- |

(317)

Komisia poznamenáva, že investície súvisiace s rozšírením letiska Lübeck, sa netýkali iba spoločnosti Ryanair, ale mohli ich využívať aj ostatní leteckí dopravcovia. Znamená to, že investičné náklady nemuseli byť začlenené do prírastkových nákladov zmluvy so spoločnosťou Ryanair. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že Nemecko zdôraznilo, že spoločnosť FLG sa neustále pokúšala pritiahnuť iných leteckých dopravcov a podarilo sa jej to (pritiahla napríklad Wizz Air). Okrem toho, podľa Nemecka sa letisko v Lübecku roky neúspešne pokúšalo začať rokovania o zmluve so spoločnosťou Air Berlin.

| (318) | Nemecko uviedlo, že s cieľom úspešne privatizovať letisko v Lübecku bolo potrebné významne zvýšiť počet cestujúcich. Komisia akceptuje skutočnosť, že investície sa vynaložili na to, aby bolo letisko v Lübecku pripravené na vyšší počet cestujúcich (71). |
| --- | --- |

(318)

Nemecko uviedlo, že s cieľom úspešne privatizovať letisko v Lübecku bolo potrebné významne zvýšiť počet cestujúcich. Komisia akceptuje skutočnosť, že investície sa vynaložili na to, aby bolo letisko v Lübecku pripravené na vyšší počet cestujúcich (71).

71

| (319) | Komisia ďalej poznamenáva, že v dohode z roku 2000 sa nevyžadovalo, aby spoločnosť FLG investovala (72). Spoločnosť FLG mohla povinnosti, ktoré jej vyplývali zo zmluvy, splniť aj bez investovania do rozšírenia letiska. |
| --- | --- |

(319)

Komisia ďalej poznamenáva, že v dohode z roku 2000 sa nevyžadovalo, aby spoločnosť FLG investovala (72). Spoločnosť FLG mohla povinnosti, ktoré jej vyplývali zo zmluvy, splniť aj bez investovania do rozšírenia letiska.

72

| (320) | Na základe týchto úvah dospieva Komisia k záveru, že prístup Nemecka nepripísať investície uskutočnené na letisku v Lübecku zmluve so spoločnosťou Ryanair je primeraný. |
| --- | --- |

(320)

Na základe týchto úvah dospieva Komisia k záveru, že prístup Nemecka nepripísať investície uskutočnené na letisku v Lübecku zmluve so spoločnosťou Ryanair je primeraný.

| (321) | Po analýze informácií, ktoré poskytlo Nemecko, však Komisia nesúhlasí s jedným bodom analýzy a príslušne ho mení. V dohode z roku 2000 sa stanovuje záverečný dátum 30. máj 2010. Nemecko zohľadnilo pri výpočte postupného rastu ziskovosti vyplývajúcej zo zmluvy z roku 2000 prírastkové náklady a príjmy za roky 2011 a 2012. Komisia sa domnieva, že je vhodné zohľadniť iba prírastkové náklady a výnosy realizované počas trvania zmluvy. Vzhľadom na túto potrebnú zmenu Komisia vypracovala vlastnú analýzu priamo na základe analýzy postupného rastu ziskovosti predloženej Nemeckom a tam, kde to bolo potrebné, ju zmenila tak, ako je to zhrnuté v tabuľkách 14, 15 a 16:

  Tabuľka 14


  Náklady a príjmy v najlepšom prípade










  rok | cestujúci | letecké príjmy | neletecké príjmy | prevádzkové náklady |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spolu | [...] | [...] | [...] | [...] |

(321)

Po analýze informácií, ktoré poskytlo Nemecko, však Komisia nesúhlasí s jedným bodom analýzy a príslušne ho mení. V dohode z roku 2000 sa stanovuje záverečný dátum 30. máj 2010. Nemecko zohľadnilo pri výpočte postupného rastu ziskovosti vyplývajúcej zo zmluvy z roku 2000 prírastkové náklady a príjmy za roky 2011 a 2012. Komisia sa domnieva, že je vhodné zohľadniť iba prírastkové náklady a výnosy realizované počas trvania zmluvy. Vzhľadom na túto potrebnú zmenu Komisia vypracovala vlastnú analýzu priamo na základe analýzy postupného rastu ziskovosti predloženej Nemeckom a tam, kde to bolo potrebné, ju zmenila tak, ako je to zhrnuté v tabuľkách 14, 15 a 16:

Tabuľka 14

Tabuľka 14

Náklady a príjmy v najlepšom prípade

Náklady a príjmy v najlepšom prípade

rok

cestujúci

letecké príjmy

neletecké príjmy

prevádzkové náklady

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

2004

[...]

[...]

[...]

[...]

2005

[...]

[...]

[...]

[...]

2006

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

2010

[...]

[...]

[...]

[...]

Spolu

Spolu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tabuľka 15

Tabuľka 15

Náklady a príjmy v najhoršom prípade

Náklady a príjmy v najhoršom prípade

| rok | cestujúci | letecké príjmy | neletecké príjmy | prevádzkové náklady |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spolu | [...] | [...] | [...] | [...] |

rok

cestujúci

letecké príjmy

neletecké príjmy

prevádzkové náklady

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

2004

[...]

[...]

[...]

[...]

2005

[...]

[...]

[...]

[...]

2006

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

2010

[...]

[...]

[...]

[...]

Spolu

Spolu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tabuľka 16

Tabuľka 16

Posúdenie ziskovosti ex ante

Posúdenie ziskovosti ex ante

| posúdenie ziskovosti | V najlepšom prípade (v EUR) | V najhoršom prípade (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| letecké príjmy | [...] | [...] |
| neletecké príjmy | [...] | [...] |
| prevádzkové náklady | [...] | [...] |
| marketingové náklady | [...] | [...] |
| spolu | [...] | [...] |

posúdenie ziskovosti

V najlepšom prípade (v EUR)

V najhoršom prípade (v EUR)

letecké príjmy

[...]

[...]

neletecké príjmy

[...]

[...]

prevádzkové náklady

[...]

[...]

marketingové náklady

[...]

[...]

spolu

spolu

[...]

[...]

[...]

[...]

| (322) | Komisia vyňala príjmy a prevádzkové náklady očakávané za roky 2011 a 2012, keďže v týchto rokoch sa už očakávalo uplynutie platnosti dohody z roku 2000 (pozri tabuľky 14 a 15). Komisia namiesto toho použila príjmy a prevádzkové náklady za obdobie rokov 2000 – 2010, čo viedlo k príjmom a prevádzkovým nákladom uvedeným v tabuľke 16. Pokiaľ ide o marketingové náklady, Komisia vypočítala priemerné marketingové náklady na cestujúceho, ktoré sa môžu podľa informácií predložených Nemeckom očakávať v najlepšom prípade a v najhoršom prípade. Priemerné marketingové náklady na cestujúceho potom vynásobila počtom cestujúcich, ktorý sa dal očakávať na obdobie rokov 2000 – 2010, čo malo za následok očakávané marketingové náklady vo výške [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade (pozri tabuľku 16). |
| --- | --- |

(322)

Komisia vyňala príjmy a prevádzkové náklady očakávané za roky 2011 a 2012, keďže v týchto rokoch sa už očakávalo uplynutie platnosti dohody z roku 2000 (pozri tabuľky 14 a 15). Komisia namiesto toho použila príjmy a prevádzkové náklady za obdobie rokov 2000 – 2010, čo viedlo k príjmom a prevádzkovým nákladom uvedeným v tabuľke 16. Pokiaľ ide o marketingové náklady, Komisia vypočítala priemerné marketingové náklady na cestujúceho, ktoré sa môžu podľa informácií predložených Nemeckom očakávať v najlepšom prípade a v najhoršom prípade. Priemerné marketingové náklady na cestujúceho potom vynásobila počtom cestujúcich, ktorý sa dal očakávať na obdobie rokov 2000 – 2010, čo malo za následok očakávané marketingové náklady vo výške [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade (pozri tabuľku 16).

| (323) | A nakoniec, hoci sa v analýze ex ante vypracovanej spoločnosťou FLG a predloženej Nemeckom nediskontujú budúce platby k dátumu, ku ktorému bola zmluva uzavretá, z poskytnutých údajov jasne vyplýva, že dohoda mala byť zisková. |
| --- | --- |

(323)

A nakoniec, hoci sa v analýze ex ante vypracovanej spoločnosťou FLG a predloženej Nemeckom nediskontujú budúce platby k dátumu, ku ktorému bola zmluva uzavretá, z poskytnutých údajov jasne vyplýva, že dohoda mala byť zisková.

ex ante

| (324) | Okrem údajov poskytnutých Nemeckom vypracovala analýzu ziskovosti dohody z roku 2000 aj spoločnosť Oxera (73). Tam, kde to bolo možné, spoločnosť Oxera na odpočítanie predpokladov týkajúcich sa očakávaní spoločnosti FLG v čase podpísania dohody použila údaje o výsledkoch, t. j. údaje o aktuálnych nákladoch a príjmoch z obdobia pred uzavretím dohody. Spoločnosť Oxera vypočítala počet cestujúcich na základe údajov o výsledkoch až do dátumu podpísania dohody. Letecké príjmy a marketingové náklady vychádzali z poplatkov a platieb zavedených v zmluve z roku 2000. Na výpočet neleteckých príjmov a prevádzkových nákladov použila spoločnosť Oxera údaje o výsledkoch z obdobia po uzavretí dohody. |
| --- | --- |

(324)

Okrem údajov poskytnutých Nemeckom vypracovala analýzu ziskovosti dohody z roku 2000 aj spoločnosť Oxera (73). Tam, kde to bolo možné, spoločnosť Oxera na odpočítanie predpokladov týkajúcich sa očakávaní spoločnosti FLG v čase podpísania dohody použila údaje o výsledkoch, t. j. údaje o aktuálnych nákladoch a príjmoch z obdobia pred uzavretím dohody. Spoločnosť Oxera vypočítala počet cestujúcich na základe údajov o výsledkoch až do dátumu podpísania dohody. Letecké príjmy a marketingové náklady vychádzali z poplatkov a platieb zavedených v zmluve z roku 2000. Na výpočet neleteckých príjmov a prevádzkových nákladov použila spoločnosť Oxera údaje o výsledkoch z obdobia po uzavretí dohody.

73

| (325) | Čistá súčasná hodnota dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2000 sa odhadovala na [...] EUR. Preto sa očakávalo, že dohoda bude zisková. |
| --- | --- |

(325)

Čistá súčasná hodnota dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2000 sa odhadovala na [...] EUR. Preto sa očakávalo, že dohoda bude zisková.

| (326) | Spoločnosť Oxera vypočítala čistú súčasnú hodnotu bez pripísania investičných nákladov k dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 2000. Je to v súlade so zistením Komisie (pozri odôvodnenia 316 až 320), že investície realizované na letisku v Lübecku nemuseli byť pripísané dohode z roku 2000. |
| --- | --- |

(326)

Spoločnosť Oxera vypočítala čistú súčasnú hodnotu bez pripísania investičných nákladov k dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 2000. Je to v súlade so zistením Komisie (pozri odôvodnenia 316 až 320), že investície realizované na letisku v Lübecku nemuseli byť pripísané dohode z roku 2000.

| (327) | Komisia poznamenáva, že spoločnosť Oxera použila na výpočet počtu cestujúcich, leteckých príjmov a marketingových poplatkov dostupné údaje ex ante, ale svoje posúdenie neleteckých príjmov a prevádzkových nákladov založila na údajoch ex post. Spoločnosť Oxera uviedla, že nemala prístup k predpokladom ex ante, ktoré sa týkali neleteckých príjmov a prevádzkových nákladov. Komisia poznamenáva, že pri posudzovaní toho, či bola dohoda v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, sa do úvahy môžu vziať iba príjmy a náklady, ktoré mali podľa očakávania letiska vzniknúť ex ante v čase uzavretia dohody s príslušným leteckým dopravcom. Na podporu overenia predpokladov, na základe ktorých sa určujú očakávané príjmy a náklady ex ante, však môže slúžiť posúdenie, ktoré bolo čiastočne založené na údajoch ex post. Údaje ex ante získané spoločnosťou Oxera, ktoré sa týkajú leteckých príjmov ([...] EUR) naozaj ležia v rozsahu očakávaných leteckých príjmov ex ante spoločnosti FLG, ktoré predložilo Nemecko v najlepšom prípade ([...] EUR) a najhoršom prípade ([...] EUR). Údaje ex ante získané spoločnosťou Oxera, ktoré sa týkajú marketingových nákladov, ([...] EUR), sú ešte nižšie než údaje predložené Nemeckom: očakávané marketingové náklady ex ante spoločnosti FLG vo výške [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade. Tým sa potvrdzuje, že očakávania ex ante spoločnosti FLG boli dostatočne konzervatívne. |
| --- | --- |

(327)

Komisia poznamenáva, že spoločnosť Oxera použila na výpočet počtu cestujúcich, leteckých príjmov a marketingových poplatkov dostupné údaje ex ante, ale svoje posúdenie neleteckých príjmov a prevádzkových nákladov založila na údajoch ex post. Spoločnosť Oxera uviedla, že nemala prístup k predpokladom ex ante, ktoré sa týkali neleteckých príjmov a prevádzkových nákladov. Komisia poznamenáva, že pri posudzovaní toho, či bola dohoda v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, sa do úvahy môžu vziať iba príjmy a náklady, ktoré mali podľa očakávania letiska vzniknúť ex ante v čase uzavretia dohody s príslušným leteckým dopravcom. Na podporu overenia predpokladov, na základe ktorých sa určujú očakávané príjmy a náklady ex ante, však môže slúžiť posúdenie, ktoré bolo čiastočne založené na údajoch ex post. Údaje ex ante získané spoločnosťou Oxera, ktoré sa týkajú leteckých príjmov ([...] EUR) naozaj ležia v rozsahu očakávaných leteckých príjmov ex ante spoločnosti FLG, ktoré predložilo Nemecko v najlepšom prípade ([...] EUR) a najhoršom prípade ([...] EUR). Údaje ex ante získané spoločnosťou Oxera, ktoré sa týkajú marketingových nákladov, ([...] EUR), sú ešte nižšie než údaje predložené Nemeckom: očakávané marketingové náklady ex ante spoločnosti FLG vo výške [...] EUR v najlepšom prípade a [...] EUR v najhoršom prípade. Tým sa potvrdzuje, že očakávania ex ante spoločnosti FLG boli dostatočne konzervatívne.

ex ante

ex post

ex ante

ex ante

ex ante

ex post

ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

ex ante

7.4.3.   
  Záver

Záver

| (328) | Z informácií poskytnutých Nemeckom vyplýva, že spoločnosť FLG mohla na základe dohody z roku 2000 očakávať kladnú prírastkovú návratnosť. Predpoklady, z ktorých dané očakávania vyplývali, sú podľa všetkého primerané. Podporuje to skutočnosť, že očakávaný nárast počtu cestujúcich bol v rokoch 2000 – 2005 nižší ako skutočný nárast. Nárast počtu cestujúcich bol do veľkej miery obmedzený nemožnosťou získať územné rozhodnutie a rozšíriť letisko, čo sa v čase uzavretia dohody z roku 2000 nepredpokladalo. Očakávania spoločnosti FLG podporuje štúdia vypracovaná spoločnosťou Oxera. |
| --- | --- |

(328)

Z informácií poskytnutých Nemeckom vyplýva, že spoločnosť FLG mohla na základe dohody z roku 2000 očakávať kladnú prírastkovú návratnosť. Predpoklady, z ktorých dané očakávania vyplývali, sú podľa všetkého primerané. Podporuje to skutočnosť, že očakávaný nárast počtu cestujúcich bol v rokoch 2000 – 2005 nižší ako skutočný nárast. Nárast počtu cestujúcich bol do veľkej miery obmedzený nemožnosťou získať územné rozhodnutie a rozšíriť letisko, čo sa v čase uzavretia dohody z roku 2000 nepredpokladalo. Očakávania spoločnosti FLG podporuje štúdia vypracovaná spoločnosťou Oxera.

| (329) | Preto sa môže odôvodnene predpokladať, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2000 by bola pre spoločnosť FLG prírastkovo zisková. Dohodu by následne uzavrel súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, keďže z pohľadu ex ante prírastkovo prispieval k ziskovosti letiska. Podobne možno z hľadiska jednoznačne pozitívneho príspevku dohodu z roku 2000 považovať za súčasť vykonávania celkovej stratégie, ktorá vedie k ziskovosti minimálne z dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(329)

Preto sa môže odôvodnene predpokladať, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2000 by bola pre spoločnosť FLG prírastkovo zisková. Dohodu by následne uzavrel súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, keďže z pohľadu ex ante prírastkovo prispieval k ziskovosti letiska. Podobne možno z hľadiska jednoznačne pozitívneho príspevku dohodu z roku 2000 považovať za súčasť vykonávania celkovej stratégie, ktorá vedie k ziskovosti minimálne z dlhodobého hľadiska.

ex ante

| (330) | Dohoda z roku 2000 medzi spoločnosťami FLG a Ryanair preto nepredstavuje hospodársku výhodu, ktorú by spoločnosť Ryanair nezískala za bežných trhových podmienok. Preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Týmto zistením nie je dotknuté posúdenie toho, či dohody z roku 2010 zahŕňajú štátnu pomoc pre spoločnosť Ryanair. |
| --- | --- |

(330)

Dohoda z roku 2000 medzi spoločnosťami FLG a Ryanair preto nepredstavuje hospodársku výhodu, ktorú by spoločnosť Ryanair nezískala za bežných trhových podmienok. Preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Týmto zistením nie je dotknuté posúdenie toho, či dohody z roku 2010 zahŕňajú štátnu pomoc pre spoločnosť Ryanair.

7.5.   POPLATKY ZA ODNÁMRAZOVANIE LIETADIEL

POPLATKY ZA ODNÁMRAZOVANIE LIETADIEL

7.5.1.   
  Selektívnosť

Selektívnosť

| (331) | Na to, aby sa na opatrenie štátu vzťahoval článok 107 ods. 1 ZFEÚ, musí toto opatrenie zvýhodňovať „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Pojem štátnej pomoci sa teda vzťahuje iba na tie opatrenia, ktoré selektívnym spôsobom zvýhodňujú niektoré podniky. |
| --- | --- |

(331)

Na to, aby sa na opatrenie štátu vzťahoval článok 107 ods. 1 ZFEÚ, musí toto opatrenie zvýhodňovať „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Pojem štátnej pomoci sa teda vzťahuje iba na tie opatrenia, ktoré selektívnym spôsobom zvýhodňujú niektoré podniky.

| (332) | Podľa judikatúry európskych súdnych dvorov je potrebné určiť, či v rámci daného zákonného systému („referenčný systém“) štátne opatrenie zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitých tovarov“ oproti iným podnikom, ktoré by sa vzhľadom na cieľ sledovaný predmetným opatrením nachádzali v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Opatrenie, ktorým sa rozlišuje medzi podnikmi v porovnateľnej situácii, bude prima facie selektívne. Ak je prima facie selektívne opatrenie odôvodnené povahou alebo všeobecným usporiadaním systému, nebude sa považovať za selektívne, a nebude sa naň teda vzťahovať článok 107 ods. 1 ZFEÚ (74). |
| --- | --- |

(332)

Podľa judikatúry európskych súdnych dvorov je potrebné určiť, či v rámci daného zákonného systému („referenčný systém“) štátne opatrenie zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitých tovarov“ oproti iným podnikom, ktoré by sa vzhľadom na cieľ sledovaný predmetným opatrením nachádzali v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Opatrenie, ktorým sa rozlišuje medzi podnikmi v porovnateľnej situácii, bude prima facie selektívne. Ak je prima facie selektívne opatrenie odôvodnené povahou alebo všeobecným usporiadaním systému, nebude sa považovať za selektívne, a nebude sa naň teda vzťahovať článok 107 ods. 1 ZFEÚ (74).

prima facie

prima facie

74

| (333) | Komisia musí preto vypracovať analýzu v troch krokoch: Po prvé, musí sa určiť referenčný systém. Po druhé, je potrebné stanoviť, či dané opatrenie predstavuje odchýlku z tohto systému tým, že sa v ňom rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú vzhľadom na prirodzené ciele systému v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Ak takáto odchýlka existuje (a teda opatrenie je prima facie selektívne), musí sa v treťom kroku testu určiť, či je táto odchýlka odôvodnená povahou alebo všeobecným usporiadaním systému. |
| --- | --- |

(333)

Komisia musí preto vypracovať analýzu v troch krokoch: Po prvé, musí sa určiť referenčný systém. Po druhé, je potrebné stanoviť, či dané opatrenie predstavuje odchýlku z tohto systému tým, že sa v ňom rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú vzhľadom na prirodzené ciele systému v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Ak takáto odchýlka existuje (a teda opatrenie je prima facie selektívne), musí sa v treťom kroku testu určiť, či je táto odchýlka odôvodnená povahou alebo všeobecným usporiadaním systému.

prima facie

| (334) | V predmetnom prípade Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie v súvislosti s poplatkami za odnámrazovanie lietadiel. |
| --- | --- |

(334)

V predmetnom prípade Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie v súvislosti s poplatkami za odnámrazovanie lietadiel.

| (335) | Po prvé, Komisia musí určiť referenčný systém, na základe ktorého sa majú poplatky za odnámrazovanie posúdiť. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že poplatky za odnámrazovanie lietadiel na letisku sa stanovujú v systéme osobitných poplatkov. Hoci tento systém osobitných poplatkov nie je súčasťou všeobecného sadzobníka poplatkov za používanie infraštruktúry, systém osobitných poplatkov má určité spoločné vlastnosti so všeobecným sadzobníkom poplatkov: v systéme osobitných poplatkov sa stanovujú ceny za niektoré služby, ktoré poskytuje letisko leteckým dopravcom, a ceny za materiál potrebný na poskytnutie týchto služieb. Vzťahuje sa na všetkých leteckých dopravcov využívajúcich letisko. Raz za niekoľko rokov sa upravuje tak, aby sa v ňom zohľadnili zmeny v nákladoch na osobitné služby. Za vypracovanie systému osobitných poplatkov zodpovedá samotné letisko. |
| --- | --- |

(335)

Po prvé, Komisia musí určiť referenčný systém, na základe ktorého sa majú poplatky za odnámrazovanie posúdiť. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že poplatky za odnámrazovanie lietadiel na letisku sa stanovujú v systéme osobitných poplatkov. Hoci tento systém osobitných poplatkov nie je súčasťou všeobecného sadzobníka poplatkov za používanie infraštruktúry, systém osobitných poplatkov má určité spoločné vlastnosti so všeobecným sadzobníkom poplatkov: v systéme osobitných poplatkov sa stanovujú ceny za niektoré služby, ktoré poskytuje letisko leteckým dopravcom, a ceny za materiál potrebný na poskytnutie týchto služieb. Vzťahuje sa na všetkých leteckých dopravcov využívajúcich letisko. Raz za niekoľko rokov sa upravuje tak, aby sa v ňom zohľadnili zmeny v nákladoch na osobitné služby. Za vypracovanie systému osobitných poplatkov zodpovedá samotné letisko.

| (336) | V rozsudku vo veci Lübeck Súdny dvor rozhodol, že sadzobník poplatkov letiska Lübeck na rok 2006 sa má považovať za referenčný systém (75). Vzhľadom na podobnosť medzi všeobecným sadzobníkom poplatkov a systémom osobitných poplatkov dospieva Komisia k záveru, že systém osobitných poplatkov na letisku Lübeck sa má považovať za referenčný rámec, podľa ktorého sa majú posúdiť poplatky za odnámrazovanie lietadiel na letisku Lübeck. |
| --- | --- |

(336)

V rozsudku vo veci Lübeck Súdny dvor rozhodol, že sadzobník poplatkov letiska Lübeck na rok 2006 sa má považovať za referenčný systém (75). Vzhľadom na podobnosť medzi všeobecným sadzobníkom poplatkov a systémom osobitných poplatkov dospieva Komisia k záveru, že systém osobitných poplatkov na letisku Lübeck sa má považovať za referenčný rámec, podľa ktorého sa majú posúdiť poplatky za odnámrazovanie lietadiel na letisku Lübeck.

Lübeck

75

| (337) | Po druhé, Komisia musí posúdiť, či sa v systéme osobitných poplatkov rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú v porovnateľnej skutkovej aj právnej situácii. Komisia pripomína, že systém osobitných poplatkov sa vzťahuje na všetkých leteckých dopravcov využívajúcich letisko Lübeck. Pri využívaní služieb odnámrazovania lietadiel sa v systéme osobitných poplatkov medzi jednotlivými leteckými dopravcami nerozlišuje. Na každé odmrazované lietadlo na letisku Lübeck sa naozaj vzťahujú rovnaké poplatky, ktoré závisia od vzletovej hmotnosti lietadla, ako aj od objemu použitej odnámrazovacej kvapaliny a horúcej vody. Poplatky za odnámrazovanie lietadiel na letisku Lübeck sa teda neodvíjajú od referenčného systému, pretože sa v nich nerozlišuje medzi leteckými dopravcami využívajúcimi letisko. Komisia dospieva k záveru, že poplatky za odnámrazovanie nie sú prima facie selektívne. |
| --- | --- |

(337)

Po druhé, Komisia musí posúdiť, či sa v systéme osobitných poplatkov rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú v porovnateľnej skutkovej aj právnej situácii. Komisia pripomína, že systém osobitných poplatkov sa vzťahuje na všetkých leteckých dopravcov využívajúcich letisko Lübeck. Pri využívaní služieb odnámrazovania lietadiel sa v systéme osobitných poplatkov medzi jednotlivými leteckými dopravcami nerozlišuje. Na každé odmrazované lietadlo na letisku Lübeck sa naozaj vzťahujú rovnaké poplatky, ktoré závisia od vzletovej hmotnosti lietadla, ako aj od objemu použitej odnámrazovacej kvapaliny a horúcej vody. Poplatky za odnámrazovanie lietadiel na letisku Lübeck sa teda neodvíjajú od referenčného systému, pretože sa v nich nerozlišuje medzi leteckými dopravcami využívajúcimi letisko. Komisia dospieva k záveru, že poplatky za odnámrazovanie nie sú prima facie selektívne.

prima facie

| (338) | Vzhľadom na to, že poplatky za odnámrazovanie nie sú prima facie selektívne, nie je potrebné posúdiť, či sú tieto poplatky odôvodnené povahou alebo všeobecným usporiadaním systému. |
| --- | --- |

(338)

Vzhľadom na to, že poplatky za odnámrazovanie nie sú prima facie selektívne, nie je potrebné posúdiť, či sú tieto poplatky odôvodnené povahou alebo všeobecným usporiadaním systému.

prima facie

7.5.2.   
  Záver

Záver

| (339) | Poplatky za odnámrazovanie lietadiel preto nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(339)

Poplatky za odnámrazovanie lietadiel preto nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

8.   ZÁVER

ZÁVER

| (340) | Komisia dospela k záveru, že nie je potrebné prijať rozhodnutie o tom, či možná štátna pomoc spoločnosti FLG predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a ak áno, či môže byť takáto štátna pomoc vyhlásená za zlučiteľnú. Právny subjekt FLG prestal existovať a rovnako aj jeho hospodárska činnosť. Okrem toho, aj keby bola medzi spoločnosťami FLG a Yasmina hospodárska kontinuita, nebolo by možné od spoločnosti Yasmina vymáhať pomoc, pretože spoločnosť Yasmina bola zrušená a jej aktíva boli v súlade s nemeckým insolvenčným právom predané pod dozorom súdu v rámci insolvenčného konania. |
| --- | --- |

(340)

Komisia dospela k záveru, že nie je potrebné prijať rozhodnutie o tom, či možná štátna pomoc spoločnosti FLG predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a ak áno, či môže byť takáto štátna pomoc vyhlásená za zlučiteľnú. Právny subjekt FLG prestal existovať a rovnako aj jeho hospodárska činnosť. Okrem toho, aj keby bola medzi spoločnosťami FLG a Yasmina hospodárska kontinuita, nebolo by možné od spoločnosti Yasmina vymáhať pomoc, pretože spoločnosť Yasmina bola zrušená a jej aktíva boli v súlade s nemeckým insolvenčným právom predané pod dozorom súdu v rámci insolvenčného konania.

| (341) | Predaj akcií spoločnosti FLG spoločnosti Infratil v roku 2005 neposkytol spoločnosti Infratil výhodu, pretože pri predaji akcií mesto Lübeck konalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Výhodu spoločnosti Infratil neposkytlo ani opätovné prerokovanie predajnej opcie v roku 2009 a prevzatie ďalších strát, investícií a ostatných nákladov, ako bolo stanovené v dodatkovej dohode z roku 2009. Aj v tejto súvislosti konalo mesto Lübeck ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(341)

Predaj akcií spoločnosti FLG spoločnosti Infratil v roku 2005 neposkytol spoločnosti Infratil výhodu, pretože pri predaji akcií mesto Lübeck konalo ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Výhodu spoločnosti Infratil neposkytlo ani opätovné prerokovanie predajnej opcie v roku 2009 a prevzatie ďalších strát, investícií a ostatných nákladov, ako bolo stanovené v dodatkovej dohode z roku 2009. Aj v tejto súvislosti konalo mesto Lübeck ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve.

| (342) | Dohoda medzi spoločnosťami FLG a Ryanair z roku 2000 by z pohľadu ex ante prispela k ziskovosti letiska. Následne by súkromný subjekt v trhovom hospodárstve uzavrel dohodu, ktorá neposkytuje výhodu spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(342)

Dohoda medzi spoločnosťami FLG a Ryanair z roku 2000 by z pohľadu ex ante prispela k ziskovosti letiska. Následne by súkromný subjekt v trhovom hospodárstve uzavrel dohodu, ktorá neposkytuje výhodu spoločnosti Ryanair.

ex ante

| (343) | Poplatky za odnámrazovanie lietadiel na letisku podľa všetkého nie sú selektívne, |
| --- | --- |

(343)

Poplatky za odnámrazovanie lietadiel na letisku podľa všetkého nie sú selektívne,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Nie je potrebné rozhodnúť o tom, či možná štátna pomoc spoločnosti FLG predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a ak áno, či môže byť vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom, keďže hospodárska činnosť spoločnosti FLG už neexistuje a pomoc už nie je možné vymôcť.

Článok 2

Predaj 90 % akcií spoločnosti FLG spoločnosti Infratil a podmienky predajnej opcie opätovne prerokované v roku 2009 nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 3

Dohoda medzi spoločnosťou Ryanair a letiskom v Lübecku z roku 2000 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 4

Poplatky za odnámrazovanie lietadiel nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 7. februára 2017

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 287, 29.11.2007, s. 27.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 295, 7.12.2007, s. 29 a Ú. v. EÚ C 241, 10.8.2012, s. 56.

2

(3)  
  Infratil je novozélandská spoločnosť zaoberajúca sa investíciami do infraštruktúry so zameraním na energetiku a sektor prevádzky letísk a verejnej dopravy. Vlastnila a prevádzkovala najmä tieto letiská: Wellington International Airport na Novom Zélande, Glasgow Prestwick Airport a Kent International Airport v Spojenom kráľovstve. Svoje investície do európskych letísk už medzičasom odpredala.

3

Infratil

(4)  
  Ryanair je írsky letecký dopravca a člen Európskej asociácie nízkonákladových leteckých spoločností. Obchodná činnosť tohto leteckého dopravcu bola spätá so sekundárnymi, regionálnymi letiskami. Tento letecký dopravca v súčasnosti pôsobí v približne 160 európskych destináciách. Spoločnosť Ryanair má homogénnu flotilu pozostávajúcu z 272 lietadiel typu Boeing 737-800 so 189 sedadlami. V čase, keď bolo vydané rozhodnutie o začatí konania v roku 2007, spoločnosť Ryanair prevádzkovala 23 letov týždenne z letiska Lübeck do 5 destinácií v Európe, a to Londýn-Stansted v Spojenom kráľovstve, Mainland-Bergamo a Pisa v Taliansku, Palma de Mallorca v Španielsku a Štokholm-Skavsta vo Švédsku.

4

Ryanair

(5)  
  Ú. v. EÚ C 287, 29.11.2007, s. 27.

5

(6)  
  Ú. v. EÚ C 295, 7.12.2007, s. 29.

6

(7)  Schutzgemeinschaft gegen Fluglärm Lübeck und Umgebung Groß Grönau eV a Check-in Lübeck e.V.

7

(8)  Industrie- und Handelskammer zu Lübeck (IHK).

8

(9)  Peter C. Klanowski a Horst Conrad

9

(10)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

10

(11)  Oznámenie Komisie – Usmernenia o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti, (Ú. v. EÚ C 99, 4.4.2014, s. 3).

11

(12)  
  Ú. v. EÚ C 113, 15.4.2014, s. 30.

12

(13)  Mimovládna organizácia registrovaná v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/35/ES z 26. mája 2003, ktorou sa ustanovuje účasť verejnosti pri navrhovaní určitých plánov a programov týkajúcich sa životného prostredia, a ktorou sa menia a dopĺňajú s ohľadom na účasť verejnosti a prístup k spravodlivosti, smernice Rady 85/337/EHS a 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 156, 25.6.2003, s. 17).

13

(14)  Začatiu konania predchádzalo vyšetrovanie opatrení vo veciach CP31/2009 (SA.27585) a CP 162/2010 (SA.31149).

14

(15)  
  Ú. v. EÚ C 241, 10.8.2012, s. 56.

15

(16)  Spolková asociácia prevádzkovateľov komerčných letísk v Nemecku (Bundesverband der deutschen Verkehrsflughäfen).

16

(17)  Spoločnosť Yasmina bola 100 % dcérska spoločnosť investičnej spoločnosti 3Y Logistic und Projektbetreuung GmbH (ďalej len „3Y“), ktorej jediným vlastníkom bola fyzická osoba, občan Saudskej Arábie Adel Mohammed Saleh M. Alghanmi. Spoločnosť Yasmina bola založená na účely kúpy a prevádzkovania letiska Lübeck.

17

(18)  Vec T-461/12, Hansestadt Lübeck/Európska Komisia, ECLI:EU:T:2014:758.

18

(19)  Vec C-524/14 P, Komisia/Hansestadt Lübeck, ECLI:EU:C:2016:971.

19

(20)  Pozri webové sídlo letiska Lübeck: http://www.flughafen-luebeck.de/images/02-unternehmen/06-zahlen_fakten_daten/02-monatsstatistik/ab2000.pdf (Stav: 22. máj 2015).

20

(21)  Mestské zastupiteľstvo mesta Lübeck tvoria zástupcovia obyvateľov mesta.

21

(22)  Ú. v. EÚ S 2012, 156-261107 zo 16. augusta 2012 (http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:261107-2012:TEXT:EN:HTML&tabId=1).

22

(23)  Rozhodnutie Komisie z 19. januára 2005, N644i/2002 – Nemecko – Ausbau der kommunalen wirtschaftsnahen Infrastruktur nach Teil II Ziffer 7 des Rahmenplans der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“, i) Errichtung oder Ausbau von Regionalflughäfen (Ú. v. EÚ C 126, 12.5.2005, s. 10).

23

(24)  Viaceré strany napadli na súde schválenie územného rozhodnutia vydané 20. januára 2005, ktoré by umožnilo rozvoj letiska Lübeck a týkalo sa rôznych opatrení v oblasti infraštruktúry. V predbežnom konaní boli vydané dva rozhodnutia vyššieho súdu, ktoré majú právny účinok. Ide o rozhodnutie č. 4 MR 1/05 z 18. júla 2005 vyššieho správneho súdu v Šlezvicku (OVG) a rozhodnutie č. 101/05 z 21. októbra 2005 vyššieho správneho súdu v Šlezvicku (OVG). Na základe týchto rozsudkov bolo územné rozhodnutie zamietnuté.

24

(*1)  Dôverné informácie.

*1

(25)  Uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na štátnu pomoc v leteckom sektore (Ú. v. ES C 350, 10.12.1994, s. 5).

25

(26)  Vyšší správny súd (Oberverwaltungsgericht) vo Šlezvicku, 4MR1/05.

26

(27)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia (ďalej len „Stardust Marine“), ECLI:EU:C:2002:294.

27

(28)  Vec T-163/05, Bundesverband deutscher Banken/Komisia (Helaba I), ECLI:EU:T:2010:59.

28

(29)  Vec C-280/00, Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark, GmbH ECLI:EU:C:2003:415.

29

(30)  Správa spoločnosti Oxera, Hospodárske posúdenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve: Letisko Lübeck, 6. februára 2015.

30

(31)  Podnikateľský plán „Takeoff Konzept“ z 21. decembra 2009, pozri http://www.luebeck.de/stadt_politik/rathaus/wahlen/files/M21_Take_off_Konzept_HL-Umdruck_17-156_WA_Ltsh.pdf.

31

(32)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia (ďalej len „Stardust Marine“), ECLI:EU:C:2002:294.

32

(33)  Vec T-196/04, Ryanair/Komisia (ďalej len „Charleroi“), ECLI:EU:T:2008:585.

33

(34)  Rozhodnutie Komisie z 12. novembra 2008, štátna pomoc N 510/2008 – Taliansko – Predaj aktív Alitalia (Ú. v. EÚ C 46, 25.2.2009, s. 6).

34

(35)  Veci C-328/99 a C-399/00, Taliansko a SIM 2 Multimedia/Komisia, ECLI:EU:C:2003:252; rozhodnutie Komisie zo 17. septembera 2008, štátna pomoc N 321/2008, N 322/2008 a N 323/2008 – Grécko – Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/Olympic Airways Services (Ú. v. EÚ C 18, 23.1.2010, s. 9); rozhodnutie Komisie z 12. novembra 2008, štátna pomoc N 510/2008, Vendita dei beni della compagnia aerea Alitalia, Ú. v. EÚ C 46, 25.2.2009, s. 6; rozhodnutie Komisie zo 4. apríla 2012, štátna pomoc SA.34547 – Francúzsko – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire (Ú. v. EÚ C 305, 10.10.2012, s. 5).

35

Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/Olympic Airways Services

Vendita dei beni della compagnia aerea Alitalia

Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire

(36)  Vec T-123/09, Ryanair Ltd/Komisia, ECLI:EU:T:2012:164.

36

(37)  Vec T-123/09, Ryanair Ltd/Komisia, ECLI:EU:T:2012:164, bod 156.

37

(38)  Smernica Rady 2001/23/ES z 12. marca 2001 o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa zachovania práv zamestnancov pri prevodoch podnikov, závodov alebo častí podnikov alebo závodov (Ú. v. ES L 82, 22.3.2001, s. 16).

38

(39)  Bürgerliches Gesetzbuch (BGB), 18. augusta 1896, § 613a 242.

39

(40)  Rozhodnutie Komisie zo 4. apríla 2012 vo veci štátnej pomoci SA.34547 – Francúzsko – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire (Ú. v. EÚ C 305, 10.10.2012, s. 10).

40

Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire

(41)  Hĺbková analýza je preskúmanie potenciálneho cieľa fúzie, akvizície, privatizácie alebo podobnej obchodnej finančnej transakcie, zvyčajne vykonaná kupujúcim.

41

(42)  Oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, s. 1), odôvodnenie 94.

42

(43)  Vec T-415/05, Grécko/Komisia, ECLI:EU:T:2010:386, bod 146.

43

(44)  Tamže. Všeobecný súd konštatoval, že hospodárska nekonzistencia môže poukazovať na ekonomickú kontinuitu.

44

(45)  Vec C-610/10, Komisia/Španielsko, Zb. 2012, ECLI:EU:C:2012:781, bod 106.

45

(46)  Insolvenčný poriadok („Insolvenzordnung“) z 5. októbra 1994 (BGBl. I, s. 2866), naposledy zmenené článkom 16 zákona z 20. novembra 2015 (BGBl. I, s. 2010).

46

(47)  Pozri rozhodnutie Komisie 2008/717/ES z 27. februára 2008 o štátnej pomoci C 46/07 (ex NN 59/07), ktorú Rumunsko poskytlo v prospech spoločnosti Automobile Craiova (bývalá Daewoo Romania), (Ú. v. EÚ L 239, 6.9.2008, s. 12).

47

(48)  Vec C-342/96, Španielske kráľovstvo/Komisia, ECLI:EU:C:1999:210, bod 41; vec C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) a ďalší/La Poste a ďalší, ECLI:EU:C:1996:285, bod 60.

48

(49)  Pozri napríklad: vec T-296/97, Alitalia/Komisia, ECLI:EU:T:2000:289; veci T-228/99 a T-233/99, WestLB/Komisia, ECLI:EU:T:2003:57; vec T-366/00, Scott SA/Komisia, ECLI:EU:T:2007:99; veci C-328/99 a C-399/00, Taliansko a SIM 2 Multimedia/Komisia, ECLI:EU:C:2003:252; vec T-358/94, Air France/Komisia, ECLI:EU:T:1996:194.

49

(50)  Správa č. XXIII o politike hospodárskej súťaže, 1993, s. 255.

50

(51)  Rozhodnutie Komisie C(2013) 3546 final z 19. júna 2013, SA.36197(N/2013) – Privatizácia spoločnosti ANA v Portugalsku – Aeroportos de Portugal, Ú. v. EÚ C 256, 5.9.2013, s. 3; vec C-40/85, Belgicko/Komisia, ECLI:EU:C:1986:305.

51

– Privatizácia spoločnosti ANA v Portugalsku – Aeroportos de Portugal

(52)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia (
  „Stardust Marine“
  ), ECLI:EU:C:2002:294, bod 71.

52

„Stardust Marine“

(53)  Ocenenie spoločnosťou Berenberg Consult GmbH (dcérska spoločnosť spoločnosti Hamburger Privatbank Berenberg).

53

(54)  Pozri 23. správu Európskej komisie o politike hospodárskej súťaže za rok 1993, bod 403; oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, bod 4.2.3.1 (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, s. 1).

54

(55)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia (
  „Stardust Marine“
  ), ECLI:EU:C:2002:294, bod 71.

55

„Stardust Marine“

(56)  Pozri usmernenia v oblasti letectva z roku 2014, bod 53.

56

(57)  Pozri usmernenia v oblasti letectva z roku 2014, bod 59.

57

(58)  Pozri rozhodnutie Komisie 2011/60/EÚ z 27. januára 2010 o štátnej pomoci C 12/2008 (ex NN 74/07) – Slovensko – Zmluva medzi Letiskom Bratislava a spoločnosťou Ryanair, odôvodnenia 88 a 89 (Ú. v. EÚ L 27, 1.2.2011, s. 24).

58

(59)  Pozri usmernenia v oblasti letectva z roku 2014, body 57 až 59.

59

(60)  Pokiaľ ide o referenčné porovnávanie na základe ziskovosti (na rozdiel od ocenenia) v sektore, pozri spojené veci T-319/12 a T-321/12, Španielsko a Ciudad de la Luz/Komisia, ECLI:EU:T:2014:604, bod 44.

60

(61)  Ďalšie kritériá na posúdenie pozri v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014, bod 60.

61

(62)  Pozri usmernenia v oblasti letectva z roku 2014, body 59 a 63.

62

(63)  Pozri usmernenia v oblasti letectva z roku 2014, bod 63.

63

(64)  Pozri usmernenia v oblasti letectva z roku 2014, bod 64.

64

(65)  Usmernenia v oblasti letectva z roku 2014, bod 64; rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1226 z 23. júla 2014 o štátnej pomoci SA.33963 (2012/C) (ex 2012/NN) poskytnutej Francúzskom v prospech Obchodnej a priemyselnej komory v Angoulême a spoločností SNC-Lavalin, Ryanair a Airport Marketing Services (Ú. v. EÚ L 201, 30.7.2015, s. 48); rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1584 z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci SA.23098 (C 37/07) (ex NN 36/07), ktorú poskytlo Taliansko v prospech spoločnosti Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A. a iných leteckých dopravcov, ktorí pôsobia na letisku Alghero (Ú. v. EÚ L 250, 25.9.2015, s. 38); rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/2069 z 1. októbra 2014 o opatreniach SA.14093 (C-76/2002), ktoré vykonalo Belgicko v prospech letiska Brussels South Charleroi a leteckej spoločnosti Ryanair (Ú. v. EÚ L 325, 30.11.2016, s. 63).

65

(66)  Vec T-196/04, Ryanair/Komisia („Charleroi“), ECLI:EU:T:2008:585, bod 59.

66

(67)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia („Stardust Marine“), ECLI:EU:T:2002:33, bod 71.

67

(68)  Vec C-305/89, Talianska republika/Komisia Európskych spoločenstiev (ALFA Romeo), ECLI:EU:C:1991:142.

68

(69)  Správa sa už spomínala v oddiele 7.3.1.1 o ziskovosti zmluvy medzi mestom Lübeck a spoločnosťou Infratil.

69

(70)  Pozri usmernenia v oblasti letectva z roku 2014, bod 64.

70

(71)  Porovnaj rozhodnutie (EÚ) 2015/1226.

71

(72)  Rozhodnutie (EÚ) 2015/1584.

72

(73)  Správa spoločnosti Oxera, Hospodárske posúdenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve: letisko Lübeck, 1. september 2014.

73

(74)  Vec T-210/02, RENV British Aggregates Association/Komisia, ECLI:EU:T:2012:110, body 82 a 83; spojené veci C-106/09 P a C-107/09 P, Komisia a Španielsko/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska, ECLI:EU:C:2011:732, body 74 a 75; vec C-518/13 Eventech/The Parking Adjudicator, ECLI:EU:C:2015:9, body 54 a 55.

74

(75)  Vec C-524/14 P, Komisia/Hansestadt Lübeck, ECLI:EU:C:2016:971, bod 62.

75

---

| 19.12.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 339/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 339/50

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2017/2337

z 29. mája 2017

o sumách pridelených na poskytovanie technickej podpory v poľnohospodárskom sektore, ako aj na výrobu a odbyt kvalitných poľnohospodárskych výrobkov v súlade so zákonom o mlieku a tukoch v rámci štátnej pomoci SA.35484 (2013/C) [ex SA.35484 (2012/NN)]

[oznámené pod číslom C(2017) 3487]

(Iba nemecké znenie je autentické)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami, a so zreteľom na ich pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Listami z 28. novembra 2011 a 27. februára 2012 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) požiadala Nemecko o doplňujúce informácie týkajúce sa výročnej správy za rok 2010 o štátnej pomoci v poľnohospodárskom sektore, ktorú Nemecko predložilo v súlade s článkom 21 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (2), v súčasnosti článkom 26 ods. 1 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (3). Nemecko odpovedalo na otázky Komisie listami zo 16. januára 2012 a z 27. apríla 2012. Z odpovedí Nemecka vyplynulo, že Nemecko poskytlo finančnú podporu nemeckému sektoru mlieka a mliečnych výrobkov v súlade so zákonom o mlieku a tukoch z roku 1952 (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, ďalej len „MFG“). |
| --- | --- |

(1)

Listami z 28. novembra 2011 a 27. februára 2012 Európska komisia (ďalej len „Komisia“) požiadala Nemecko o doplňujúce informácie týkajúce sa výročnej správy za rok 2010 o štátnej pomoci v poľnohospodárskom sektore, ktorú Nemecko predložilo v súlade s článkom 21 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (2), v súčasnosti článkom 26 ods. 1 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (3). Nemecko odpovedalo na otázky Komisie listami zo 16. januára 2012 a z 27. apríla 2012. Z odpovedí Nemecka vyplynulo, že Nemecko poskytlo finančnú podporu nemeckému sektoru mlieka a mliečnych výrobkov v súlade so zákonom o mlieku a tukoch z roku 1952 (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, ďalej len „MFG“).

2

3

| (2) | Listom z 2. októbra 2012 Komisia informovala Nemecko, že príslušné opatrenia boli zaregistrované ako neoznámená pomoc pod registračným číslom SA.35484 (2012/NN). Listami zo 16. novembra 2012, 7., 8., 11., 13., 14., 15. a 19. februára, 21. marca, 8. apríla, 28. mája, 10. a 25. júna a 2. júla 2013 Nemecko poskytlo ďalšie informácie. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 2. októbra 2012 Komisia informovala Nemecko, že príslušné opatrenia boli zaregistrované ako neoznámená pomoc pod registračným číslom SA.35484 (2012/NN). Listami zo 16. novembra 2012, 7., 8., 11., 13., 14., 15. a 19. februára, 21. marca, 8. apríla, 28. mája, 10. a 25. júna a 2. júla 2013 Nemecko poskytlo ďalšie informácie.

| (3) | Listom zo 17. júla 2013 [C(2013) 4457 final] (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) Komisia oznámila Nemecku, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súvislosti s touto pomocou. Na účely preskúmania príslušných čiastkových opatrení, pokiaľ ide o ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom, Komisia rozlišovala dve samostatné obdobia:






  1. | obdobie od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006; |
| --- | --- | --- |

(3)

Listom zo 17. júla 2013 [C(2013) 4457 final] (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) Komisia oznámila Nemecku, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súvislosti s touto pomocou. Na účely preskúmania príslušných čiastkových opatrení, pokiaľ ide o ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom, Komisia rozlišovala dve samostatné obdobia:

1.

obdobie od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006;

| 2. | obdobie od 1. januára 2007. |
| --- | --- |

2.

obdobie od 1. januára 2007.

| (4) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia v prípade niektorých čiastkových opatrení podľa zákona MFG dospela k záveru, že buď nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, alebo predstavujú štátnu pomoc, ale nevzťahujú sa na ne pravidlá štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(4)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia v prípade niektorých čiastkových opatrení podľa zákona MFG dospela k záveru, že buď nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, alebo predstavujú štátnu pomoc, ale nevzťahujú sa na ne pravidlá štátnej pomoci.

| (5) | V prípade ostatných čiastkových opatrení Komisia zistila, že boli zlučiteľné s vnútorným trhom buď v období od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006, v období od 1. januára 2007 alebo v obidvoch obdobiach. |
| --- | --- |

(5)

V prípade ostatných čiastkových opatrení Komisia zistila, že boli zlučiteľné s vnútorným trhom buď v období od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006, v období od 1. januára 2007 alebo v obidvoch obdobiach.

| (6) | V prípade všetkých ostatných čiastkových opatrení vrátane čiastkových opatrení, z ktorých vychádza toto rozhodnutie o poskytovaní technickej podpory v poľnohospodárskom sektore, ako aj v prípade štátnej pomoci poskytnutej na výrobu a odbyt kvalitných poľnohospodárskych výrobkov, Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti o ich zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(6)

V prípade všetkých ostatných čiastkových opatrení vrátane čiastkových opatrení, z ktorých vychádza toto rozhodnutie o poskytovaní technickej podpory v poľnohospodárskom sektore, ako aj v prípade štátnej pomoci poskytnutej na výrobu a odbyt kvalitných poľnohospodárskych výrobkov, Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti o ich zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

| (7) | Po zistení viacerých chýb v rozhodnutí o začatí konania bola nemeckým orgánom listom zo 16. decembra 2013 zaslaná oprava. |
| --- | --- |

(7)

Po zistení viacerých chýb v rozhodnutí o začatí konania bola nemeckým orgánom listom zo 16. decembra 2013 zaslaná oprava.

| (8) | Opravené rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby do jedného mesiaca predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(8)

Opravené rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby do jedného mesiaca predložili svoje pripomienky.

Úradnom vestníku Európskej únie

4

| (9) | Nemecko listom z 20. septembra 2013 predložilo pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania. |
| --- | --- |

(9)

Nemecko listom z 20. septembra 2013 predložilo pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania.

| (10) | Komisia dostala od zainteresovaných strán 19 súborov pripomienok. Jedna z týchto strán požiadala Komisiu, aby nezverejnila jej totožnosť a poskytla na to primerané dôvody. Celkovo desať súborov pripomienok, nie však tých, ktoré sú uvedené v predchádzajúcej vete, sa týkalo sporných čiastkových opatrení poskytovania technickej podpory v poľnohospodárskom sektore, ako aj štátnej pomoci poskytnutej na výrobu a odbyt kvalitných poľnohospodárskych produktov. |
| --- | --- |

(10)

Komisia dostala od zainteresovaných strán 19 súborov pripomienok. Jedna z týchto strán požiadala Komisiu, aby nezverejnila jej totožnosť a poskytla na to primerané dôvody. Celkovo desať súborov pripomienok, nie však tých, ktoré sú uvedené v predchádzajúcej vete, sa týkalo sporných čiastkových opatrení poskytovania technickej podpory v poľnohospodárskom sektore, ako aj štátnej pomoci poskytnutej na výrobu a odbyt kvalitných poľnohospodárskych produktov.

| (11) | Tieto pripomienky boli Komisii doručené listami z 27. februára, 3. marca a 3. októbra 2014. |
| --- | --- |

(11)

Tieto pripomienky boli Komisii doručené listami z 27. februára, 3. marca a 3. októbra 2014.

| (12) | Listom z 21. marca 2014 Nemecko oznámilo Komisii, že nebude reagovať na vyššie uvedené pripomienky predložené zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

(12)

Listom z 21. marca 2014 Nemecko oznámilo Komisii, že nebude reagovať na vyššie uvedené pripomienky predložené zainteresovanými stranami.

| (13) | Nemecko listom z 31. marca 2014 predložilo Komisii pripomienku Bavorska k pripomienkam strany, ktorej totožnosť nebola zverejnená (pozri odôvodnenie 10). |
| --- | --- |

(13)

Nemecko listom z 31. marca 2014 predložilo Komisii pripomienku Bavorska k pripomienkam strany, ktorej totožnosť nebola zverejnená (pozri odôvodnenie 10).

| (14) | Nemecko na pripomienky, ktoré zainteresované strany predložili na začiatku februára 2014, pôvodne neodpovedalo. Nemecko odpovedalo na doplňujúce stanovisko z 8. júla 2014 listom z 3. decembra 2014. |
| --- | --- |

(14)

Nemecko na pripomienky, ktoré zainteresované strany predložili na začiatku februára 2014, pôvodne neodpovedalo. Nemecko odpovedalo na doplňujúce stanovisko z 8. júla 2014 listom z 3. decembra 2014.

| (15) | Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie listom z 13. novembra 2014. Nemecko odpovedalo na otázky Komisie listom z 27. februára 2015. |
| --- | --- |

(15)

Komisia požiadala Nemecko o ďalšie informácie listom z 13. novembra 2014. Nemecko odpovedalo na otázky Komisie listom z 27. februára 2015.

| (16) | Spolkové ministerstvo výživy a poľnohospodárstva predložilo 30. júna 2016 doplňujúce informácie o čiastkovom opatrení RP 2. |
| --- | --- |

(16)

Spolkové ministerstvo výživy a poľnohospodárstva predložilo 30. júna 2016 doplňujúce informácie o čiastkovom opatrení RP 2.

| (17) | Komisia listom z 15. novembra 2016 opätovne požiadala Nemecko o ďalšie informácie. Po žiadosti o predĺženie lehoty stanovenej Komisiou na odpoveď na list Nemecko odpovedalo na otázky Komisie listom z 13. januára 2017. |
| --- | --- |

(17)

Komisia listom z 15. novembra 2016 opätovne požiadala Nemecko o ďalšie informácie. Po žiadosti o predĺženie lehoty stanovenej Komisiou na odpoveď na list Nemecko odpovedalo na otázky Komisie listom z 13. januára 2017.

2.   OPIS OPATRENÍ A PRIPOMIENKY NEMECKÝCH ORGÁNOV

OPIS OPATRENÍ A PRIPOMIENKY NEMECKÝCH ORGÁNOV

| (18) | V tomto opise sa rozoberajú čiastkové opatrenia v rámci pomoci udelenej na poskytovanie technickej podpory v poľnohospodárskom sektore, ako aj štátnej pomoci vyčlenenej na výrobu a odbyt kvalitných poľnohospodárskych výrobkov podľa zákona MFG, v súvislosti s ktorými Komisia vyjadrila pochybnosti o ich zlučiteľnosti s vnútorným trhom. Konkrétne sa tu rozoberajú tieto čiastkové opatrenia (v ďalšom texte sa na osobitné čiastkové opatrenia bude odkazovať podľa klasifikácie uvedenej v prílohe k rozhodnutiu o začatí konania): BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9, TH 10 (technická podpora na obdobie rokov 2001 – 2006); RP 2 (technická podpora na obdobie od roku 2007); BW 10, BW 11, NI 1 a TH5 (kvalitné výrobky na obdobie rokov 2001 – 2006). |
| --- | --- |

(18)

V tomto opise sa rozoberajú čiastkové opatrenia v rámci pomoci udelenej na poskytovanie technickej podpory v poľnohospodárskom sektore, ako aj štátnej pomoci vyčlenenej na výrobu a odbyt kvalitných poľnohospodárskych výrobkov podľa zákona MFG, v súvislosti s ktorými Komisia vyjadrila pochybnosti o ich zlučiteľnosti s vnútorným trhom. Konkrétne sa tu rozoberajú tieto čiastkové opatrenia (v ďalšom texte sa na osobitné čiastkové opatrenia bude odkazovať podľa klasifikácie uvedenej v prílohe k rozhodnutiu o začatí konania): BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9, TH 10 (technická podpora na obdobie rokov 2001 – 2006); RP 2 (technická podpora na obdobie od roku 2007); BW 10, BW 11, NI 1 a TH5 (kvalitné výrobky na obdobie rokov 2001 – 2006).

Právny základ

Právny základ

| (19) | MFG je spolkový zákon, ktorý nadobudol účinnosť v roku 1952 a odvtedy bol niekoľkokrát zmenený (5). Ide o zákon, ktorý je základom predmetných opatrení pomoci, a jeho platnosť je časovo neobmedzená. |
| --- | --- |

(19)

MFG je spolkový zákon, ktorý nadobudol účinnosť v roku 1952 a odvtedy bol niekoľkokrát zmenený (5). Ide o zákon, ktorý je základom predmetných opatrení pomoci, a jeho platnosť je časovo neobmedzená.

5

| (20) | Článok 22 ods. 1 MFG oprávňuje nemecké spolkové krajiny ukladať mliekarňam poplatok za mlieko na základe množstva dodaného mlieka. Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, toto oprávnenie využilo deväť (zo šestnástich) nemeckých spolkových krajín, t. j. Bádensko-Württembersko, Bavorsko, Brandenbursko, Hesensko, Dolné Sasko, Severné Porýnie-Vestfálsko, Porýnie-Falcko, Sársko a Durínsko. Výška poplatkov uložených spolkovými krajinami môže predstavovať až 0,0015 EUR na kilogram mlieka. |
| --- | --- |

(20)

Článok 22 ods. 1 MFG oprávňuje nemecké spolkové krajiny ukladať mliekarňam poplatok za mlieko na základe množstva dodaného mlieka. Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, toto oprávnenie využilo deväť (zo šestnástich) nemeckých spolkových krajín, t. j. Bádensko-Württembersko, Bavorsko, Brandenbursko, Hesensko, Dolné Sasko, Severné Porýnie-Vestfálsko, Porýnie-Falcko, Sársko a Durínsko. Výška poplatkov uložených spolkovými krajinami môže predstavovať až 0,0015 EUR na kilogram mlieka.

| (21) | Nemecko preukázalo, že poplatok za mlieko nie je uplatniteľný na dovoz. Naopak na vývoz sa poplatok za mlieko vzťahovať môže. |
| --- | --- |

(21)

Nemecko preukázalo, že poplatok za mlieko nie je uplatniteľný na dovoz. Naopak na vývoz sa poplatok za mlieko vzťahovať môže.

| (22) | V článku 22 ods. 2 MFG sa stanovuje, že príjmy získané z poplatku za mlieko sa môžu použiť výlučne na:






  1. | zlepšenie a udržanie kvality na základe určitých vykonávacích ustanovení; |
| --- | --- | --- |

(22)

V článku 22 ods. 2 MFG sa stanovuje, že príjmy získané z poplatku za mlieko sa môžu použiť výlučne na:

1.

zlepšenie a udržanie kvality na základe určitých vykonávacích ustanovení;

| 2. | zlepšenie hygieny počas dojenia a dodávky, spracovania a distribúcie mlieka a mliečnych výrobkov; |
| --- | --- |

2.

zlepšenie hygieny počas dojenia a dodávky, spracovania a distribúcie mlieka a mliečnych výrobkov;

| 3. | zaznamenávanie dojivosti; |
| --- | --- |

3.

zaznamenávanie dojivosti;

| 4. | poradenstvo pre prevádzkovateľov v záležitostiach týkajúcich sa mliekarenského priemyslu a priebežnú odbornú prípravu mladých zamestnancov; |
| --- | --- |

4.

poradenstvo pre prevádzkovateľov v záležitostiach týkajúcich sa mliekarenského priemyslu a priebežnú odbornú prípravu mladých zamestnancov;

| 5. | reklamu zameranú na zvýšenie spotreby mlieka a mliečnych výrobkov; |
| --- | --- |

5.

reklamu zameranú na zvýšenie spotreby mlieka a mliečnych výrobkov;

| 6. | plnenie úloh vyplývajúcich zo zákona MFG. |
| --- | --- |

6.

plnenie úloh vyplývajúcich zo zákona MFG.

| (23) | V článku 22 ods. 2a MFG sa stanovuje, že odchylne od odseku 2 sa príjmy vytvorené podľa odseku 1 môžu použiť aj na:






  1. | zníženie štrukturálne podmienených zvýšených nákladov na výber v súvislosti s dodávkou mlieka a smotany mliekarňam od výrobcu; |
| --- | --- | --- |

(23)

V článku 22 ods. 2a MFG sa stanovuje, že odchylne od odseku 2 sa príjmy vytvorené podľa odseku 1 môžu použiť aj na:

1.

zníženie štrukturálne podmienených zvýšených nákladov na výber v súvislosti s dodávkou mlieka a smotany mliekarňam od výrobcu;

| 2. | zníženie zvýšených nákladov na dopravu v súvislosti s dodávkou mlieka medzi mliekarňami, ak je takéto dodanie nevyhnutné na zabezpečenie dodávky konzumného mlieka do predajnej oblasti prijímajúcej mliekarne; a |
| --- | --- |

2.

zníženie zvýšených nákladov na dopravu v súvislosti s dodávkou mlieka medzi mliekarňami, ak je takéto dodanie nevyhnutné na zabezpečenie dodávky konzumného mlieka do predajnej oblasti prijímajúcej mliekarne; a

| 3. | zlepšenie kvality centrálnej distribúcie mliečnych výrobkov. |
| --- | --- |

3.

zlepšenie kvality centrálnej distribúcie mliečnych výrobkov.

| (24) | V článku 22 ods. 4 MFG sa stanovuje, že príspevky a poplatky, ktoré mliekarne alebo ich združenia vyplácajú zariadeniam v mliekarenskom priemysle na účely uvedené v odseku 2, možno úplne alebo čiastočne kompenzovať z príjmov z poplatku za mlieko. |
| --- | --- |

(24)

V článku 22 ods. 4 MFG sa stanovuje, že príspevky a poplatky, ktoré mliekarne alebo ich združenia vyplácajú zariadeniam v mliekarenskom priemysle na účely uvedené v odseku 2, možno úplne alebo čiastočne kompenzovať z príjmov z poplatku za mlieko.

| (25) | Kým v MFG sa stanovuje rámec, skutočný právny základ pre príslušné opatrenia predstavujú vykonávacie predpisy vydané spolkovými krajinami na základe MFG. |
| --- | --- |

(25)

Kým v MFG sa stanovuje rámec, skutočný právny základ pre príslušné opatrenia predstavujú vykonávacie predpisy vydané spolkovými krajinami na základe MFG.

Financovanie

Financovanie

| (26) | Listom z 13. januára 2017 nemecké orgány potvrdili, že opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí boli financované výlučne z poplatku za mlieko a že neboli použité žiadne ďalšie finančné prostriedky z rozpočtov spolkových krajín. |
| --- | --- |

(26)

Listom z 13. januára 2017 nemecké orgány potvrdili, že opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí boli financované výlučne z poplatku za mlieko a že neboli použité žiadne ďalšie finančné prostriedky z rozpočtov spolkových krajín.

2.1.   Poskytovanie technickej podpory v poľnohospodárskom sektore

Poskytovanie technickej podpory v poľnohospodárskom sektore

| (27) | V období od roku 2001 do roku 2006 Bádensko-Württembersko, Bavorsko, Brandenbursko, Hesensko, Dolné Sasko, Severné Porýnie-Vestfálsko, Porýnie-Falcko, Sársko a Durínsko poskytovali finančnú podporu na opatrenia zamerané na poskytovanie technickej podpory v poľnohospodárskom sektore (čiastkové opatrenia BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9 a TH 10). |
| --- | --- |

(27)

V období od roku 2001 do roku 2006 Bádensko-Württembersko, Bavorsko, Brandenbursko, Hesensko, Dolné Sasko, Severné Porýnie-Vestfálsko, Porýnie-Falcko, Sársko a Durínsko poskytovali finančnú podporu na opatrenia zamerané na poskytovanie technickej podpory v poľnohospodárskom sektore (čiastkové opatrenia BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9 a TH 10).

| (28) | Od roku 2007 Porýnie-Falcko poskytovalo finančnú podporu na jedno opatrenie zamerané na poskytovanie technickej pomoci v poľnohospodárskom sektore (RP 2). |
| --- | --- |

(28)

Od roku 2007 Porýnie-Falcko poskytovalo finančnú podporu na jedno opatrenie zamerané na poskytovanie technickej pomoci v poľnohospodárskom sektore (RP 2).

| (29) | Celkové rozpočtové prostriedky poskytnuté v období rokov 2001 až 2011 (všetky spolkové krajiny spolu) predstavovali 23,7 milióna EUR. |
| --- | --- |

(29)

Celkové rozpočtové prostriedky poskytnuté v období rokov 2001 až 2011 (všetky spolkové krajiny spolu) predstavovali 23,7 milióna EUR.

| (30) | Finančná pomoc sa poskytuje na všeobecné informačné opatrenia, ktoré sú prínosom pre všetkých prevádzkovateľov v mliekarenskom sektore. Tieto opatrenia sú zamerané na používanie mlieka a mliečnych výrobkov vo všeobecnosti, obmedzujú sa na poskytovanie informácií o objektívnych vlastnostiach mlieka, nezahŕňajú subjektívne tvrdenia o výhodách určitých výrobkov jednej alebo viacerých spoločností a nepredstavujú reklamu. Financujú sa iba všeobecné opatrenia, ktoré rovnako zvýhodňujú všetkých výrobcov v mliekarenskom sektore. Jednotliví výrobcovia ani pôvod mlieka sa neuvádzajú. Spoločnostiam, ktoré sa zaoberajú spracúvaním a odbytom výrobkov, sa neposielajú žiadne priame platby (s výnimkou opatrenia RP 2). |
| --- | --- |

(30)

Finančná pomoc sa poskytuje na všeobecné informačné opatrenia, ktoré sú prínosom pre všetkých prevádzkovateľov v mliekarenskom sektore. Tieto opatrenia sú zamerané na používanie mlieka a mliečnych výrobkov vo všeobecnosti, obmedzujú sa na poskytovanie informácií o objektívnych vlastnostiach mlieka, nezahŕňajú subjektívne tvrdenia o výhodách určitých výrobkov jednej alebo viacerých spoločností a nepredstavujú reklamu. Financujú sa iba všeobecné opatrenia, ktoré rovnako zvýhodňujú všetkých výrobcov v mliekarenskom sektore. Jednotliví výrobcovia ani pôvod mlieka sa neuvádzajú. Spoločnostiam, ktoré sa zaoberajú spracúvaním a odbytom výrobkov, sa neposielajú žiadne priame platby (s výnimkou opatrenia RP 2).

| (31) | Intenzita pomoci z opatrení predstavuje až 100 % oprávnených nákladov, pokiaľ nie je uvedené inak. |
| --- | --- |

(31)

Intenzita pomoci z opatrení predstavuje až 100 % oprávnených nákladov, pokiaľ nie je uvedené inak.

Technická podpora v rokoch 2001 – 2006

Technická podpora v rokoch 2001 – 2006

BY 3

BY 3

| (32) | Bavorsko poskytlo finančnú podporu na zber všeobecných faktických a technických informácií týkajúcich sa výroby mlieka, ako aj na uverejňovanie a poskytovanie všeobecných informácií týkajúcich sa mliekarenského sektora (napríklad výroba mlieka v poľnohospodárskych podnikoch). Subvencované boli aj náklady spojené so šírením vedeckých poznatkov všeobecne zrozumiteľným spôsobom (prostredníctvom publikácií a prezentácií) a prípravou faktických informácií o systémoch kvality, ktoré sú k dispozícii prvovýrobcom mlieka v Bavorsku a zainteresovanej verejnosti. Opatrenia vykonalo Združenie výrobcov mlieka a mliečnych výrobkov (Verband der Milcherzeuger e.V. – VMB). |
| --- | --- |

(32)

Bavorsko poskytlo finančnú podporu na zber všeobecných faktických a technických informácií týkajúcich sa výroby mlieka, ako aj na uverejňovanie a poskytovanie všeobecných informácií týkajúcich sa mliekarenského sektora (napríklad výroba mlieka v poľnohospodárskych podnikoch). Subvencované boli aj náklady spojené so šírením vedeckých poznatkov všeobecne zrozumiteľným spôsobom (prostredníctvom publikácií a prezentácií) a prípravou faktických informácií o systémoch kvality, ktoré sú k dispozícii prvovýrobcom mlieka v Bavorsku a zainteresovanej verejnosti. Opatrenia vykonalo Združenie výrobcov mlieka a mliečnych výrobkov (Verband der Milcherzeuger e.V. – VMB).

| (33) | Nemecko vo svojom oznámení z 20. septembra 2013 (6) tvrdilo, že na základe ďalšieho preskúmania opatrenie BY 3 nepredstavuje štátnu pomoc, pretože jednotlivým spoločnostiam neprinieslo žiadne osobitné výhody. Aj keby sa existujúca pomoc považovala za formu pomoci, je chránená na základe pôvodných právnych predpisov. Subsidiárne sa tvrdilo, že pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(33)

Nemecko vo svojom oznámení z 20. septembra 2013 (6) tvrdilo, že na základe ďalšieho preskúmania opatrenie BY 3 nepredstavuje štátnu pomoc, pretože jednotlivým spoločnostiam neprinieslo žiadne osobitné výhody. Aj keby sa existujúca pomoc považovala za formu pomoci, je chránená na základe pôvodných právnych predpisov. Subsidiárne sa tvrdilo, že pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom.

6

| (34) | Okrem toho príslušné opatrenia boli zlučiteľné s vnútorným trhom bez ohľadu na dôkazy, podľa ktorých boli finančné prostriedky použité na šírenie nových metód. V článku 15 ods. 2 písm. e) nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 (7) a usmerneniach na roky 2007 – 2013 (8) sa od tejto požiadavky (šírenie nových metód) upúšťa. Namiesto toho je rozhodujúcim faktorom šírenie vedeckých poznatkov. To platí aj pre obdobie rokov 2000 – 2006, pretože v tom čase neexistovali žiadne okolnosti, ktoré by odôvodňovali prísnejšie kritériá. |
| --- | --- |

(34)

Okrem toho príslušné opatrenia boli zlučiteľné s vnútorným trhom bez ohľadu na dôkazy, podľa ktorých boli finančné prostriedky použité na šírenie nových metód. V článku 15 ods. 2 písm. e) nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 (7) a usmerneniach na roky 2007 – 2013 (8) sa od tejto požiadavky (šírenie nových metód) upúšťa. Namiesto toho je rozhodujúcim faktorom šírenie vedeckých poznatkov. To platí aj pre obdobie rokov 2000 – 2006, pretože v tom čase neexistovali žiadne okolnosti, ktoré by odôvodňovali prísnejšie kritériá.

7

8

| (35) | Nemecko tvrdilo, že opatrenie sa neobmedzovalo len na určitú skupinu, ale podpora sa týkala celého mliekarenského sektora všeobecne a na jedného príjemcu sa v priebehu troch rokov vynaložilo maximálne 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(35)

Nemecko tvrdilo, že opatrenie sa neobmedzovalo len na určitú skupinu, ale podpora sa týkala celého mliekarenského sektora všeobecne a na jedného príjemcu sa v priebehu troch rokov vynaložilo maximálne 100 000 EUR.

| (36) | Podľa nemeckých orgánov príjemcami tohto opatrenia boli „poľnohospodári, skupiny výrobcov, široká verejnosť a malé a stredné podniky“. |
| --- | --- |

(36)

Podľa nemeckých orgánov príjemcami tohto opatrenia boli „poľnohospodári, skupiny výrobcov, široká verejnosť a malé a stredné podniky“.

| (37) | Podľa oznámenia, ktoré nemecké orgány vydali 27. februára 2015, sa ročné výdavky na operácie súvisiace s opatreniami BY 3 a BY 10 na obdobie rokov 2001 – 2006 pohybovali v rozpätí 471 986 EUR až 518 057 EUR. Vzhľadom na počet výrobcov mlieka a mliekarní (47 287 – 56 755) sa na príjemcu (dodávateľov mlieka a mliekarne) za rovnaké obdobie vynaložila ročná suma vo výške 9,13 EUR až 10,46 EUR. |
| --- | --- |

(37)

Podľa oznámenia, ktoré nemecké orgány vydali 27. februára 2015, sa ročné výdavky na operácie súvisiace s opatreniami BY 3 a BY 10 na obdobie rokov 2001 – 2006 pohybovali v rozpätí 471 986 EUR až 518 057 EUR. Vzhľadom na počet výrobcov mlieka a mliekarní (47 287 – 56 755) sa na príjemcu (dodávateľov mlieka a mliekarne) za rovnaké obdobie vynaložila ročná suma vo výške 9,13 EUR až 10,46 EUR.

BY 10

BY 10

| (38) | Bavorsko poskytlo spoločnosti Milchwirtschaftliche Untersuchungs- und Versuchsanstalt (MUVA) Kempten finančnú podporu na výmenu informácií týkajúcich sa mlieka ako suroviny medzi rôznymi aktérmi (výskumnými ústavmi a orgánmi). |
| --- | --- |

(38)

Bavorsko poskytlo spoločnosti Milchwirtschaftliche Untersuchungs- und Versuchsanstalt (MUVA) Kempten finančnú podporu na výmenu informácií týkajúcich sa mlieka ako suroviny medzi rôznymi aktérmi (výskumnými ústavmi a orgánmi).

| (39) | Nemecko vo svojom oznámení z 20. septembra 2013 tvrdilo (9), že opatrenie BY 10 nepredstavuje štátnu pomoc, pretože nebolo zamerané na prenos informácií od spoločnosti MUVA k výrobcom mlieka alebo mliekarňam. Aj keby sa však existujúca pomoc považovala za formu pomoci, bola chránená na základe pôvodných právnych predpisov. Subsidiárne sa tvrdilo, že pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(39)

Nemecko vo svojom oznámení z 20. septembra 2013 tvrdilo (9), že opatrenie BY 10 nepredstavuje štátnu pomoc, pretože nebolo zamerané na prenos informácií od spoločnosti MUVA k výrobcom mlieka alebo mliekarňam. Aj keby sa však existujúca pomoc považovala za formu pomoci, bola chránená na základe pôvodných právnych predpisov. Subsidiárne sa tvrdilo, že pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom.

9

| (40) | V tom istom oznámení (10) Nemecko tvrdilo, že „príjemcami“ opatrenia boli prevažne orgány. |
| --- | --- |

(40)

V tom istom oznámení (10) Nemecko tvrdilo, že „príjemcami“ opatrenia boli prevažne orgány.

10

| (41) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 27. februára 2015 odhadlo celkové ročné výdavky súvisiace s opatreniami BY 3 a BY 10 na 471 986 až 518 057 EUR (pozri odôvodnenie 37). |
| --- | --- |

(41)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 27. februára 2015 odhadlo celkové ročné výdavky súvisiace s opatreniami BY 3 a BY 10 na 471 986 až 518 057 EUR (pozri odôvodnenie 37).

BW 4

BW 4

| (42) | Bádensko-Württembersko poskytlo finančnú podporu na činnosti týkajúce sa vzťahov so širokou verejnosťou a na informovanie spotrebiteľov o mlieku a mliečnych výrobkoch. Toto opatrenie sa okrem iného vzťahuje na:






  a) | spotrebiteľské informácie o výživovej hodnote a všeobecných vlastnostiach mliečnych výrobkov; |
| --- | --- | --- |

(42)

Bádensko-Württembersko poskytlo finančnú podporu na činnosti týkajúce sa vzťahov so širokou verejnosťou a na informovanie spotrebiteľov o mlieku a mliečnych výrobkoch. Toto opatrenie sa okrem iného vzťahuje na:

a)

spotrebiteľské informácie o výživovej hodnote a všeobecných vlastnostiach mliečnych výrobkov;

| b) | všeobecné informácie o pravidlách označovania alebo kritériách kvality mlieka a mliečnych výrobkov; |
| --- | --- |

b)

všeobecné informácie o pravidlách označovania alebo kritériách kvality mlieka a mliečnych výrobkov;

| c) | zabezpečovanie rečníkov alebo informačných stánkov v súvislosti s uvedenými témami pre spotrebiteľské podujatia (napríklad Medzinárodný deň mlieka); |
| --- | --- |

c)

zabezpečovanie rečníkov alebo informačných stánkov v súvislosti s uvedenými témami pre spotrebiteľské podujatia (napríklad Medzinárodný deň mlieka);

| d) | organizovanie odborného vzdelávania a vedeckých konferencií týkajúcich sa mlieka a mliečnych výrobkov vo výžive alebo účasť na nich; |
| --- | --- |

d)

organizovanie odborného vzdelávania a vedeckých konferencií týkajúcich sa mlieka a mliečnych výrobkov vo výžive alebo účasť na nich;

| e) | organizovanie podujatí a komplexná prezentácia mliekarenského priemyslu na veľtrhoch (Landwirtschaftliches Hauptfest). |
| --- | --- |

e)

organizovanie podujatí a komplexná prezentácia mliekarenského priemyslu na veľtrhoch (Landwirtschaftliches Hauptfest).

| (43) | Opatrenie koordinovalo združenie Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg (MVBW). Technické vykonávanie opatrenia zabezpečilo samotné združenie MVBW alebo tretie strany poverené združením. |
| --- | --- |

(43)

Opatrenie koordinovalo združenie Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg (MVBW). Technické vykonávanie opatrenia zabezpečilo samotné združenie MVBW alebo tretie strany poverené združením.

| (44) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (11) potvrdilo svoj názor, že toto opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, pretože neboli zvýhodnené žiadne jednotlivé podniky ani oblasti výroby. |
| --- | --- |

(44)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (11) potvrdilo svoj názor, že toto opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, pretože neboli zvýhodnené žiadne jednotlivé podniky ani oblasti výroby.

11

| (45) | Subsidiárne sa tvrdilo (12), že opatrenia vecne spĺňali požiadavky usmernení Spoločenstva platných v danom čase a v podstate by sa mohli považovať za formu poskytnutia technickej pomoci v súlade s bodom 14.1 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva (13) (ďalej len „usmernenia na roky 2000 – 2006“). Opatrenia slúžia na všeobecné a rozsiahle šírenie súčasných vedeckých poznatkov o vlastnostiach mlieka a mliečnych výrobkov. |
| --- | --- |

(45)

Subsidiárne sa tvrdilo (12), že opatrenia vecne spĺňali požiadavky usmernení Spoločenstva platných v danom čase a v podstate by sa mohli považovať za formu poskytnutia technickej pomoci v súlade s bodom 14.1 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva (13) (ďalej len „usmernenia na roky 2000 – 2006“). Opatrenia slúžia na všeobecné a rozsiahle šírenie súčasných vedeckých poznatkov o vlastnostiach mlieka a mliečnych výrobkov.

12

13

| (46) | Podľa Nemecka opatrenia týkajúce sa „Allgemeine Öffentlichkeitsarbeit“ (činností v oblasti vzťahov so širokou verejnosťou) neboli obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovali celý mliekarenský sektor. Podmienky uvedené v bode 14.2 usmernení preto boli splnené. V bode 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006 sa uvádza, že štátna pomoc môže pokryť až 100 % nákladov. Výška pomoci bola nižšia ako limit 100 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia stanovený v bode 14.3. |
| --- | --- |

(46)

Podľa Nemecka opatrenia týkajúce sa „Allgemeine Öffentlichkeitsarbeit“ (činností v oblasti vzťahov so širokou verejnosťou) neboli obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovali celý mliekarenský sektor. Podmienky uvedené v bode 14.2 usmernení preto boli splnené. V bode 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006 sa uvádza, že štátna pomoc môže pokryť až 100 % nákladov. Výška pomoci bola nižšia ako limit 100 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia stanovený v bode 14.3.

BB 1

BB 1

| (47) | Brandenbursko sponzorovalo náklady na odbornú prípravu a vzdelávanie v rámci opatrenia „Zlepšovanie hygieny“. Medzi oblasti, na ktoré bolo zamerané, patrilo zdravie zvierat, zlepšenie hygieny mlieka a kvality surového mlieka, ako aj analýza problémov s výkonnosťou. Opatrenie vykonalo združenie Landeskontrollverband Brandenburg (LKVB). Maximálna miera podpory nepresiahla 60 % oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

(47)

Brandenbursko sponzorovalo náklady na odbornú prípravu a vzdelávanie v rámci opatrenia „Zlepšovanie hygieny“. Medzi oblasti, na ktoré bolo zamerané, patrilo zdravie zvierat, zlepšenie hygieny mlieka a kvality surového mlieka, ako aj analýza problémov s výkonnosťou. Opatrenie vykonalo združenie Landeskontrollverband Brandenburg (LKVB). Maximálna miera podpory nepresiahla 60 % oprávnených nákladov.

| (48) | Nemecko vo svojom oznámení z 20. septembra 2013 tvrdilo (14), že opatrenie „Verbesserung der Hygiene“ (Zlepšenie hygieny) na obdobie rokov 2001 – 2006 bolo zlučiteľné s vnútorným trhom. Poskytované poradenské služby sa neobmedzovali na konkrétnu skupinu, ale boli sprístupnené všetkým výrobcom mlieka v Brandenbursku. Jednotlivé podniky neboli zvýhodnené. Nemecko tvrdilo, že opatrenie zodpovedalo bodu 13.2 tretej zarážke usmernení na roky 2000 – 2006, t. j. nákladom na odbornú prípravu personálu na uplatňovanie systémov zabezpečenia kvality. |
| --- | --- |

(48)

Nemecko vo svojom oznámení z 20. septembra 2013 tvrdilo (14), že opatrenie „Verbesserung der Hygiene“ (Zlepšenie hygieny) na obdobie rokov 2001 – 2006 bolo zlučiteľné s vnútorným trhom. Poskytované poradenské služby sa neobmedzovali na konkrétnu skupinu, ale boli sprístupnené všetkým výrobcom mlieka v Brandenbursku. Jednotlivé podniky neboli zvýhodnené. Nemecko tvrdilo, že opatrenie zodpovedalo bodu 13.2 tretej zarážke usmernení na roky 2000 – 2006, t. j. nákladom na odbornú prípravu personálu na uplatňovanie systémov zabezpečenia kvality.

14

| (49) | Nemecké orgány vo svojom oznámení z 27. februára 2015 potvrdili, že k predmetným poradenským službám (komplexné a osobitné poradenstvo) mali v zásade prístup všetci výrobcovia mlieka v spolkovej krajine. Nemecko tvrdilo, že granty poskytnuté na čiastočné financovanie predstavovali pevne stanovenú sumu 161,19 EUR na jeden poľnohospodársky podnik v prípade komplexného poradenstva alebo 144,62 EUR na jeden poľnohospodársky podnik v prípade osobitného poradenstva. Horný limit 100 000 EUR na spoločnosť na obdobie troch rokov sa preto nemohol prekročiť. Podľa nemeckých orgánov bol základom pre výpočet uvedených hodnôt rok 2006, ale hodnoty v ostatných rokoch boli podobné. Nemecko okrem toho tvrdilo, že v prípade konečných príjemcov (mliekarne a výrobcovia mlieka) išlo o MSP. |
| --- | --- |

(49)

Nemecké orgány vo svojom oznámení z 27. februára 2015 potvrdili, že k predmetným poradenským službám (komplexné a osobitné poradenstvo) mali v zásade prístup všetci výrobcovia mlieka v spolkovej krajine. Nemecko tvrdilo, že granty poskytnuté na čiastočné financovanie predstavovali pevne stanovenú sumu 161,19 EUR na jeden poľnohospodársky podnik v prípade komplexného poradenstva alebo 144,62 EUR na jeden poľnohospodársky podnik v prípade osobitného poradenstva. Horný limit 100 000 EUR na spoločnosť na obdobie troch rokov sa preto nemohol prekročiť. Podľa nemeckých orgánov bol základom pre výpočet uvedených hodnôt rok 2006, ale hodnoty v ostatných rokoch boli podobné. Nemecko okrem toho tvrdilo, že v prípade konečných príjemcov (mliekarne a výrobcovia mlieka) išlo o MSP.

BB 3

BB 3

| (50) | Brandenbursko do konca roka 2007 financovalo poskytovanie informácií o hospodárskych otázkach a šírenie novo získaných informácií a poznatkov o priemyselných otázkach súvisiacich so zákonom o mlieku, politikou v oblasti mlieka, výrobou mlieka a kvalitou mlieka, kŕmením a chovom zvierat, podporou, ochranou pred chorobami zvierat atď. Jednotlivým osobám nebolo poskytnuté žiadne poradenstvo ani odborná príprava. Opatrenie bolo delegované na združenia Landesvereinigung der Milchwirtschaft Brandenburg-Berlin e.V. (LVMB) a Landesbauernverband Brandenburg e.V. (LBV). |
| --- | --- |

(50)

Brandenbursko do konca roka 2007 financovalo poskytovanie informácií o hospodárskych otázkach a šírenie novo získaných informácií a poznatkov o priemyselných otázkach súvisiacich so zákonom o mlieku, politikou v oblasti mlieka, výrobou mlieka a kvalitou mlieka, kŕmením a chovom zvierat, podporou, ochranou pred chorobami zvierat atď. Jednotlivým osobám nebolo poskytnuté žiadne poradenstvo ani odborná príprava. Opatrenie bolo delegované na združenia Landesvereinigung der Milchwirtschaft Brandenburg-Berlin e.V. (LVMB) a Landesbauernverband Brandenburg e.V. (LBV).

| (51) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (15) tvrdilo, že uvedené opatrenie je zlučiteľné s vnútorným trhom. Opatrenie bolo vykonané v súlade s usmerneniami na roky 2000 – 2006 ako forma technickej pomoci podľa bodu 14.1. Účelom opatrenia bolo zlepšiť efektívnosť a profesionalitu poľnohospodárstva v Spoločenstve, a tým prispieť k dlhodobej hospodárskej životaschopnosti sektora. |
| --- | --- |

(51)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (15) tvrdilo, že uvedené opatrenie je zlučiteľné s vnútorným trhom. Opatrenie bolo vykonané v súlade s usmerneniami na roky 2000 – 2006 ako forma technickej pomoci podľa bodu 14.1. Účelom opatrenia bolo zlepšiť efektívnosť a profesionalitu poľnohospodárstva v Spoločenstve, a tým prispieť k dlhodobej hospodárskej životaschopnosti sektora.

15

| (52) | Celoštátne súťaže v dojení a kvalite organizované združením LVMB sa uskutočnili v súlade s bodom 14.1 štvrtou zarážkou ako „Veranstaltung von Wettbewerben“ (organizácia súťaží). |
| --- | --- |

(52)

Celoštátne súťaže v dojení a kvalite organizované združením LVMB sa uskutočnili v súlade s bodom 14.1 štvrtou zarážkou ako „Veranstaltung von Wettbewerben“ (organizácia súťaží).

| (53) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 27. februára 2015 tvrdilo, že na súťažiach uznávané brandenburské spoločnosti boli pri príležitosti Medzinárodného zeleného týždňa (IGW) vyznamenané, vďaka čomu sa o nich dozvedela väčšia časť širokej verejnosti. Na tento účel sa v roku 2006 vynaložilo približne 463 EUR z poplatkov za mlieko, ktoré boli poskytnuté združeniu LVMB (16). |
| --- | --- |

(53)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 27. februára 2015 tvrdilo, že na súťažiach uznávané brandenburské spoločnosti boli pri príležitosti Medzinárodného zeleného týždňa (IGW) vyznamenané, vďaka čomu sa o nich dozvedela väčšia časť širokej verejnosti. Na tento účel sa v roku 2006 vynaložilo približne 463 EUR z poplatkov za mlieko, ktoré boli poskytnuté združeniu LVMB (16).

16

| (54) | Združenie LBV prostredníctvom svojich konzultantov v oblasti mlieka organizovalo poradenské služby, ktoré sú k dispozícii všetkým zainteresovaným stranám v mliekarenskom priemysle, a to v rámci projektu „Milcherzeugerberatung“ (Poradenstvo pre výrobcov mlieka). Financovanie bolo poskytnuté formou spolufinancovania z poplatkov za mlieko ako súčasť projektového financovania. Podľa predložených dokumentov združenie LBV dostalo na tento účel v roku 2006 grant od regionálnej štátnej správy vo výške 20 000 EUR. Podľa nemeckých orgánov boli postupy v predchádzajúcich rokoch podobné. |
| --- | --- |

(54)

Združenie LBV prostredníctvom svojich konzultantov v oblasti mlieka organizovalo poradenské služby, ktoré sú k dispozícii všetkým zainteresovaným stranám v mliekarenskom priemysle, a to v rámci projektu „Milcherzeugerberatung“ (Poradenstvo pre výrobcov mlieka). Financovanie bolo poskytnuté formou spolufinancovania z poplatkov za mlieko ako súčasť projektového financovania. Podľa predložených dokumentov združenie LBV dostalo na tento účel v roku 2006 grant od regionálnej štátnej správy vo výške 20 000 EUR. Podľa nemeckých orgánov boli postupy v predchádzajúcich rokoch podobné.

| (55) | Štátna pomoc nebola obmedzená na vybrané skupiny. Všetky subjekty zainteresované v príslušnom sektore mliekarenského priemyslu mali rovnakú možnosť zúčastniť sa na odborných súťažiach. Podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 preto boli splnené. |
| --- | --- |

(55)

Štátna pomoc nebola obmedzená na vybrané skupiny. Všetky subjekty zainteresované v príslušnom sektore mliekarenského priemyslu mali rovnakú možnosť zúčastniť sa na odborných súťažiach. Podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 preto boli splnené.

HE 2

HE 2

| (56) | Hesensko poskytlo finančnú podporu združeniu Landesvereinigung für Milch und Milcherzeugnisse Hessen e.V. (LVMH) na opatrenie „Fortbildung für Erzeuger durch das Innovationsteam“ (Odborná príprava výrobcov zabezpečovaná tímom pre inovácie). V rámci tohto opatrenia tím LVMH pre inovácie pripravil vedecké informácie v kontexte odborných článkov a odbornej prípravy. Ich súčasťou bol zber informácií a výmena poznatkov prostredníctvom vedeckých článkov, ako aj odborná príprava poľnohospodárov a poľnohospodárskych pracovníkov. |
| --- | --- |

(56)

Hesensko poskytlo finančnú podporu združeniu Landesvereinigung für Milch und Milcherzeugnisse Hessen e.V. (LVMH) na opatrenie „Fortbildung für Erzeuger durch das Innovationsteam“ (Odborná príprava výrobcov zabezpečovaná tímom pre inovácie). V rámci tohto opatrenia tím LVMH pre inovácie pripravil vedecké informácie v kontexte odborných článkov a odbornej prípravy. Ich súčasťou bol zber informácií a výmena poznatkov prostredníctvom vedeckých článkov, ako aj odborná príprava poľnohospodárov a poľnohospodárskych pracovníkov.

| (57) | Nemecko tvrdilo, že účinky na hospodársku súťaž boli slabé (17). Pomoc by sa preto mohla poskytnúť až do maximálnej výšky 100 % na pokrytie nákladov na presne opísané činnosti, najmä odbornú prípravu a vzdelávanie. Oprávnené náklady by mohli zahŕňať skutočné náklady na organizáciu programu odbornej prípravy, cestovné výdavky a diéty spolu s nákladmi na poskytovanie zastupovania počas neprítomnosti poľnohospodára alebo poľnohospodárskeho pracovníka. Tento prípad sa týka odbornej prípravy poľnohospodárov zameranej na uvedené oblasti, a preto boli splnené požiadavky stanovené v bode 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(57)

Nemecko tvrdilo, že účinky na hospodársku súťaž boli slabé (17). Pomoc by sa preto mohla poskytnúť až do maximálnej výšky 100 % na pokrytie nákladov na presne opísané činnosti, najmä odbornú prípravu a vzdelávanie. Oprávnené náklady by mohli zahŕňať skutočné náklady na organizáciu programu odbornej prípravy, cestovné výdavky a diéty spolu s nákladmi na poskytovanie zastupovania počas neprítomnosti poľnohospodára alebo poľnohospodárskeho pracovníka. Tento prípad sa týka odbornej prípravy poľnohospodárov zameranej na uvedené oblasti, a preto boli splnené požiadavky stanovené v bode 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006.

17

| (58) | Požiadavky stanovené v bode 14.2 boli splnené, pretože všetky fyzické a právnické osoby v dotknutej oblasti mali v zásade príležitosť zúčastniť sa na odbornej príprave na základe objektívne vymedzených kritérií. Maximálny prípustný limit vo výške 100 000 EUR nebol prekročený, keďže približne 125 EUR bolo vyplatených v rámci pomoci na príjemcu počas troch rokov v súlade s kritériami uvedenými v bode 14.3. |
| --- | --- |

(58)

Požiadavky stanovené v bode 14.2 boli splnené, pretože všetky fyzické a právnické osoby v dotknutej oblasti mali v zásade príležitosť zúčastniť sa na odbornej príprave na základe objektívne vymedzených kritérií. Maximálny prípustný limit vo výške 100 000 EUR nebol prekročený, keďže približne 125 EUR bolo vyplatených v rámci pomoci na príjemcu počas troch rokov v súlade s kritériami uvedenými v bode 14.3.

HE 3

HE 3

| (59) | Hesensko poskytlo finančnú podporu na činnosti týkajúce sa vzťahov s verejnosťou zamerané na vzdelávanie spotrebiteľov v oblasti mlieka a mliečnych výrobkov vrátane ich výživových hodnôt a použitia. Tím združenia LVMH pre výživu rozširoval vedecké poznatky všeobecne zrozumiteľnou formou, organizoval informačné podujatia a kampane (ktoré neboli zamerané na konkrétne podniky) a vykonával činnosti týkajúce sa vzťahov s verejnosťou vo forme letákov, brožúr, receptov alebo plagátov súvisiacich s výrobou, ošetrením a spracovaním mlieka a mliečnych výrobkov. |
| --- | --- |

(59)

Hesensko poskytlo finančnú podporu na činnosti týkajúce sa vzťahov s verejnosťou zamerané na vzdelávanie spotrebiteľov v oblasti mlieka a mliečnych výrobkov vrátane ich výživových hodnôt a použitia. Tím združenia LVMH pre výživu rozširoval vedecké poznatky všeobecne zrozumiteľnou formou, organizoval informačné podujatia a kampane (ktoré neboli zamerané na konkrétne podniky) a vykonával činnosti týkajúce sa vzťahov s verejnosťou vo forme letákov, brožúr, receptov alebo plagátov súvisiacich s výrobou, ošetrením a spracovaním mlieka a mliečnych výrobkov.

| (60) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (18) tvrdilo, že opatrenie HE 3 nepredstavuje štátnu pomoc, pretože neboli zvýhodnené žiadne jednotlivé podniky alebo oblasti výroby. Toto opatrenie predstavuje „čisto vzdelávanie spotrebiteľov“. Nemecko subsidiárne tvrdilo, že pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(60)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (18) tvrdilo, že opatrenie HE 3 nepredstavuje štátnu pomoc, pretože neboli zvýhodnené žiadne jednotlivé podniky alebo oblasti výroby. Toto opatrenie predstavuje „čisto vzdelávanie spotrebiteľov“. Nemecko subsidiárne tvrdilo, že pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom.

18

| (61) | Ak by sa opatrenie v rozpore s názorom Nemecka klasifikovalo ako štátna pomoc, v každom prípade by bolo v súlade s vtedajšou rozhodovacou praxou, a preto by sa v podstate považovalo za vecne súladné s právom. Toto opatrenie nebolo obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovalo celý mliekarenský sektor. Podmienky uvedené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 preto boli splnené. V bode 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006 sa uvádza, že štátna pomoc môže pokryť až 100 % nákladov. Skutočná výška grantov bola podstatne nižšia ako uplatniteľná prahová hodnota 100 000 EUR na príjemcu počas troch rokov (bod 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006). V období rokov 2001 – 2006 v Hesensku pôsobilo približne 6 000 prvovýrobcov mlieka, čo znamená, že priemerná výška grantu v danom období predstavovala približne 170 EUR na príjemcu. |
| --- | --- |

(61)

Ak by sa opatrenie v rozpore s názorom Nemecka klasifikovalo ako štátna pomoc, v každom prípade by bolo v súlade s vtedajšou rozhodovacou praxou, a preto by sa v podstate považovalo za vecne súladné s právom. Toto opatrenie nebolo obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovalo celý mliekarenský sektor. Podmienky uvedené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 preto boli splnené. V bode 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006 sa uvádza, že štátna pomoc môže pokryť až 100 % nákladov. Skutočná výška grantov bola podstatne nižšia ako uplatniteľná prahová hodnota 100 000 EUR na príjemcu počas troch rokov (bod 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006). V období rokov 2001 – 2006 v Hesensku pôsobilo približne 6 000 prvovýrobcov mlieka, čo znamená, že priemerná výška grantu v danom období predstavovala približne 170 EUR na príjemcu.

HE 9

HE 9

| (62) | Hesensko poskytlo združeniu LVMH finančnú pomoc na opatrenie „Odborná príprava mladých prvovýrobcov mlieka“. Účelom tohto opatrenia bolo zlepšiť zručnosti mladých prvovýrobcov mlieka. Oprávnené náklady zahŕňali skutočné náklady na organizáciu programu odbornej prípravy, cestovné výdavky a diéty spolu s nákladmi na poskytnutie zastupovania počas neprítomnosti poľnohospodára alebo poľnohospodárskeho pracovníka. |
| --- | --- |

(62)

Hesensko poskytlo združeniu LVMH finančnú pomoc na opatrenie „Odborná príprava mladých prvovýrobcov mlieka“. Účelom tohto opatrenia bolo zlepšiť zručnosti mladých prvovýrobcov mlieka. Oprávnené náklady zahŕňali skutočné náklady na organizáciu programu odbornej prípravy, cestovné výdavky a diéty spolu s nákladmi na poskytnutie zastupovania počas neprítomnosti poľnohospodára alebo poľnohospodárskeho pracovníka.

| (63) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (19) tvrdilo, že vplyv na hospodársku súťaž bol malý. Takáto pomoc by sa preto mohla poskytnúť až do maximálnej výšky 100 % na pokrytie nákladov na presne opísané činnosti, najmä odbornú prípravu a vzdelávanie. Na uvedené opatrenie by sa mohol vzťahovať bod 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006, keďže v konečnom dôsledku toto opatrenie predstavovalo pomoc v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy opísanej v týchto usmerneniach. |
| --- | --- |

(63)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (19) tvrdilo, že vplyv na hospodársku súťaž bol malý. Takáto pomoc by sa preto mohla poskytnúť až do maximálnej výšky 100 % na pokrytie nákladov na presne opísané činnosti, najmä odbornú prípravu a vzdelávanie. Na uvedené opatrenie by sa mohol vzťahovať bod 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006, keďže v konečnom dôsledku toto opatrenie predstavovalo pomoc v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy opísanej v týchto usmerneniach.

19

| (64) | Opatrenie zahŕňalo klasickú odbornú prípravu v mliekarenskom sektore, ktorá bola v zásade otvorená pre všetkých výrobcov, čím spĺňala požiadavky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006. V týchto prípadoch je preto povolená pomoc na pokrytie nákladov až do výšky 100 %. Celková výška pomoci poskytnutej v období rokov 2001 – 2006 predstavovala približne 35 000 EUR a nepresiahla hornú prahovú hodnotu 100 000 EUR na príjemcu počas troch rokov (pozri bod 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006). |
| --- | --- |

(64)

Opatrenie zahŕňalo klasickú odbornú prípravu v mliekarenskom sektore, ktorá bola v zásade otvorená pre všetkých výrobcov, čím spĺňala požiadavky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006. V týchto prípadoch je preto povolená pomoc na pokrytie nákladov až do výšky 100 %. Celková výška pomoci poskytnutej v období rokov 2001 – 2006 predstavovala približne 35 000 EUR a nepresiahla hornú prahovú hodnotu 100 000 EUR na príjemcu počas troch rokov (pozri bod 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006).

NI 5

NI 5

| (65) | Dolné Sasko poskytlo združeniu Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen e.V. (LVMN) finančnú podporu na účasť na veľtrhoch a výstavách a na prípravu vedeckých informácií ľahko zrozumiteľnou formou. V tejto súvislosti subvencované náklady zahŕňali nájomné a vybavenie výstavných priestorov, ako aj náklady na uverejňovanie faktických informácií (brožúr, receptov atď.) o mlieku a mliečnych výrobkoch vrátane ich výživových hodnôt a použitia a o produkcii mlieka v Dolnom Sasku. Opatrenie koordinovalo združenie LVMN. Technické vykonávanie opatrenia zabezpečilo samotné združenie alebo tretie strany poverené združením. |
| --- | --- |

(65)

Dolné Sasko poskytlo združeniu Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen e.V. (LVMN) finančnú podporu na účasť na veľtrhoch a výstavách a na prípravu vedeckých informácií ľahko zrozumiteľnou formou. V tejto súvislosti subvencované náklady zahŕňali nájomné a vybavenie výstavných priestorov, ako aj náklady na uverejňovanie faktických informácií (brožúr, receptov atď.) o mlieku a mliečnych výrobkoch vrátane ich výživových hodnôt a použitia a o produkcii mlieka v Dolnom Sasku. Opatrenie koordinovalo združenie LVMN. Technické vykonávanie opatrenia zabezpečilo samotné združenie alebo tretie strany poverené združením.

| (66) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (20) tvrdilo, že opatrenie sa riadilo bodom 14.1 štvrtou zarážkou usmernení na roky 2000 – 2006 (organizácia súťaží, výstav a veľtrhov). Hlavnou zložkou opatrenia bolo subvencovanie výstavného stánku LVMN. V tejto súvislosti sa opatrenie pomoci podľa názoru Nemecka považovalo za prijateľné a zlučiteľné s právom EÚ, ak dodatočne spĺňalo aj požiadavky uvedené v bodoch 14.2 a 14.3. |
| --- | --- |

(66)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (20) tvrdilo, že opatrenie sa riadilo bodom 14.1 štvrtou zarážkou usmernení na roky 2000 – 2006 (organizácia súťaží, výstav a veľtrhov). Hlavnou zložkou opatrenia bolo subvencovanie výstavného stánku LVMN. V tejto súvislosti sa opatrenie pomoci podľa názoru Nemecka považovalo za prijateľné a zlučiteľné s právom EÚ, ak dodatočne spĺňalo aj požiadavky uvedené v bodoch 14.2 a 14.3.

20

| (67) | Dolné Sasko vyjadrilo názor, že príslušné požiadavky boli splnené, pretože z tohto opatrenia mali prospech všetky mliekarne (priemer za roky 2001 – 2006: približne 17 500 poľnohospodárskych podnikov). To sa zabezpečilo jednak tým, že všetky mliekarne mali prístup k opatreniu (bod 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006), a jednak tým, že pomoc nesmela presiahnuť 100 000 EUR na príjemcu počas troch rokov (bod 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006). |
| --- | --- |

(67)

Dolné Sasko vyjadrilo názor, že príslušné požiadavky boli splnené, pretože z tohto opatrenia mali prospech všetky mliekarne (priemer za roky 2001 – 2006: približne 17 500 poľnohospodárskych podnikov). To sa zabezpečilo jednak tým, že všetky mliekarne mali prístup k opatreniu (bod 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006), a jednak tým, že pomoc nesmela presiahnuť 100 000 EUR na príjemcu počas troch rokov (bod 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006).

NI 6 (2001 – 2003)

NI 6 (2001 – 2003)

| (68) | Dolné Sasko poskytlo finančnú podporu aj na účasť spracovateľských podnikov na veľtrhoch. Nemecko tvrdilo, že pomoc poskytnutá v období rokov 2001 – 2006 bola v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006. Od 26. novembra 2003 sa opatrenie zakladalo na schválenej štátnej pomoci č. 200/2003, ktorá bola účinná do 31. decembra 2008, pričom maximálna intenzita pomoci bola na úrovni 50 % a maximálna suma pomoci predstavovala 70 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia. |
| --- | --- |

(68)

Dolné Sasko poskytlo finančnú podporu aj na účasť spracovateľských podnikov na veľtrhoch. Nemecko tvrdilo, že pomoc poskytnutá v období rokov 2001 – 2006 bola v súlade s požiadavkami uvedenými v bode 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006. Od 26. novembra 2003 sa opatrenie zakladalo na schválenej štátnej pomoci č. 200/2003, ktorá bola účinná do 31. decembra 2008, pričom maximálna intenzita pomoci bola na úrovni 50 % a maximálna suma pomoci predstavovala 70 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia.

| (69) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (21) tvrdilo, že opatrenie obsahovalo výlučne pomoc podnikom pôsobiacim v oblasti spracovania a odbytu (mliekarňam) na ich účasť na veľtrhoch a výstavách. Za týchto okolností sa hodnotenie tohto opatrenia neriadilo bodom 14.1 piatou zarážkou (ako sa uvádza v rozhodnutí Komisie o začatí konania), ale bodom 14.1 štvrtou zarážkou. Na základe uvedených skutočností sa aj pomoc na obdobie rokov 2001 – 2003 považuje za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(69)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (21) tvrdilo, že opatrenie obsahovalo výlučne pomoc podnikom pôsobiacim v oblasti spracovania a odbytu (mliekarňam) na ich účasť na veľtrhoch a výstavách. Za týchto okolností sa hodnotenie tohto opatrenia neriadilo bodom 14.1 piatou zarážkou (ako sa uvádza v rozhodnutí Komisie o začatí konania), ale bodom 14.1 štvrtou zarážkou. Na základe uvedených skutočností sa aj pomoc na obdobie rokov 2001 – 2003 považuje za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

21

| (70) | Nemecké orgány vo svojich pripomienkach z 27. februára 2015 uisťujú, že opatrenie NI 6 bolo otvorené pre všetky spoločnosti pôsobiace v oblasti spracovania a odbytu mliečnych výrobkov v príslušnom období (od 1. januára 2002 do 26. novembra 2003 (22)) a udeľovalo sa na základe objektívnych kritérií. Okrem toho opatrenie nebolo viazané na členstvo v organizácii výrobcov alebo v iných poľnohospodárskych organizáciách. |
| --- | --- |

(70)

Nemecké orgány vo svojich pripomienkach z 27. februára 2015 uisťujú, že opatrenie NI 6 bolo otvorené pre všetky spoločnosti pôsobiace v oblasti spracovania a odbytu mliečnych výrobkov v príslušnom období (od 1. januára 2002 do 26. novembra 2003 (22)) a udeľovalo sa na základe objektívnych kritérií. Okrem toho opatrenie nebolo viazané na členstvo v organizácii výrobcov alebo v iných poľnohospodárskych organizáciách.

22

| (71) | Podľa tých istých pripomienok maximálna intenzita pomoci v prípade tohto opatrenia predstavovala 48 %. Len jedna spoločnosť (Nordmilch eG) dostala v danom období v rámci predmetného opatrenia celkovú sumu pomoci vyššiu ako 100 000 EUR. Podľa nemeckých orgánov spoločnosť Nordmilch eG nespĺňa definíciu MSP. Usilovali sa preto o vrátenie tejto individuálnej pomoci. |
| --- | --- |

(71)

Podľa tých istých pripomienok maximálna intenzita pomoci v prípade tohto opatrenia predstavovala 48 %. Len jedna spoločnosť (Nordmilch eG) dostala v danom období v rámci predmetného opatrenia celkovú sumu pomoci vyššiu ako 100 000 EUR. Podľa nemeckých orgánov spoločnosť Nordmilch eG nespĺňa definíciu MSP. Usilovali sa preto o vrátenie tejto individuálnej pomoci.

NI 7

NI 7

| (72) | Dolné Sasko poskytlo finančnú podporu na všeobecné informačné kampane pre spotrebiteľov o používaní mlieka ako potraviny. Príjemcom podpory bolo združenie LVMN, v ktorého mene boli vytvorené informačné materiály. |
| --- | --- |

(72)

Dolné Sasko poskytlo finančnú podporu na všeobecné informačné kampane pre spotrebiteľov o používaní mlieka ako potraviny. Príjemcom podpory bolo združenie LVMN, v ktorého mene boli vytvorené informačné materiály.

| (73) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (23) tvrdilo, že opatrenie na „činnosti týkajúce sa vzťahov so širokou verejnosťou“ nepredstavuje štátnu pomoc, pretože neboli zvýhodnené žiadne jednotlivé podniky alebo oblasti výroby. |
| --- | --- |

(73)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (23) tvrdilo, že opatrenie na „činnosti týkajúce sa vzťahov so širokou verejnosťou“ nepredstavuje štátnu pomoc, pretože neboli zvýhodnené žiadne jednotlivé podniky alebo oblasti výroby.

23

| (74) | Nemecko uviedlo (24), že opatrenie vecne spĺňalo požiadavky usmernení platných v tom čase a v podstate by sa mohlo považovať za poskytovanie technickej pomoci v súlade s bodom 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006, pretože jeho cieľom bolo všeobecné šírenie vedeckých poznatkov a informácií o vlastnostiach mlieka a mliečnych výrobkov. |
| --- | --- |

(74)

Nemecko uviedlo (24), že opatrenie vecne spĺňalo požiadavky usmernení platných v tom čase a v podstate by sa mohlo považovať za poskytovanie technickej pomoci v súlade s bodom 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006, pretože jeho cieľom bolo všeobecné šírenie vedeckých poznatkov a informácií o vlastnostiach mlieka a mliečnych výrobkov.

24

| (75) | Podľa Nemecka toto opatrenie nebolo obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovalo celý mliekarenský sektor. Tým boli splnené podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(75)

Podľa Nemecka toto opatrenie nebolo obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovalo celý mliekarenský sektor. Tým boli splnené podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (76) | Podľa Nemecka bola výška poskytnutej pomoci výrazne pod hornou prahovou hodnotou 100 000 EUR na príjemcu počas troch rokov stanovenou v bode 14.3. Vzhľadom na približný priemerný počet 17 500 výrobcov mlieka v Dolnom Sasku v uvedenom období a celkovú sumu vo výške približne 6,9 milióna EUR vyčlenenú na opatrenie NI 7 počas celého obdobia vyplatená pomoc predstavovala približne 395 EUR na jedného príjemcu. |
| --- | --- |

(76)

Podľa Nemecka bola výška poskytnutej pomoci výrazne pod hornou prahovou hodnotou 100 000 EUR na príjemcu počas troch rokov stanovenou v bode 14.3. Vzhľadom na približný priemerný počet 17 500 výrobcov mlieka v Dolnom Sasku v uvedenom období a celkovú sumu vo výške približne 6,9 milióna EUR vyčlenenú na opatrenie NI 7 počas celého obdobia vyplatená pomoc predstavovala približne 395 EUR na jedného príjemcu.

NW 4 a NW 5

NW 4 a NW 5

| (77) | Severné Porýnie-Vestfálsko poskytlo finančnú podporu na informačné podujatia a v oblasti všeobecného vzdelávania spotrebiteľov a na opatrenia týkajúce sa používania mlieka a mliečnych výrobkov a ich všeobecných vlastností (čiastkové opatrenie NW 4). Príjemcami grantov boli združenia Landesvereinigung der Milchwirtschaft Nordrhein-Westfalen e.V. (LVMNRW) a Landwirtschaftsverbände Rheinland und Westfalen-Lippe. |
| --- | --- |

(77)

Severné Porýnie-Vestfálsko poskytlo finančnú podporu na informačné podujatia a v oblasti všeobecného vzdelávania spotrebiteľov a na opatrenia týkajúce sa používania mlieka a mliečnych výrobkov a ich všeobecných vlastností (čiastkové opatrenie NW 4). Príjemcami grantov boli združenia Landesvereinigung der Milchwirtschaft Nordrhein-Westfalen e.V. (LVMNRW) a Landwirtschaftsverbände Rheinland und Westfalen-Lippe.

| (78) | Severné Porýnie-Vestfálsko poskytlo ďalšiu finančnú podporu na podujatia zamerané na výmenu poznatkov o otázkach týkajúcich sa mliekarenského priemyslu medzi výrobcami mlieka (čiastkové opatrenie NW 5). |
| --- | --- |

(78)

Severné Porýnie-Vestfálsko poskytlo ďalšiu finančnú podporu na podujatia zamerané na výmenu poznatkov o otázkach týkajúcich sa mliekarenského priemyslu medzi výrobcami mlieka (čiastkové opatrenie NW 5).

| (79) | Boli subvencované náklady na organizovanie a riadenie podujatí, konzultácie, vzdelávanie a odbornú prípravu súvisiace s problematikou mliekarenského priemyslu. Intenzita pomoci dosiahla úroveň až 30 %. |
| --- | --- |

(79)

Boli subvencované náklady na organizovanie a riadenie podujatí, konzultácie, vzdelávanie a odbornú prípravu súvisiace s problematikou mliekarenského priemyslu. Intenzita pomoci dosiahla úroveň až 30 %.

| (80) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (25) tvrdilo, že v rámci opatrení NW 4 a NW 5 nedošlo k zvýhodneniu jednotlivých spoločností ani sektorov, pretože boli zamerané na širokú verejnosť. Tieto opatrenia sa preto nemôžu považovať za formu technickej pomoci. Okrem toho potenciálne prínosy oboch opatrení neboli vecne ani geograficky selektívne. |
| --- | --- |

(80)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (25) tvrdilo, že v rámci opatrení NW 4 a NW 5 nedošlo k zvýhodneniu jednotlivých spoločností ani sektorov, pretože boli zamerané na širokú verejnosť. Tieto opatrenia sa preto nemôžu považovať za formu technickej pomoci. Okrem toho potenciálne prínosy oboch opatrení neboli vecne ani geograficky selektívne.

25

| (81) | Nemecké orgány vo svojich pripomienkach z 27. februára 2015 vyčísľujú celkové ročné výdavky v rámci opatrenia NW 4 v období rokov 2001 – 2006 v rozpätí od 335 200 EUR do 497 800 EUR. Keďže v tom istom období existovalo približne 10 000 podnikov, ktoré chovali dojnice, na jedného príjemcu bola vyčlenená ročná suma od 33,52 EUR do 49,78 EUR. V rámci opatrenia NW 5 ročné výdavky dosiahli výšku 14 000 EUR, čo predstavovalo približne 1,4 EUR na príjemcu za rok. |
| --- | --- |

(81)

Nemecké orgány vo svojich pripomienkach z 27. februára 2015 vyčísľujú celkové ročné výdavky v rámci opatrenia NW 4 v období rokov 2001 – 2006 v rozpätí od 335 200 EUR do 497 800 EUR. Keďže v tom istom období existovalo približne 10 000 podnikov, ktoré chovali dojnice, na jedného príjemcu bola vyčlenená ročná suma od 33,52 EUR do 49,78 EUR. V rámci opatrenia NW 5 ročné výdavky dosiahli výšku 14 000 EUR, čo predstavovalo približne 1,4 EUR na príjemcu za rok.

NW 6

NW 6

| (82) | Severné Porýnie-Vestfálsko poskytlo finančnú podporu na zber relevantných údajov, ktoré prispeli k transparentnosti trhu. Oprávnené na financovanie boli náklady, ktoré vznikli združeniu Vereinigung der Milchindustrie LVMNRW počas zberu, analýzy a uverejňovania relevantných údajov týkajúcich sa trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami. Výsledky boli zverejnené formou oznámení a správ o trhu a boli bezplatne k dispozícii všetkým. Prispeli k transparentnosti trhu a podporili výmenu faktických a vedeckých informácií a poznatkov medzi jednotlivými podnikmi v mliekarenskom sektore. |
| --- | --- |

(82)

Severné Porýnie-Vestfálsko poskytlo finančnú podporu na zber relevantných údajov, ktoré prispeli k transparentnosti trhu. Oprávnené na financovanie boli náklady, ktoré vznikli združeniu Vereinigung der Milchindustrie LVMNRW počas zberu, analýzy a uverejňovania relevantných údajov týkajúcich sa trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami. Výsledky boli zverejnené formou oznámení a správ o trhu a boli bezplatne k dispozícii všetkým. Prispeli k transparentnosti trhu a podporili výmenu faktických a vedeckých informácií a poznatkov medzi jednotlivými podnikmi v mliekarenskom sektore.

| (83) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (26) tvrdilo, že opatrenie nebolo vecne ani geograficky selektívne. Nemecko subsidiárne tvrdilo, že požiadavky na zlučiteľnosť uvedené v usmerneniach boli splnené. |
| --- | --- |

(83)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (26) tvrdilo, že opatrenie nebolo vecne ani geograficky selektívne. Nemecko subsidiárne tvrdilo, že požiadavky na zlučiteľnosť uvedené v usmerneniach boli splnené.

26

| (84) | Príjemcami boli poľnohospodári, skupiny výrobcov a všetky zainteresované strany v mliekarenskom sektore (27). |
| --- | --- |

(84)

Príjemcami boli poľnohospodári, skupiny výrobcov a všetky zainteresované strany v mliekarenskom sektore (27).

27

| (85) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 27. februára 2015 vyčísľuje celkové ročné výdavky v rámci opatrenia NW 6 v období rokov 2001 – 2006 v rozpätí od 139 400 EUR do 155 900 EUR. Keďže v tom istom období existovalo približne 10 000 podnikov, ktoré vlastnili dojnice, na jedného príjemcu bola vyčlenená ročná suma od 13,94 EUR do 15,59 EUR. |
| --- | --- |

(85)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 27. februára 2015 vyčísľuje celkové ročné výdavky v rámci opatrenia NW 6 v období rokov 2001 – 2006 v rozpätí od 139 400 EUR do 155 900 EUR. Keďže v tom istom období existovalo približne 10 000 podnikov, ktoré vlastnili dojnice, na jedného príjemcu bola vyčlenená ročná suma od 13,94 EUR do 15,59 EUR.

RP 1 a SL 2

RP 1 a SL 2

| (86) | Porýnie-Falcko a Sársko poskytli finančnú podporu na šírenie spotrebiteľských informácií vrátane vedeckých poznatkov všeobecne zrozumiteľnou formou, všeobecných faktických informácií o výrobkoch, ich prínosoch z hľadiska výživy a navrhovanom použití. Oprávnené na financovanie boli náklady na účasť na veľtrhoch a výstavách, cestovné výdavky, náklady na publikácie, nájomné za výstavné priestory a symbolické ceny v hodnote do 250 EUR na cenu a víťaza. |
| --- | --- |

(86)

Porýnie-Falcko a Sársko poskytli finančnú podporu na šírenie spotrebiteľských informácií vrátane vedeckých poznatkov všeobecne zrozumiteľnou formou, všeobecných faktických informácií o výrobkoch, ich prínosoch z hľadiska výživy a navrhovanom použití. Oprávnené na financovanie boli náklady na účasť na veľtrhoch a výstavách, cestovné výdavky, náklady na publikácie, nájomné za výstavné priestory a symbolické ceny v hodnote do 250 EUR na cenu a víťaza.

| (87) | Propagačné činnosti (28) alebo opatrenia zamerané na výrobky konkrétnych spoločností boli z financovania vylúčené. Koordináciu a technické vykonávanie opatrenia zabezpečili združenia Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. (MILAG) a Landesvereinigung der Milchwirtschaft des Saarlandes e.V. (LVMS). |
| --- | --- |

(87)

Propagačné činnosti (28) alebo opatrenia zamerané na výrobky konkrétnych spoločností boli z financovania vylúčené. Koordináciu a technické vykonávanie opatrenia zabezpečili združenia Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. (MILAG) a Landesvereinigung der Milchwirtschaft des Saarlandes e.V. (LVMS).

28

| (88) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (29) tvrdilo, že tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc, pretože neboli zvýhodnené žiadne jednotlivé podniky alebo oblasti výroby. Podľa Nemecka tieto opatrenia predstavujú „čisto vzdelávanie spotrebiteľov“. Nemecko subsidiárne tvrdilo, že pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom. V bode 8 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na reklamu poľnohospodárskych výrobkov sa konkretizovali opatrenia, ktoré patrili do technickej pomoci v poľnohospodárskom sektore v zmysle bodu 14 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(88)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (29) tvrdilo, že tieto opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc, pretože neboli zvýhodnené žiadne jednotlivé podniky alebo oblasti výroby. Podľa Nemecka tieto opatrenia predstavujú „čisto vzdelávanie spotrebiteľov“. Nemecko subsidiárne tvrdilo, že pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom. V bode 8 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na reklamu poľnohospodárskych výrobkov sa konkretizovali opatrenia, ktoré patrili do technickej pomoci v poľnohospodárskom sektore v zmysle bodu 14 usmernení na roky 2000 – 2006.

29

| (89) | Z rozhodovacej praxe Komisie v období rokov 2000 – 2006 v niekoľkých oblastiach výrobkov a členských štátoch vyplynulo, že realizácia opatrení, ktoré boli porovnateľné s predmetnými opatreniami, Komisia v uvedenom období považovala za vecne súladné s právom a prípustné. |
| --- | --- |

(89)

Z rozhodovacej praxe Komisie v období rokov 2000 – 2006 v niekoľkých oblastiach výrobkov a členských štátoch vyplynulo, že realizácia opatrení, ktoré boli porovnateľné s predmetnými opatreniami, Komisia v uvedenom období považovala za vecne súladné s právom a prípustné.

| (90) | Nemecko dodalo, že aj keď boli opatrenia RP 1 a SL 2 v rozpore so stanoviskom Nemecka klasifikované ako štátna pomoc, boli v každom prípade v súlade s predchádzajúcou rozhodovacou praxou a mohli by sa preto považovať za vecne súladné s právom. Podľa Nemecka opatrenia týkajúce sa činností v oblasti vzťahov so širokou verejnosťou neboli obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovali celý mliekarenský sektor. Tým boli splnené podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006. V súlade s bodom 14.3 by subvencie mohli pokryť až 100 % nákladov. |
| --- | --- |

(90)

Nemecko dodalo, že aj keď boli opatrenia RP 1 a SL 2 v rozpore so stanoviskom Nemecka klasifikované ako štátna pomoc, boli v každom prípade v súlade s predchádzajúcou rozhodovacou praxou a mohli by sa preto považovať za vecne súladné s právom. Podľa Nemecka opatrenia týkajúce sa činností v oblasti vzťahov so širokou verejnosťou neboli obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovali celý mliekarenský sektor. Tým boli splnené podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006. V súlade s bodom 14.3 by subvencie mohli pokryť až 100 % nákladov.

| (91) | Nemecko vo svojom oznámení z 27. februára 2015 tvrdilo, že štátna pomoc poskytnutá počas obdobia troch rokov do výšky 100 000 EUR na príjemcu predstavovala sumu od 46 do 73 EUR na príjemcu ročne (30). |
| --- | --- |

(91)

Nemecko vo svojom oznámení z 27. februára 2015 tvrdilo, že štátna pomoc poskytnutá počas obdobia troch rokov do výšky 100 000 EUR na príjemcu predstavovala sumu od 46 do 73 EUR na príjemcu ročne (30).

30

RP 5 a SL 5

RP 5 a SL 5

| (92) | Porýnie-Falcko a Sársko poskytli finančnú podporu na programy poradenstva a odbornej prípravy pre výrobcov mlieka s cieľom zlepšiť hygienu zariadení na dojenie a kvalitu dodaného mlieka (čiastkové opatrenia RP 5 a SL 5). Preukázané náklady na poradenstvo boli subvencované až do výšky 75 000 EUR ročne v Porýní-Falcku a až do výšky 15 000 EUR ročne v Sársku. Prebiehajúce poradenské služby boli zo subvencovania vylúčené. Koordináciu a technické vykonávanie týchto opatrení zabezpečili združenia Landeskontrollverband Rheinland-Pfalz e.V. (LKVRP) a LVMS. |
| --- | --- |

(92)

Porýnie-Falcko a Sársko poskytli finančnú podporu na programy poradenstva a odbornej prípravy pre výrobcov mlieka s cieľom zlepšiť hygienu zariadení na dojenie a kvalitu dodaného mlieka (čiastkové opatrenia RP 5 a SL 5). Preukázané náklady na poradenstvo boli subvencované až do výšky 75 000 EUR ročne v Porýní-Falcku a až do výšky 15 000 EUR ročne v Sársku. Prebiehajúce poradenské služby boli zo subvencovania vylúčené. Koordináciu a technické vykonávanie týchto opatrení zabezpečili združenia Landeskontrollverband Rheinland-Pfalz e.V. (LKVRP) a LVMS.

| (93) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (31) tvrdilo, že osobitné poradenstvo v oblasti technológie dojenia a opatrení na zlepšenie kvality surového mlieka v spolkových krajinách Porýnie-Falcko a Sársko bolo zlučiteľné s vnútorným trhom aj v období rokov 2001 – 2006. |
| --- | --- |

(93)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (31) tvrdilo, že osobitné poradenstvo v oblasti technológie dojenia a opatrení na zlepšenie kvality surového mlieka v spolkových krajinách Porýnie-Falcko a Sársko bolo zlučiteľné s vnútorným trhom aj v období rokov 2001 – 2006.

31

| (94) | Cieľom opatrení bolo ponúknuť odborné poradenstvo v oblasti mliekarenskej technológie a poskytnúť súvisiace poradenstvo a odbornú prípravu výrobcom mlieka vybraným ad hoc po identifikácii problémov (ako je zvýšená hladina somatických buniek) v kontexte kontroly kvality dodaného mlieka za účasti veterinárnych lekárov v záujme zlepšenia zdravotného stavu vemena, a tým aj kvality surového mlieka. Túto ponuku mohol využiť každý výrobca mlieka v Porýní-Falcku alebo Sársku. Členstvo v združeniach LKVRP alebo LVMS nebolo potrebné. Nebola poskytnutá podpora na priebežné alebo v pravidelných intervaloch využívané poradenské služby (napríklad daňové a právne poradenstvo alebo reklama). |
| --- | --- |

(94)

Cieľom opatrení bolo ponúknuť odborné poradenstvo v oblasti mliekarenskej technológie a poskytnúť súvisiace poradenstvo a odbornú prípravu výrobcom mlieka vybraným ad hoc po identifikácii problémov (ako je zvýšená hladina somatických buniek) v kontexte kontroly kvality dodaného mlieka za účasti veterinárnych lekárov v záujme zlepšenia zdravotného stavu vemena, a tým aj kvality surového mlieka. Túto ponuku mohol využiť každý výrobca mlieka v Porýní-Falcku alebo Sársku. Členstvo v združeniach LKVRP alebo LVMS nebolo potrebné. Nebola poskytnutá podpora na priebežné alebo v pravidelných intervaloch využívané poradenské služby (napríklad daňové a právne poradenstvo alebo reklama).

ad hoc

| (95) | Nemecko preto tvrdí, že ide o subvencovanú službu. Poľnohospodárom neboli poskytnuté žiadne priame platby. |
| --- | --- |

(95)

Nemecko preto tvrdí, že ide o subvencovanú službu. Poľnohospodárom neboli poskytnuté žiadne priame platby.

| (96) | Podľa názorov Porýnia-Falcka poradenská pomoc podľa bodu 14.1 tretej zarážky usmernení na roky 2000 – 2006 nie je viazaná na šírenie nových metód. Takáto väzba nepochybne platí pre podporu „iných činností na šírenie nových metód“ v súlade s bodom 14.1 piatou zarážkou usmernení na roky 2000 – 2006. Okrem toho sa v súvislosti s týmto opatrením výslovne stanovilo, že sa neposkytuje podpora na priebežné alebo v pravidelných intervaloch využívané poradenské služby. |
| --- | --- |

(96)

Podľa názorov Porýnia-Falcka poradenská pomoc podľa bodu 14.1 tretej zarážky usmernení na roky 2000 – 2006 nie je viazaná na šírenie nových metód. Takáto väzba nepochybne platí pre podporu „iných činností na šírenie nových metód“ v súlade s bodom 14.1 piatou zarážkou usmernení na roky 2000 – 2006. Okrem toho sa v súvislosti s týmto opatrením výslovne stanovilo, že sa neposkytuje podpora na priebežné alebo v pravidelných intervaloch využívané poradenské služby.

| (97) | Podľa názoru Nemecka sú splnené podmienky stanovené v bodoch 14.2 a 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006, keďže členstvo v združení LKVRP alebo u poskytovateľa služieb nie je potrebné. |
| --- | --- |

(97)

Podľa názoru Nemecka sú splnené podmienky stanovené v bodoch 14.2 a 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006, keďže členstvo v združení LKVRP alebo u poskytovateľa služieb nie je potrebné.

| (98) | Nemecko ubezpečilo, že celková suma pomoci vo výške 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov nebola prekročená. Poradenstvo bolo poskytnuté približne 300 výrobcom mlieka ročne v Porýní-Falcku a asi 100 výrobcom mlieka ročne v Sársku. Vzhľadom na ročné rozpočtové prostriedky vo výške približne 59 000 EUR v Porýní-Falcku a približne 13 000 EUR v Sársku priemerné financovanie na jedného príjemcu predstavuje približne 197 EUR v Porýní-Falcku a 130 EUR v Sársku. |
| --- | --- |

(98)

Nemecko ubezpečilo, že celková suma pomoci vo výške 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov nebola prekročená. Poradenstvo bolo poskytnuté približne 300 výrobcom mlieka ročne v Porýní-Falcku a asi 100 výrobcom mlieka ročne v Sársku. Vzhľadom na ročné rozpočtové prostriedky vo výške približne 59 000 EUR v Porýní-Falcku a približne 13 000 EUR v Sársku priemerné financovanie na jedného príjemcu predstavuje približne 197 EUR v Porýní-Falcku a 130 EUR v Sársku.

| (99) | Príjemcami pomoci boli poľnohospodári (MSP) a združenia výrobcov. |
| --- | --- |

(99)

Príjemcami pomoci boli poľnohospodári (MSP) a združenia výrobcov.

TH 3 a TH 4

TH 3 a TH 4

| (100) | Durínsko poskytlo finančnú podporu združeniu Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. (LVTM) na účasť na obchodných a spotrebiteľských výstavách (Grüne Tage Thüringen) a organizovanie konferencií na účely šírenia vedeckých informácií (Thüringer Milchtag) (čiastkové opatrenie TH 3). |
| --- | --- |

(100)

Durínsko poskytlo finančnú podporu združeniu Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. (LVTM) na účasť na obchodných a spotrebiteľských výstavách (Grüne Tage Thüringen) a organizovanie konferencií na účely šírenia vedeckých informácií (Thüringer Milchtag) (čiastkové opatrenie TH 3).

| (101) | Subvencované bolo aj uverejňovanie faktických informácií o výrobcoch z regiónu (vzťahy so širokou verejnosťou, Medzinárodný deň mlieka a Thüringer Milchkönigin) (čiastkové opatrenie TH 4). |
| --- | --- |

(101)

Subvencované bolo aj uverejňovanie faktických informácií o výrobcoch z regiónu (vzťahy so širokou verejnosťou, Medzinárodný deň mlieka a Thüringer Milchkönigin) (čiastkové opatrenie TH 4).

| (102) | Oprávnené na pomoc boli náklady na materiál aj personál. Príjemcom pomoci bolo združenie LVTM. |
| --- | --- |

(102)

Oprávnené na pomoc boli náklady na materiál aj personál. Príjemcom pomoci bolo združenie LVTM.

| (103) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (32) uviedlo, že opatrenie TH 3 by sa malo považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom (bod 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006). Jeho účelom bolo zlepšiť efektívnosť a profesionalitu poľnohospodárstva v Spoločenstve, a tým prispieť k dlhodobej hospodárskej životaschopnosti sektora. |
| --- | --- |

(103)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (32) uviedlo, že opatrenie TH 3 by sa malo považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom (bod 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006). Jeho účelom bolo zlepšiť efektívnosť a profesionalitu poľnohospodárstva v Spoločenstve, a tým prispieť k dlhodobej hospodárskej životaschopnosti sektora.

32

| (104) | Na organizovanie konferencií na šírenie vedeckých informácií (napríklad Thüringer Milchtag) sa vzťahuje bod 14.1 tretia zarážka usmernení na roky 2000 – 2006, „Poradenské poplatky“. Účasť na obchodných výstavách a spotrebiteľských výstavách na prezentáciu mliekarenského priemyslu v Durínsku (napr. Grüne Tage Thüringen) sa riadila bodom 14.1 štvrtou zarážkou, „Organizácia súťaží, výstav a veľtrhov“. |
| --- | --- |

(104)

Na organizovanie konferencií na šírenie vedeckých informácií (napríklad Thüringer Milchtag) sa vzťahuje bod 14.1 tretia zarážka usmernení na roky 2000 – 2006, „Poradenské poplatky“. Účasť na obchodných výstavách a spotrebiteľských výstavách na prezentáciu mliekarenského priemyslu v Durínsku (napr. Grüne Tage Thüringen) sa riadila bodom 14.1 štvrtou zarážkou, „Organizácia súťaží, výstav a veľtrhov“.

| (105) | Nemecko tvrdilo, že opatrenie nebolo obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne slúžilo na podporu celého mliekarenského sektora (pozri bod 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006). Vyčlenená pomoc nepresiahla 100 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia. |
| --- | --- |

(105)

Nemecko tvrdilo, že opatrenie nebolo obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne slúžilo na podporu celého mliekarenského sektora (pozri bod 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006). Vyčlenená pomoc nepresiahla 100 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia.

| (106) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (33) takisto tvrdilo, že opatrenie TH 4 bolo zamerané na „vzťahy so širokou verejnosťou“. Jeho účelom bolo intenzívne šírenie aktuálnych vedeckých poznatkov týkajúcich sa vlastností mlieka a mliečnych výrobkov, a preto predstavovalo formu technickej pomoci v zmysle bodu 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006. Činnosti združenia Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. by sa mohli klasifikovať ako poradenské poplatky v zmysle bodu 14.1 tretej zarážky usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(106)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (33) takisto tvrdilo, že opatrenie TH 4 bolo zamerané na „vzťahy so širokou verejnosťou“. Jeho účelom bolo intenzívne šírenie aktuálnych vedeckých poznatkov týkajúcich sa vlastností mlieka a mliečnych výrobkov, a preto predstavovalo formu technickej pomoci v zmysle bodu 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006. Činnosti združenia Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. by sa mohli klasifikovať ako poradenské poplatky v zmysle bodu 14.1 tretej zarážky usmernení na roky 2000 – 2006.

33

| (107) | Výdavky na stánky a spotrebiteľské kampane na obchodných veľtrhoch patrili do bodu 14.1 štvrtej zarážky usmernení na roky 2000 – 2006 (organizácia súťaží, výstav a veľtrhov). Informačné podujatia zamerané na šírenie nových metód a poznatkov sa dali zosumarizovať pod piatu zarážku (iné činnosti zamerané na šírenie nových metód). |
| --- | --- |

(107)

Výdavky na stánky a spotrebiteľské kampane na obchodných veľtrhoch patrili do bodu 14.1 štvrtej zarážky usmernení na roky 2000 – 2006 (organizácia súťaží, výstav a veľtrhov). Informačné podujatia zamerané na šírenie nových metód a poznatkov sa dali zosumarizovať pod piatu zarážku (iné činnosti zamerané na šírenie nových metód).

| (108) | Opatrenie ako celok nebolo obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne bolo prospešné pre celý mliekarenský sektor (bod 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006). |
| --- | --- |

(108)

Opatrenie ako celok nebolo obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne bolo prospešné pre celý mliekarenský sektor (bod 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006).

| (109) | Výška pomoci poskytnutej na jedného príjemcu počas obdobia troch rokov nepresiahla 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(109)

Výška pomoci poskytnutej na jedného príjemcu počas obdobia troch rokov nepresiahla 100 000 EUR.

TH 9 a TH 10

TH 9 a TH 10

| (110) | Durínsko poskytlo finančnú podporu na odbornú prípravu zamestnancov v mliekarňach (čiastkové opatrenie TH 9) a na podporu odborných súťaží (čiastkové opatrenie TH 10). |
| --- | --- |

(110)

Durínsko poskytlo finančnú podporu na odbornú prípravu zamestnancov v mliekarňach (čiastkové opatrenie TH 9) a na podporu odborných súťaží (čiastkové opatrenie TH 10).

| (111) | Kurzy odbornej prípravy boli určené pracovníkom v mliekarňach a zamerané na zlepšenie zručností poľnohospodárskych pracovníkov (osvedčenie o spôsobilosti v oblasti „dojenia“). Toto opatrenie koordinovalo združenie Verein Landvolksbildung Thüringen (VLT). |
| --- | --- |

(111)

Kurzy odbornej prípravy boli určené pracovníkom v mliekarňach a zamerané na zlepšenie zručností poľnohospodárskych pracovníkov (osvedčenie o spôsobilosti v oblasti „dojenia“). Toto opatrenie koordinovalo združenie Verein Landvolksbildung Thüringen (VLT).

| (112) | Z druhého opatrenia sa financovala organizácia odborných súťaží v oblasti chovu a dojenia. Súťaže zorganizovali združenia Thüringer Landjugendverband e.V. (TLJV) a Thüringer Melkergemeinschaft e.V. (TMG). V rámci opatrenia boli subvencované príprava a realizácia súťaží a účasť na transregionálnych súťažiach. |
| --- | --- |

(112)

Z druhého opatrenia sa financovala organizácia odborných súťaží v oblasti chovu a dojenia. Súťaže zorganizovali združenia Thüringer Landjugendverband e.V. (TLJV) a Thüringer Melkergemeinschaft e.V. (TMG). V rámci opatrenia boli subvencované príprava a realizácia súťaží a účasť na transregionálnych súťažiach.

| (113) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (34) tvrdilo, že odborná príprava v rámci čiastkového opatrenia TH 9 bola zameraná na zamestnancov pracujúcich v chovoch dojníc. Odbornú prípravu realizovalo združenie Verein Landvolkbildung Thüringen. Platby mali byť klasifikované ako poplatok združeniu za služby, ktoré boli skutočne poskytnuté, vypočítané a refundované podľa trhových sadzieb. |
| --- | --- |

(113)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (34) tvrdilo, že odborná príprava v rámci čiastkového opatrenia TH 9 bola zameraná na zamestnancov pracujúcich v chovoch dojníc. Odbornú prípravu realizovalo združenie Verein Landvolkbildung Thüringen. Platby mali byť klasifikované ako poplatok združeniu za služby, ktoré boli skutočne poskytnuté, vypočítané a refundované podľa trhových sadzieb.

34

| (114) | Nemecko preto trvá na svojom názore, že nie sú splnené podmienky štátnej pomoci podľa článku 107 ZFEÚ. Podobne neboli splnené ani podmienky štátnej pomoci podľa článku 107 ZFEÚ, pokiaľ ide o ponuku odbornej prípravy pre zamestnancov, pretože platby neboli určené jednotlivým spoločnostiam. |
| --- | --- |

(114)

Nemecko preto trvá na svojom názore, že nie sú splnené podmienky štátnej pomoci podľa článku 107 ZFEÚ. Podobne neboli splnené ani podmienky štátnej pomoci podľa článku 107 ZFEÚ, pokiaľ ide o ponuku odbornej prípravy pre zamestnancov, pretože platby neboli určené jednotlivým spoločnostiam.

| (115) | Subsidiárne sa tvrdilo, že požiadavky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 boli v prípade tohto opatrenia splnené. Tento prípad sa týka odbornej prípravy poľnohospodárov zameranej na vyššie uvedené oblasti, a preto boli splnené požiadavky stanovené v bode 14.1 prvej zarážke. Všetky osoby, ktoré pôsobili v danej oblasti, mali možnosť zúčastniť sa na ďalšej odbornej príprave uvedeného typu, a to na základe objektívne vymedzených kritérií. Podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 preto boli splnené. Maximálny prípustný limit 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov nebol prekročený (bod 14.3). Lepšie povedané, kumulatívna výška pomoci v rámci tohto čiastkového opatrenia v priebehu troch rokov nepresiahla úroveň 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(115)

Subsidiárne sa tvrdilo, že požiadavky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 boli v prípade tohto opatrenia splnené. Tento prípad sa týka odbornej prípravy poľnohospodárov zameranej na vyššie uvedené oblasti, a preto boli splnené požiadavky stanovené v bode 14.1 prvej zarážke. Všetky osoby, ktoré pôsobili v danej oblasti, mali možnosť zúčastniť sa na ďalšej odbornej príprave uvedeného typu, a to na základe objektívne vymedzených kritérií. Podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 preto boli splnené. Maximálny prípustný limit 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov nebol prekročený (bod 14.3). Lepšie povedané, kumulatívna výška pomoci v rámci tohto čiastkového opatrenia v priebehu troch rokov nepresiahla úroveň 100 000 EUR.

| (116) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (35) v súvislosti s čiastkovým opatrením TH 10 tvrdilo, že v rámci tohto opatrenia sa financovala organizácia a realizácia odborných súťaží v oblasti chovu zvierat a výroby mlieka. Súťaže organizovali združenia TLJV a TMG. Organizátori dostali štandardné trhovo vypočítané poplatky za organizáciu a realizáciu transregionálnych podujatí alebo účasť na nich. |
| --- | --- |

(116)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (35) v súvislosti s čiastkovým opatrením TH 10 tvrdilo, že v rámci tohto opatrenia sa financovala organizácia a realizácia odborných súťaží v oblasti chovu zvierat a výroby mlieka. Súťaže organizovali združenia TLJV a TMG. Organizátori dostali štandardné trhovo vypočítané poplatky za organizáciu a realizáciu transregionálnych podujatí alebo účasť na nich.

35

| (117) | Keďže platby sa považujú za poplatky za služby, ktorých protistranou sú zodpovedajúce výdavky, nešlo o zvýhodnené zaobchádzanie ani o relevantnosť súvisiacu so štátnou pomocou. |
| --- | --- |

(117)

Keďže platby sa považujú za poplatky za služby, ktorých protistranou sú zodpovedajúce výdavky, nešlo o zvýhodnené zaobchádzanie ani o relevantnosť súvisiacu so štátnou pomocou.

| (118) | Subsidiárne sa tvrdilo, že požiadavky stanovené v bode 14 štvrtej zarážke usmernení na roky 2000 – 2006 boli v prípade tohto opatrenia splnené. Štátna pomoc nebola obmedzená na vybrané skupiny. Všetky osoby, ktoré pôsobili v danej oblasti, mali možnosť zúčastniť sa na odborných súťažiach uvedeného typu, a to na základe objektívne vymedzených kritérií. Podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 preto boli splnené. Maximálny prípustný limit 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov stanovený v bode 14.3 usmernení nebol prekročený. Lepšie povedané, kumulatívna výška pomoci v rámci tohto čiastkového opatrenia v priebehu troch rokov nepresiahla úroveň 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(118)

Subsidiárne sa tvrdilo, že požiadavky stanovené v bode 14 štvrtej zarážke usmernení na roky 2000 – 2006 boli v prípade tohto opatrenia splnené. Štátna pomoc nebola obmedzená na vybrané skupiny. Všetky osoby, ktoré pôsobili v danej oblasti, mali možnosť zúčastniť sa na odborných súťažiach uvedeného typu, a to na základe objektívne vymedzených kritérií. Podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 preto boli splnené. Maximálny prípustný limit 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov stanovený v bode 14.3 usmernení nebol prekročený. Lepšie povedané, kumulatívna výška pomoci v rámci tohto čiastkového opatrenia v priebehu troch rokov nepresiahla úroveň 100 000 EUR.

Technická pomoc od roku 2007

Technická pomoc od roku 2007

RP 2

RP 2

| (119) | Porýnie-Falcko poskytlo finančnú podporu spoločnostiam, ktoré sa zaoberajú spracovaním a odbytom, na účasť na podujatiach zameraných na výmenu poznatkov medzi podnikmi, súťažami, výstavami a veľtrhmi (čiastkové opatrenie RP 2). Táto podpora nebola obmedzená na prvú účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave. Intenzita pomoci bola obmedzená na 10 % preukázaných nákladov, pričom nesmela presiahnuť 5 200 EUR na podnik a podujatie. |
| --- | --- |

(119)

Porýnie-Falcko poskytlo finančnú podporu spoločnostiam, ktoré sa zaoberajú spracovaním a odbytom, na účasť na podujatiach zameraných na výmenu poznatkov medzi podnikmi, súťažami, výstavami a veľtrhmi (čiastkové opatrenie RP 2). Táto podpora nebola obmedzená na prvú účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave. Intenzita pomoci bola obmedzená na 10 % preukázaných nákladov, pričom nesmela presiahnuť 5 200 EUR na podnik a podujatie.

| (120) | Podľa bodu 105 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (36) (ďalej len „usmernenia na roky 2007 – 2013“) štátna pomoc na poskytovanie technickej podpory spoločnostiam pôsobiacim v oblasti spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov musí spĺňať všetky podmienky článku 5 nariadenia Komisie Komisie (ES) č. 70/2001 (37), ktorý bol neskôr nahradený článkom 27 ods. 3 nariadenia (ES) č. 800/2008 (38). Podľa týchto pravidiel intenzita pomoci nesmie prekročiť 50 % oprávnených nákladov. Oprávnenými nákladmi sú náklady vynaložené na prenájom, zriadenie a prevádzku stánku na prvú účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave. V bode 106 usmernení na roky 2007 – 2013 sa stanovuje, že štátna pomoc na pokrytie nákladov uvedených v bodoch 104 a 105 sa nemôže poskytnúť veľkým spoločnostiam. |
| --- | --- |

(120)

Podľa bodu 105 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (36) (ďalej len „usmernenia na roky 2007 – 2013“) štátna pomoc na poskytovanie technickej podpory spoločnostiam pôsobiacim v oblasti spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov musí spĺňať všetky podmienky článku 5 nariadenia Komisie Komisie (ES) č. 70/2001 (37), ktorý bol neskôr nahradený článkom 27 ods. 3 nariadenia (ES) č. 800/2008 (38). Podľa týchto pravidiel intenzita pomoci nesmie prekročiť 50 % oprávnených nákladov. Oprávnenými nákladmi sú náklady vynaložené na prenájom, zriadenie a prevádzku stánku na prvú účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave. V bode 106 usmernení na roky 2007 – 2013 sa stanovuje, že štátna pomoc na pokrytie nákladov uvedených v bodoch 104 a 105 sa nemôže poskytnúť veľkým spoločnostiam.

36

37

38

| (121) | Keďže Nemecko v súvislosti s týmto opatrením nepreukázalo splnenie všetkých uvedených podmienok stanovených pre technickú pomoc, Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o jeho zlučiteľnosť s vnútorným trhom. V rozhodnutí o začatí konania vyzvala Nemecko, aby poskytlo úplné posúdenie príslušných opatrení s ohľadom na vyššie uvedené kritériá a príslušnú dokumentáciu, v ktorej odôvodní svoje odpovede (39). |
| --- | --- |

(121)

Keďže Nemecko v súvislosti s týmto opatrením nepreukázalo splnenie všetkých uvedených podmienok stanovených pre technickú pomoc, Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o jeho zlučiteľnosť s vnútorným trhom. V rozhodnutí o začatí konania vyzvala Nemecko, aby poskytlo úplné posúdenie príslušných opatrení s ohľadom na vyššie uvedené kritériá a príslušnú dokumentáciu, v ktorej odôvodní svoje odpovede (39).

39

| (122) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (40) vysvetlilo, že Porýnie-Falcko bude reagovať na obavy Komisie a zmení pravidlá oprávnenosti na budúce subvencie tak, aby bolo možné subvencovať iba prvú účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave. Nemecko tvrdilo, že požiadavky stanovené v oddiele IV.K usmernení na roky 2007 – 2013 v súvislosti s článkom 15 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1857/2006 boli splnené (41). |
| --- | --- |

(122)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (40) vysvetlilo, že Porýnie-Falcko bude reagovať na obavy Komisie a zmení pravidlá oprávnenosti na budúce subvencie tak, aby bolo možné subvencovať iba prvú účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave. Nemecko tvrdilo, že požiadavky stanovené v oddiele IV.K usmernení na roky 2007 – 2013 v súvislosti s článkom 15 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1857/2006 boli splnené (41).

40

41

| (123) | Nemecké orgány prehodnotili financované projekty so zreteľom na túto dodatočnú požiadavku. V jednotlivých rokoch boli v súvislosti s opakovanou účasťou podniku na určitom veľtrhu alebo výstave uskutočnené tieto platby.















  Rok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 3 | 3 | 6 |
| Suma v EUR | 5 113 | 5 113 | 10 226 | 5 113 | 10 226 | 5 113 | 10 226 | 5 113 | 2 500 | 1 764 |

(123)

Nemecké orgány prehodnotili financované projekty so zreteľom na túto dodatočnú požiadavku. V jednotlivých rokoch boli v súvislosti s opakovanou účasťou podniku na určitom veľtrhu alebo výstave uskutočnené tieto platby.

Rok

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Počet

2

2

1

1

2

1

2

3

3

6

Suma v EUR

5 113

5 113

10 226

5 113

10 226

5 113

10 226

5 113

2 500

1 764

| (124) | Spolkové ministerstvo výživy a poľnohospodárstva 30. júna 2016 informovalo Komisiu (pozri odôvodnenie 16), že opatrenie RP 2 nebolo v období od roku 2007 obmedzené na MSP. V rámci tohto opatrenia dostali pomoc aj dva podniky, a to Hochwald Foods GmbH a MUH Arla eG. |
| --- | --- |

(124)

Spolkové ministerstvo výživy a poľnohospodárstva 30. júna 2016 informovalo Komisiu (pozri odôvodnenie 16), že opatrenie RP 2 nebolo v období od roku 2007 obmedzené na MSP. V rámci tohto opatrenia dostali pomoc aj dva podniky, a to Hochwald Foods GmbH a MUH Arla eG.

| (125) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 13. januára 2017 uviedlo, že oprávnené náklady na príslušné čiastkové opatrenie v období od roku 2007 sa týkali výlučne zriadenia výstavného stánku. V tomto období neboli subvencované žiadne dodatočné náklady. |
| --- | --- |

(125)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 13. januára 2017 uviedlo, že oprávnené náklady na príslušné čiastkové opatrenie v období od roku 2007 sa týkali výlučne zriadenia výstavného stánku. V tomto období neboli subvencované žiadne dodatočné náklady.

2.2.   Štátna pomoc na zlepšenie kvality dodaného mlieka (2001 – 2006)

Štátna pomoc na zlepšenie kvality dodaného mlieka (2001 – 2006)

| (126) | Bádensko-Württembersko, Dolné Sasko a Durínsko (čiastkové opatrenia BW 10, BW 11, NI 1 a TH 5) poskytli finančnú podporu na zlepšenie kvality dodávaného mlieka prostredníctvom poradenstva a odbornej prípravy pre výrobcov mlieka, zostavovania a aktualizácie databáz a kontrol výrobcov mlieka súbežne so zavedením systémov zabezpečenia kvality „riadenie kvality QM Milch“ (42). Cieľom opatrení bolo zlepšiť kvalitu dodávaného mlieka. Subvencie sa neposkytli na odbornú prípravu inšpektorov na účely získania odborných vedomostí ani na akreditáciu schválených laboratórií. |
| --- | --- |

(126)

Bádensko-Württembersko, Dolné Sasko a Durínsko (čiastkové opatrenia BW 10, BW 11, NI 1 a TH 5) poskytli finančnú podporu na zlepšenie kvality dodávaného mlieka prostredníctvom poradenstva a odbornej prípravy pre výrobcov mlieka, zostavovania a aktualizácie databáz a kontrol výrobcov mlieka súbežne so zavedením systémov zabezpečenia kvality „riadenie kvality QM Milch“ (42). Cieľom opatrení bolo zlepšiť kvalitu dodávaného mlieka. Subvencie sa neposkytli na odbornú prípravu inšpektorov na účely získania odborných vedomostí ani na akreditáciu schválených laboratórií.

42

| (127) | Konečnými príjemcami týchto čiastkových opatrení boli poľnohospodárske MSP v primárnom sektore, ktoré sú výrobcami mlieka. Podľa Nemecka bola pomoc dostupná všetkým poľnohospodárom v príslušnej oblasti, ktorí boli na pomoc oprávnení na základe objektívne vymedzených podmienok (43). |
| --- | --- |

(127)

Konečnými príjemcami týchto čiastkových opatrení boli poľnohospodárske MSP v primárnom sektore, ktoré sú výrobcami mlieka. Podľa Nemecka bola pomoc dostupná všetkým poľnohospodárom v príslušnej oblasti, ktorí boli na pomoc oprávnení na základe objektívne vymedzených podmienok (43).

43

| (128) | V rokoch 2001 až 2011 vynaložené finančné prostriedky (všetky spolkové krajiny spolu) predstavovali 3,3 milióna EUR. |
| --- | --- |

(128)

V rokoch 2001 až 2011 vynaložené finančné prostriedky (všetky spolkové krajiny spolu) predstavovali 3,3 milióna EUR.

| (129) | Podľa informácií, ktoré poskytli nemecké orgány, intenzita pomoci v rokoch 2001 – 2011 predstavovala maximálne 100 % oprávnených nákladov. Nemecké orgány uviedli, že financovanie opatrenia bolo v Bádensku-Württembersku ukončené 31. decembra 2012 a v Dolnom Sasku a Durínsku bolo obmedzené do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(129)

Podľa informácií, ktoré poskytli nemecké orgány, intenzita pomoci v rokoch 2001 – 2011 predstavovala maximálne 100 % oprávnených nákladov. Nemecké orgány uviedli, že financovanie opatrenia bolo v Bádensku-Württembersku ukončené 31. decembra 2012 a v Dolnom Sasku a Durínsku bolo obmedzené do 31. decembra 2014.

| (130) | V rozhodnutí o začatí konania bolo Nemecko požiadané, aby poskytlo podrobné hodnotenie podľa usmernení na roky 2000 – 2006 (najmä so zreteľom na bod 13.2: maximálne 50 % oprávnených nákladov alebo 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov, podľa toho, ktorá suma je vyššia) (44). |
| --- | --- |

(130)

V rozhodnutí o začatí konania bolo Nemecko požiadané, aby poskytlo podrobné hodnotenie podľa usmernení na roky 2000 – 2006 (najmä so zreteľom na bod 13.2: maximálne 50 % oprávnených nákladov alebo 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov, podľa toho, ktorá suma je vyššia) (44).

44

BW 10 a BW 11

BW 10 a BW 11

| (131) | Vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (45) Nemecko uviedlo, že tieto opatrenia vykonali združenia Milchprüfring Baden-Württemberg (BW 10) a Milchwirtschaftlichen Verein Baden-Württemberg (BW 11). |
| --- | --- |

(131)

Vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (45) Nemecko uviedlo, že tieto opatrenia vykonali združenia Milchprüfring Baden-Württemberg (BW 10) a Milchwirtschaftlichen Verein Baden-Württemberg (BW 11).

45

| (132) | Podľa Nemecka boli príjemcami činností mliekarne (výrobcovia mlieka), ktoré sa podieľali na systéme zabezpečenia kvality QM Milch. |
| --- | --- |

(132)

Podľa Nemecka boli príjemcami činností mliekarne (výrobcovia mlieka), ktoré sa podieľali na systéme zabezpečenia kvality QM Milch.

| (133) | V prípade opatrenia BW 10 boli subvencované audity v mliekarňach (46) a náklady na prvú certifikáciu (úvodný audit mliekarne a prípadne následný audit) vykonanú uznaným certifikačným orgánom. |
| --- | --- |

(133)

V prípade opatrenia BW 10 boli subvencované audity v mliekarňach (46) a náklady na prvú certifikáciu (úvodný audit mliekarne a prípadne následný audit) vykonanú uznaným certifikačným orgánom.

46

| (134) | V prípade opatrenia BW 11 boli v súvislosti so zavádzaním systémov zabezpečenia kvality financované informačné a poradenské funkcie (47). Podľa Nemecka sú tieto platby proporcionálne závislé od počtu výrobcov mlieka vstupujúcich do systému riadenia kvality (QM-Milch). |
| --- | --- |

(134)

V prípade opatrenia BW 11 boli v súvislosti so zavádzaním systémov zabezpečenia kvality financované informačné a poradenské funkcie (47). Podľa Nemecka sú tieto platby proporcionálne závislé od počtu výrobcov mlieka vstupujúcich do systému riadenia kvality (QM-Milch).

47

| (135) | Podľa Nemecka celkové výdavky predstavovali 478 575 EUR. V súvislosti s prvou certifikáciou s cieľom vstúpiť do systému zabezpečenia kvality bolo financovaných 4 500 výrobcov mlieka. Náklady tak predstavovali 106 EUR na príjemcu. |
| --- | --- |

(135)

Podľa Nemecka celkové výdavky predstavovali 478 575 EUR. V súvislosti s prvou certifikáciou s cieľom vstúpiť do systému zabezpečenia kvality bolo financovaných 4 500 výrobcov mlieka. Náklady tak predstavovali 106 EUR na príjemcu.

NI 1

NI 1

| (136) | Dolné Sasko poskytlo finančnú podporu na zavedenie systému zabezpečenia kvality pre výrobcov mlieka (nie pre spracovateľské a odbytové firmy). Realizácia opatrenia bola delegovaná na združenie LVMN. |
| --- | --- |

(136)

Dolné Sasko poskytlo finančnú podporu na zavedenie systému zabezpečenia kvality pre výrobcov mlieka (nie pre spracovateľské a odbytové firmy). Realizácia opatrenia bola delegovaná na združenie LVMN.

| (137) | Podľa pripomienok Nemecka z 20. septembra 2013 (48) boli v období rokov 2001 – 2005 financované prípravné akcie na zavedenie systému zabezpečenia kvality QM-Milch (najmä poradenstvo pre poľnohospodárov, ktorí chcú zaviesť systém QM-Milch) a následné audity poľnohospodárskych podnikov vykonané od roku 2003 v rámci uvedeného systému zabezpečenia kvality. Od roku 2003 boli financované aj náklady na koordináciu systému zabezpečenia kvality a vytvorenie databázy. |
| --- | --- |

(137)

Podľa pripomienok Nemecka z 20. septembra 2013 (48) boli v období rokov 2001 – 2005 financované prípravné akcie na zavedenie systému zabezpečenia kvality QM-Milch (najmä poradenstvo pre poľnohospodárov, ktorí chcú zaviesť systém QM-Milch) a následné audity poľnohospodárskych podnikov vykonané od roku 2003 v rámci uvedeného systému zabezpečenia kvality. Od roku 2003 boli financované aj náklady na koordináciu systému zabezpečenia kvality a vytvorenie databázy.

48

| (138) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (49) tvrdilo, že pomoc poskytnutá na poradenské služby na jedného poľnohospodára predstavovala 50 % nákladov a sumu 12,78 EUR na prípad podpory, pričom nepresiahla hornú prahovú hodnotu uvedenú v bode 13.2 usmernení na roky 2000 – 2006. V prípade auditov poľnohospodárskych podnikov vykonaných od roku 2003 intenzita pomoci predstavovala 50 % nákladov a 35 EUR na poľnohospodára počas trojročného obdobia. |
| --- | --- |

(138)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 (49) tvrdilo, že pomoc poskytnutá na poradenské služby na jedného poľnohospodára predstavovala 50 % nákladov a sumu 12,78 EUR na prípad podpory, pričom nepresiahla hornú prahovú hodnotu uvedenú v bode 13.2 usmernení na roky 2000 – 2006. V prípade auditov poľnohospodárskych podnikov vykonaných od roku 2003 intenzita pomoci predstavovala 50 % nákladov a 35 EUR na poľnohospodára počas trojročného obdobia.

49

| (139) | Nemecko potvrdilo, že kontroly v rámci auditov poľnohospodárskych podnikov boli vykonané tretími stranami alebo v ich mene. Združenie Landeskontrollverband Niedersachsen dostalo poverenie ako nezávislá audítorská inštitúcia. |
| --- | --- |

(139)

Nemecko potvrdilo, že kontroly v rámci auditov poľnohospodárskych podnikov boli vykonané tretími stranami alebo v ich mene. Združenie Landeskontrollverband Niedersachsen dostalo poverenie ako nezávislá audítorská inštitúcia.

TH 5

TH 5

| (140) | Opatrenie bolo zavedené v roku 2004 (50). Opatrenie vykonalo združenie Thüringer Verband für Leistungs- und Qualitätsprüfungen in der Tierzucht (TVLEV). |
| --- | --- |

(140)

Opatrenie bolo zavedené v roku 2004 (50). Opatrenie vykonalo združenie Thüringer Verband für Leistungs- und Qualitätsprüfungen in der Tierzucht (TVLEV).

50

| (141) | Podľa Nemecka boli z poplatku financované náklady na prvú certifikáciu, potrebný revízny audit po troch rokoch a vytvorenie a údržba databáz. V období rokov 2004 – 2006 boli výrobcovia subvencovaní len v súvislosti s prvou certifikáciou. Priemerná pomoc poskytnutá jednotlivým výrobcom predstavovala približne 83 EUR. |
| --- | --- |

(141)

Podľa Nemecka boli z poplatku financované náklady na prvú certifikáciu, potrebný revízny audit po troch rokoch a vytvorenie a údržba databáz. V období rokov 2004 – 2006 boli výrobcovia subvencovaní len v súvislosti s prvou certifikáciou. Priemerná pomoc poskytnutá jednotlivým výrobcom predstavovala približne 83 EUR.

| (142) | Príjemcami tohto opatrenia boli výrobcovia mlieka. |
| --- | --- |

(142)

Príjemcami tohto opatrenia boli výrobcovia mlieka.

3.   DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

| (143) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia konštatovala splnenie všetkých podmienok na existenciu štátnej pomoci (51). |
| --- | --- |

(143)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia konštatovala splnenie všetkých podmienok na existenciu štátnej pomoci (51).

51

| (144) | Komisia začala konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, keďže na základe informácií, ktoré boli k dispozícii v tom čase, mala pochybnosti o tom, či sú niektoré čiastkové opatrenia zlučiteľné s vnútorným trhom (pozri odôvodnenie 18). |
| --- | --- |

(144)

Komisia začala konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, keďže na základe informácií, ktoré boli k dispozícii v tom čase, mala pochybnosti o tom, či sú niektoré čiastkové opatrenia zlučiteľné s vnútorným trhom (pozri odôvodnenie 18).

4.   PRIPOMIENKY NEMECKA K ZAČATIU FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

PRIPOMIENKY NEMECKA K ZAČATIU FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

| (145) | Nemecké orgány zaslali svoje pripomienky Komisii 20. septembra 2013, 27. februára 2015 a 13. januára 2017. Zhrnutie pripomienok nemeckých orgánov k jednotlivým opatreniam sa uvádza vyššie v opise opatrení (pozri bod 2: Opis opatrení a pripomienky nemeckých orgánov). |
| --- | --- |

(145)

Nemecké orgány zaslali svoje pripomienky Komisii 20. septembra 2013, 27. februára 2015 a 13. januára 2017. Zhrnutie pripomienok nemeckých orgánov k jednotlivým opatreniam sa uvádza vyššie v opise opatrení (pozri bod 2: Opis opatrení a pripomienky nemeckých orgánov).

5.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN K ZAČATIU FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN K ZAČATIU FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

| (146) | Medzi 6. a 18. februárom 2014 Komisia dostala od zainteresovaných strán desať pripomienok týkajúcich sa opatrení, z ktorých vychádza toto rozhodnutie (52). |
| --- | --- |

(146)

Medzi 6. a 18. februárom 2014 Komisia dostala od zainteresovaných strán desať pripomienok týkajúcich sa opatrení, z ktorých vychádza toto rozhodnutie (52).

52

| (147) | Združenie Verband der Milcherzeuger Bayern e.V. (VMB) vo svojich pripomienkach zo 6. februára 2014 prijatých 13. februára 2014 vyjadrilo v súvislosti s opatrením BY 3 prekvapenie, že v rozhodnutí o začatí konania sa z hľadiska štátnej pomoci spochybnili opatrenia, ktoré združenie VMB vykonalo do roku 2006, zatiaľ čo v súvislosti s opatreniami vykonanými od roku 2007 nebola predložená žiadna sťažnosť. V tejto súvislosti združenie VMB pripomenulo, že priority úloh a spôsob, akým vykonáva svoje činnosti, sa od roku 1954 nezmenili a združenie VMB od roku 1957 získavalo finančné prostriedky z „poplatkov za mlieko“. Vo svojich pripomienkach združenie VMB ďalej uviedlo, že služby, ktoré ponúka, nepredstavujú konkrétnu „technickú pomoc“ pre jednotlivé podniky, ale skôr všeobecné poskytovanie technických a faktických informácií, ktoré sú rovnako prístupné všetkým zainteresovaným stranám. |
| --- | --- |

(147)

Združenie Verband der Milcherzeuger Bayern e.V. (VMB) vo svojich pripomienkach zo 6. februára 2014 prijatých 13. februára 2014 vyjadrilo v súvislosti s opatrením BY 3 prekvapenie, že v rozhodnutí o začatí konania sa z hľadiska štátnej pomoci spochybnili opatrenia, ktoré združenie VMB vykonalo do roku 2006, zatiaľ čo v súvislosti s opatreniami vykonanými od roku 2007 nebola predložená žiadna sťažnosť. V tejto súvislosti združenie VMB pripomenulo, že priority úloh a spôsob, akým vykonáva svoje činnosti, sa od roku 1954 nezmenili a združenie VMB od roku 1957 získavalo finančné prostriedky z „poplatkov za mlieko“. Vo svojich pripomienkach združenie VMB ďalej uviedlo, že služby, ktoré ponúka, nepredstavujú konkrétnu „technickú pomoc“ pre jednotlivé podniky, ale skôr všeobecné poskytovanie technických a faktických informácií, ktoré sú rovnako prístupné všetkým zainteresovaným stranám.

| (148) | Združenie Milchwirtschaftliche Verein Allgäu-Schwaben e.V. (MV) vo svojich pripomienkach zo 4. februára 2014, ktoré boli Komisii doručené 6. februára, v súvislosti s opatrením BY 10 tvrdilo, že cieľom tohto opatrenia je poskytovanie know-how a poznatkov o otázkach relevantných pre mliekarenský sektor (napr. potravinové právo) vládam a iným inštitúciám. Zamestnanci združenia MUVA majú na tento účel prístup k informáciám relevantným pre odvetvie, ktoré následne spracúvajú a odovzdávajú ďalej (vo forme stanovísk, prednášok a publikácií, a to najmä príslušným orgánom). Podobne ako bulletiny MUVA, ktoré sú priložené k novinám Deutsche Molkereizeitung (Nemecké noviny o mlieku), tieto činnosti významne prispievajú k šíreniu informácií o zabezpečovaní kvality (hygiena, bezpečnosť výroby). Podľa MV ide o zastrešujúcu činnosť, ktorej výsledky nie sú v prospech jednotlivých poľnohospodárskych podnikov, ale ich cieľom je upozorniť určité orgány na potrebu ďalšej odbornej prípravy. |
| --- | --- |

(148)

Združenie Milchwirtschaftliche Verein Allgäu-Schwaben e.V. (MV) vo svojich pripomienkach zo 4. februára 2014, ktoré boli Komisii doručené 6. februára, v súvislosti s opatrením BY 10 tvrdilo, že cieľom tohto opatrenia je poskytovanie know-how a poznatkov o otázkach relevantných pre mliekarenský sektor (napr. potravinové právo) vládam a iným inštitúciám. Zamestnanci združenia MUVA majú na tento účel prístup k informáciám relevantným pre odvetvie, ktoré následne spracúvajú a odovzdávajú ďalej (vo forme stanovísk, prednášok a publikácií, a to najmä príslušným orgánom). Podobne ako bulletiny MUVA, ktoré sú priložené k novinám Deutsche Molkereizeitung (Nemecké noviny o mlieku), tieto činnosti významne prispievajú k šíreniu informácií o zabezpečovaní kvality (hygiena, bezpečnosť výroby). Podľa MV ide o zastrešujúcu činnosť, ktorej výsledky nie sú v prospech jednotlivých poľnohospodárskych podnikov, ale ich cieľom je upozorniť určité orgány na potrebu ďalšej odbornej prípravy.

Deutsche Molkereizeitung

| (149) | Združenie Landesvereinigung für Milch und Milcherzeugnisse Hessen e.V. (LVMH) sa v liste zo 4. februára 2014, ktorý Komisia dostala 11. februára 2014, vyjadril k opatreniam HE 2, HE 3 a HE 9, ktoré vykonalo. Po prvé uviedlo, že na rozdiel od vyhlásenia pripojeného k rozhodnutiu Komisie o začatí konania z príslušných opatrení nemali prospech iba mliekarne, ale celý mliekarenský priemysel. Pokiaľ ide o obsah, združenie LVMH v rámci opatrenia HE3 zabezpečilo, aby sa činnosti v oblasti vzťahov so širokou verejnosťou sústreďovali na zvyšovanie informovanosti a vzdelávanie spotrebiteľov, pričom vzdelávanie spotrebiteľov prebieha na neutrálnej úrovni nezávislej od mliekarní.
  Pokiaľ ide o opatrenie HE 2, „Fortbildung für Erzeuger durch das Innovationsteam“ (Odborná príprava výrobcov zabezpečovaná tímom pre inovácie), združenie LVMH poznamenalo, že dôraz sa kládol na prenos poznatkov. Aktuálne informácie a výsledky štúdie boli zhromaždené, spracované pre potreby poľnohospodárov a zverejnené okrem iného vo forme prednáškových podujatí, konferencií a kurzov odbornej prípravy.
  Opatrenia HE 2 a HE 9 podporovali špeciálne podujatia vzdelávania a odbornej prípravy mladých odborníkov, poľnohospodárov a poľnohospodárskych pracovníkov, pričom na odbornej príprave sa za rovnakých podmienok mohli zúčastniť všetci poľnohospodári alebo poľnohospodárski pracovníci. |
| --- | --- |

(149)

Združenie Landesvereinigung für Milch und Milcherzeugnisse Hessen e.V. (LVMH) sa v liste zo 4. februára 2014, ktorý Komisia dostala 11. februára 2014, vyjadril k opatreniam HE 2, HE 3 a HE 9, ktoré vykonalo. Po prvé uviedlo, že na rozdiel od vyhlásenia pripojeného k rozhodnutiu Komisie o začatí konania z príslušných opatrení nemali prospech iba mliekarne, ale celý mliekarenský priemysel. Pokiaľ ide o obsah, združenie LVMH v rámci opatrenia HE3 zabezpečilo, aby sa činnosti v oblasti vzťahov so širokou verejnosťou sústreďovali na zvyšovanie informovanosti a vzdelávanie spotrebiteľov, pričom vzdelávanie spotrebiteľov prebieha na neutrálnej úrovni nezávislej od mliekarní.

Pokiaľ ide o opatrenie HE 2, „Fortbildung für Erzeuger durch das Innovationsteam“ (Odborná príprava výrobcov zabezpečovaná tímom pre inovácie), združenie LVMH poznamenalo, že dôraz sa kládol na prenos poznatkov. Aktuálne informácie a výsledky štúdie boli zhromaždené, spracované pre potreby poľnohospodárov a zverejnené okrem iného vo forme prednáškových podujatí, konferencií a kurzov odbornej prípravy.

Opatrenia HE 2 a HE 9 podporovali špeciálne podujatia vzdelávania a odbornej prípravy mladých odborníkov, poľnohospodárov a poľnohospodárskych pracovníkov, pričom na odbornej príprave sa za rovnakých podmienok mohli zúčastniť všetci poľnohospodári alebo poľnohospodárski pracovníci.

| (150) | Združenia Landeskontrollverband Nordrhein-Westfalen e.V. a Landesvereinigung der Milchwirtschaft Nordrhein-Westfalen e.V. v listoch zo 6. februára 2014, ktoré Komisia dostala 10. februára 2014 a 11. februára 2014, v plnom rozsahu podporili pripomienky Nemecka z 20. septembra 2013 v súvislosti s opatreniami vykonanými v Severnom Porýní-Vestfálsku. |
| --- | --- |

(150)

Združenia Landeskontrollverband Nordrhein-Westfalen e.V. a Landesvereinigung der Milchwirtschaft Nordrhein-Westfalen e.V. v listoch zo 6. februára 2014, ktoré Komisia dostala 10. februára 2014 a 11. februára 2014, v plnom rozsahu podporili pripomienky Nemecka z 20. septembra 2013 v súvislosti s opatreniami vykonanými v Severnom Porýní-Vestfálsku.

| (151) | Podobne združenia Rheinische Landwirtschafts-Verband e.V. a Westfälisch-Lippische Landwirtschaftsverband e.V. vo svojom spoločnom liste zo 6. februára 2014, ktorý Komisia dostala 11. februára 2014, podporili pripomienky Nemecka z 20. septembra 2013 týkajúce sa opatrenia NW 5. |
| --- | --- |

(151)

Podobne združenia Rheinische Landwirtschafts-Verband e.V. a Westfälisch-Lippische Landwirtschaftsverband e.V. vo svojom spoločnom liste zo 6. februára 2014, ktorý Komisia dostala 11. februára 2014, podporili pripomienky Nemecka z 20. septembra 2013 týkajúce sa opatrenia NW 5.

| (152) | Združenie Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. vo svojom liste zo 6. februára 2014, ktorý Komisia dostala 11. februára 2014, plne podporilo pripomienky Nemecka z 20. septembra 2013 týkajúce sa opatrení uskutočnených v Durínsku. |
| --- | --- |

(152)

Združenie Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. vo svojom liste zo 6. februára 2014, ktorý Komisia dostala 11. februára 2014, plne podporilo pripomienky Nemecka z 20. septembra 2013 týkajúce sa opatrení uskutočnených v Durínsku.

| (153) | Združenie Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. (MILAG) vo svojich pripomienkach z 10. februára 2014, ktoré Komisia dostala 14. februára 2014, v súvislosti s opatrením RP 1 uviedlo, že malo všeobecný charakter. Týkalo sa všeobecných informácií o mlieku ako potravine a jeho cieľom nebolo odradiť spotrebiteľov od nákupu mliečnych výrobkov z iných členských štátov. Okrem toho sa nepropagovali jednotlivé značky alebo výrobky vybraných spoločností/jednotlivých výrobcov. Združenie MILAG preto nepovažovalo totoopatrenie za formu štátnej pomoci. Združenie MILAG vo svojich pripomienkach subsidiárne uviedlo, že toto opatrenie v každom prípade vecne spĺňalo požiadavky v tom čase platných usmernení a možno ho považovať za poskytnutie technickej pomoci podľa bodu 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006. Toto opatrenie bolo v zásade dostupné všetkým spotrebiteľom, a tým aj účastníkom trhu v mliekarenskom sektore. Išlo výlučne o vzdelávanie spotrebiteľov a opatrenie nepredstavovalo podporu pre podniky spracúvajúce mlieko, naopak poskytovalo všeobecné informácie pre spotrebiteľov.
  Pokiaľ ide o opatrenie RP 2, združenie MILAG sa domnieva, že požiadavka dodatočného financovania, podľa ktorej môže byť subvencovaná len prvá účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave, spĺňa príslušné podmienky predpisov o štátnej pomoci.
  Pokiaľ ide o opatrenie RP 5, združenie MILAG uviedlo, že toto opatrenie bolo zamerané na poskytovanie ad hoc špeciálneho poradenstva príslušným výrobcom mlieka týkajúceho sa technológie dojenia. Táto ponuka bola otvorená pre všetkých výrobcov mlieka v Porýní-Falcku, keďže členstvo v združení Landeskontrollverband, t. j. organizácii, ktorá ponúka poradenstvo, nebolo potrebné. Neposkytla sa podpora na priebežné alebo v pravidelných intervaloch využívané poradenské služby a poľnohospodárom sa neposkytla žiadna priama platba. Opatrenie bolo preto aj v prípade obdobia od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006 zlučiteľné s pravidlami o štátnej pomoci. Okrem toho združenie MILAG konštatovalo, že poradenská pomoc podľa bodu 14.1 tretej zarážky usmernení na roky 2000 – 2006 nebola viazaná na šírenie nových metód. Združenie MILAG zároveň ubezpečilo, že celková výška poskytnutej pomoci počas troch rokov nepresiahla 100 000 EUR na príjemcu. Priemerné financovanie na príjemcu za rok predstavovalo 197 EUR. |
| --- | --- |

(153)

Združenie Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. (MILAG) vo svojich pripomienkach z 10. februára 2014, ktoré Komisia dostala 14. februára 2014, v súvislosti s opatrením RP 1 uviedlo, že malo všeobecný charakter. Týkalo sa všeobecných informácií o mlieku ako potravine a jeho cieľom nebolo odradiť spotrebiteľov od nákupu mliečnych výrobkov z iných členských štátov. Okrem toho sa nepropagovali jednotlivé značky alebo výrobky vybraných spoločností/jednotlivých výrobcov. Združenie MILAG preto nepovažovalo totoopatrenie za formu štátnej pomoci. Združenie MILAG vo svojich pripomienkach subsidiárne uviedlo, že toto opatrenie v každom prípade vecne spĺňalo požiadavky v tom čase platných usmernení a možno ho považovať za poskytnutie technickej pomoci podľa bodu 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006. Toto opatrenie bolo v zásade dostupné všetkým spotrebiteľom, a tým aj účastníkom trhu v mliekarenskom sektore. Išlo výlučne o vzdelávanie spotrebiteľov a opatrenie nepredstavovalo podporu pre podniky spracúvajúce mlieko, naopak poskytovalo všeobecné informácie pre spotrebiteľov.

Pokiaľ ide o opatrenie RP 2, združenie MILAG sa domnieva, že požiadavka dodatočného financovania, podľa ktorej môže byť subvencovaná len prvá účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave, spĺňa príslušné podmienky predpisov o štátnej pomoci.

Pokiaľ ide o opatrenie RP 5, združenie MILAG uviedlo, že toto opatrenie bolo zamerané na poskytovanie ad hoc špeciálneho poradenstva príslušným výrobcom mlieka týkajúceho sa technológie dojenia. Táto ponuka bola otvorená pre všetkých výrobcov mlieka v Porýní-Falcku, keďže členstvo v združení Landeskontrollverband, t. j. organizácii, ktorá ponúka poradenstvo, nebolo potrebné. Neposkytla sa podpora na priebežné alebo v pravidelných intervaloch využívané poradenské služby a poľnohospodárom sa neposkytla žiadna priama platba. Opatrenie bolo preto aj v prípade obdobia od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006 zlučiteľné s pravidlami o štátnej pomoci. Okrem toho združenie MILAG konštatovalo, že poradenská pomoc podľa bodu 14.1 tretej zarážky usmernení na roky 2000 – 2006 nebola viazaná na šírenie nových metód. Združenie MILAG zároveň ubezpečilo, že celková výška poskytnutej pomoci počas troch rokov nepresiahla 100 000 EUR na príjemcu. Priemerné financovanie na príjemcu za rok predstavovalo 197 EUR.

ad hoc

| (154) | Združenie Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. (MPBW) vo svojom stanovisku zo 6. februára 2014, ktorý Komisia dostala 18. februára 2014, konštatovalo, že opatrenie BW 10 nepredstavuje štátnu pomoc, resp. prinajmenšom nepredstavuje výhodu. |
| --- | --- |

(154)

Združenie Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. (MPBW) vo svojom stanovisku zo 6. februára 2014, ktorý Komisia dostala 18. februára 2014, konštatovalo, že opatrenie BW 10 nepredstavuje štátnu pomoc, resp. prinajmenšom nepredstavuje výhodu.

| (155) | Združenie Milchwirtschaftliche Verein Baden Württemberg e.V. (MVBW) vo svojom liste zo 6. februára 2014, ktorý Komisia dostala 7. februára 2014, podporilo pripomienky združenia Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. v súvislosti s opatreniami BW 4 a BW 11, keďže podľa neho tieto dve opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc, resp. prinajmenšom nepredstavujú výhodu. |
| --- | --- |

(155)

Združenie Milchwirtschaftliche Verein Baden Württemberg e.V. (MVBW) vo svojom liste zo 6. februára 2014, ktorý Komisia dostala 7. februára 2014, podporilo pripomienky združenia Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. v súvislosti s opatreniami BW 4 a BW 11, keďže podľa neho tieto dve opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc, resp. prinajmenšom nepredstavujú výhodu.

6.   POSÚDENIE OPATRENÍ

POSÚDENIE OPATRENÍ

6.1.   Existencia štátnej pomoci – uplatnenie článku 107 ods. 1 ZFEÚ

Existencia štátnej pomoci – uplatnenie článku 107 ods. 1 ZFEÚ

| (156) | V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, je nezlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(156)

V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

6.1.1.   Pomoc poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov

Pomoc poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov

| (157) | Nemecké orgány potvrdili, že opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí boli financované výlučne z poplatku za mlieko (pozri odôvodnenie 26). |
| --- | --- |

(157)

Nemecké orgány potvrdili, že opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí boli financované výlučne z poplatku za mlieko (pozri odôvodnenie 26).

| (158) | Prostriedky z poplatku za mlieko sa považujú za štátne prostriedky v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(158)

Prostriedky z poplatku za mlieko sa považujú za štátne prostriedky v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (159) | Podľa ustálenej judikatúry nie je dovolené rozlišovať, či pomoc poskytne priamo štát alebo verejný alebo súkromný orgán určený alebo zriadený týmto štátom (53). Na to, aby sa výhody mohli klasifikovať ako štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, však musia byť na jednej strane poskytnuté priamo alebo nepriamo zo štátnych prostriedkov a na druhej strane musia byť pripísateľné štátu (54). |
| --- | --- |

(159)

Podľa ustálenej judikatúry nie je dovolené rozlišovať, či pomoc poskytne priamo štát alebo verejný alebo súkromný orgán určený alebo zriadený týmto štátom (53). Na to, aby sa výhody mohli klasifikovať ako štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, však musia byť na jednej strane poskytnuté priamo alebo nepriamo zo štátnych prostriedkov a na druhej strane musia byť pripísateľné štátu (54).

53

54

| (160) | Pokiaľ ide o vyššie uvedené opatrenia, je zrejmé, že podpora sa poskytuje na základe spolkového zákona, zákona MFG v spojení s uplatňovaním právnych ustanovení spolkových krajín. |
| --- | --- |

(160)

Pokiaľ ide o vyššie uvedené opatrenia, je zrejmé, že podpora sa poskytuje na základe spolkového zákona, zákona MFG v spojení s uplatňovaním právnych ustanovení spolkových krajín.

| (161) | V článku 22 ods. 1 MFG sa konkrétne stanovuje, že vlády spolkových krajín môžu v spolupráci so spolkovým združením alebo profesijnými organizáciami spoločne vyberať poplatky od mliekarní, stredísk na zber mlieka a podnikov vyrábajúcich smotanu s cieľom podporiť mliekarenský priemysel. |
| --- | --- |

(161)

V článku 22 ods. 1 MFG sa konkrétne stanovuje, že vlády spolkových krajín môžu v spolupráci so spolkovým združením alebo profesijnými organizáciami spoločne vyberať poplatky od mliekarní, stredísk na zber mlieka a podnikov vyrábajúcich smotanu s cieľom podporiť mliekarenský priemysel.

| (162) | Podľa článku 22 ods. 1 druhej vety MFG môžu vlády spolkových krajín, ak o to požiada združenie alebo profesijné organizácie, vyberať spoločné poplatky do výšky 0,2 centa za kilogram dodaného mlieka. Výber poplatkov je preto jednoznačne zodpovednosťou vlád spolkových krajín. |
| --- | --- |

(162)

Podľa článku 22 ods. 1 druhej vety MFG môžu vlády spolkových krajín, ak o to požiada združenie alebo profesijné organizácie, vyberať spoločné poplatky do výšky 0,2 centa za kilogram dodaného mlieka. Výber poplatkov je preto jednoznačne zodpovednosťou vlád spolkových krajín.

| (163) | Právny základ pre výber poplatku za mlieko sa v jednotlivých nemeckých spolkových krajinách stanovuje v zodpovedajúcich predpisoch spolkových krajín, ktoré sa týkajú podrobných podmienok pre výber poplatku vrátane výšky poplatku. Výber poplatku za mlieko majú teda regulovať vlády spolkových krajín, t. j. štát. Na tom nič nemení ani skutočnosť, že tieto predpisy sa vydávajú po porade s príslušným spolkovým združením, ktoré zastupuje mliekarenský priemysel (55). |
| --- | --- |

(163)

Právny základ pre výber poplatku za mlieko sa v jednotlivých nemeckých spolkových krajinách stanovuje v zodpovedajúcich predpisoch spolkových krajín, ktoré sa týkajú podrobných podmienok pre výber poplatku vrátane výšky poplatku. Výber poplatku za mlieko majú teda regulovať vlády spolkových krajín, t. j. štát. Na tom nič nemení ani skutočnosť, že tieto predpisy sa vydávajú po porade s príslušným spolkovým združením, ktoré zastupuje mliekarenský priemysel (55).

55

| (164) | V tomto prípade sa poplatok vyberá od súkromných podnikov (mliekarní, stredísk na zber mlieka, podnikov vyrábajúcich smotanu). Príjmy z tohto poplatku idú do príslušných štátnych rozpočtov pred tým, ako sa použijú na financovanie rôznych podporných opatrení. Sú teda pod kontrolou štátu (56). |
| --- | --- |

(164)

V tomto prípade sa poplatok vyberá od súkromných podnikov (mliekarní, stredísk na zber mlieka, podnikov vyrábajúcich smotanu). Príjmy z tohto poplatku idú do príslušných štátnych rozpočtov pred tým, ako sa použijú na financovanie rôznych podporných opatrení. Sú teda pod kontrolou štátu (56).

56

| (165) | Z toho vyplýva, že opatrenia financované z poplatkov za mlieko sa poskytujú zo štátnych prostriedkov a sú pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(165)

Z toho vyplýva, že opatrenia financované z poplatkov za mlieko sa poskytujú zo štátnych prostriedkov a sú pripísateľné štátu.

6.1.2.   Selektívna výhoda/podniky

Selektívna výhoda/podniky

| (166) | Náklady, ako sú výdavky na odbornú prípravu, poradenstvo, informačné materiály na účely vzťahov s verejnosťou alebo poplatky za účasť na veľtrhoch a súťažiach, sú náklady, ktoré musí podnik zaplatiť v rámci svojej bežnej podnikateľskej činnosti. To isté platí pre výdavky súvisiace s výrobou a odbytom výrobkov vysokej kvality. Ak sú niektoré podniky úplne alebo čiastočne oslobodené od týchto nákladov, sú zvýhodnené. |
| --- | --- |

(166)

Náklady, ako sú výdavky na odbornú prípravu, poradenstvo, informačné materiály na účely vzťahov s verejnosťou alebo poplatky za účasť na veľtrhoch a súťažiach, sú náklady, ktoré musí podnik zaplatiť v rámci svojej bežnej podnikateľskej činnosti. To isté platí pre výdavky súvisiace s výrobou a odbytom výrobkov vysokej kvality. Ak sú niektoré podniky úplne alebo čiastočne oslobodené od týchto nákladov, sú zvýhodnené.

| (167) | Komisia sa domnieva, že predmetné čiastkové opatrenia zvýhodňujú výrobcov mlieka a mliekarne. |
| --- | --- |

(167)

Komisia sa domnieva, že predmetné čiastkové opatrenia zvýhodňujú výrobcov mlieka a mliekarne.

| (168) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 pôvodne tvrdilo, že niektoré opatrenia uvedené v rozhodnutí o začatí konania nepredstavujú pomoc, pretože buď neposkytli žiadnu konkrétnu výhodu jednej spoločnosti (pozri odôvodnenie 33 v súvislosti s opatrením BY 3), alebo neboli zamerané na prenos poznatkov na výrobcov mlieka alebo mliekarne (pozri odôvodnenie 39 v súvislosti s opatrením BY 10), alebo nezvýhodňovali určité podniky ani sektory (pozri odôvodnenia 44, 60, 73, 80 a 88 v súvislosti s opatreniami BW 4, HE 3, NI 7, NW 4 a NW 5, RP 1 a SL 2), alebo tieto potenciálne výhody neboli vecne ani geograficky selektívne (pozri odôvodnenia 80 a 83 v súvislosti s opatreniami NW 4, NW 5 a NW 6) |
| --- | --- |

(168)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 pôvodne tvrdilo, že niektoré opatrenia uvedené v rozhodnutí o začatí konania nepredstavujú pomoc, pretože buď neposkytli žiadnu konkrétnu výhodu jednej spoločnosti (pozri odôvodnenie 33 v súvislosti s opatrením BY 3), alebo neboli zamerané na prenos poznatkov na výrobcov mlieka alebo mliekarne (pozri odôvodnenie 39 v súvislosti s opatrením BY 10), alebo nezvýhodňovali určité podniky ani sektory (pozri odôvodnenia 44, 60, 73, 80 a 88 v súvislosti s opatreniami BW 4, HE 3, NI 7, NW 4 a NW 5, RP 1 a SL 2), alebo tieto potenciálne výhody neboli vecne ani geograficky selektívne (pozri odôvodnenia 80 a 83 v súvislosti s opatreniami NW 4, NW 5 a NW 6)

| (169) | Okrem toho združenia MPBW a MVBW vo svojich pripomienkach zo 6. februára 2014 tvrdili, že z opatrení BW 10, BW 4 alebo BW 11 nevyplýva selektívna výhoda (pozri odôvodnenia 154 a 155). |
| --- | --- |

(169)

Okrem toho združenia MPBW a MVBW vo svojich pripomienkach zo 6. februára 2014 tvrdili, že z opatrení BW 10, BW 4 alebo BW 11 nevyplýva selektívna výhoda (pozri odôvodnenia 154 a 155).

| (170) | Podľa názoru Komisie však uvedené opatrenia v konečnom dôsledku prospejú aj mliekarenskému sektoru a ako také prinášajú výhodu výrobcom mlieka a mliekarňam, ktoré sa majú považovať za podniky. |
| --- | --- |

(170)

Podľa názoru Komisie však uvedené opatrenia v konečnom dôsledku prospejú aj mliekarenskému sektoru a ako také prinášajú výhodu výrobcom mlieka a mliekarňam, ktoré sa majú považovať za podniky.

| (171) | Pokiaľ ide o opatrenie BY 3, Komisia predpokladá, že aj keby toto opatrenie bolo zamerané na širokú verejnosť, v konečnom dôsledku poskytlo výhodu sektoru mlieka, pretože bolo možné predpokladať, že bude mať pozitívny vplyv na spotrebu mlieka. |
| --- | --- |

(171)

Pokiaľ ide o opatrenie BY 3, Komisia predpokladá, že aj keby toto opatrenie bolo zamerané na širokú verejnosť, v konečnom dôsledku poskytlo výhodu sektoru mlieka, pretože bolo možné predpokladať, že bude mať pozitívny vplyv na spotrebu mlieka.

| (172) | Pokiaľ ide o opatrenie BY 10, združenie Milchwirtschaftliche Verein Allgäu-Schwaben vo svojich pripomienkach zo 4. februára 2014 uviedlo, že bulletin MUVA bol priložený k novinám „Deutsche Molkerei Zeitung“ a navyše by sa rozširovali príslušné články s informáciami o zabezpečení kvality (pozri odôvodnenie 148). Komisia sa preto domnieva, že aj v prípade opatrenia BY 10 by sa mal za príjemcu považovať celý mliekarenský sektor (výrobcovia mlieka a mliekarne). |
| --- | --- |

(172)

Pokiaľ ide o opatrenie BY 10, združenie Milchwirtschaftliche Verein Allgäu-Schwaben vo svojich pripomienkach zo 4. februára 2014 uviedlo, že bulletin MUVA bol priložený k novinám „Deutsche Molkerei Zeitung“ a navyše by sa rozširovali príslušné články s informáciami o zabezpečení kvality (pozri odôvodnenie 148). Komisia sa preto domnieva, že aj v prípade opatrenia BY 10 by sa mal za príjemcu považovať celý mliekarenský sektor (výrobcovia mlieka a mliekarne).

| (173) | Pokiaľ ide o opatrenia BW 4, HE 3, NI 7, NW 4 a NW 5, RP 1 a SL 2, Komisia zastáva názor, že šírenie súčasných vedeckých poznatkov o vlastnostiach mlieka a mliečnych výrobkov, organizovanie kampaní, informačné podujatia a akcie v oblasti všeobecného vzdelávania spotrebiteľov, podujatia zamerané na výmenu poznatkov medzi výrobcami a všeobecné informačné kampane pre spotrebiteľov o mlieku by sa tiež mali považovať za technickú pomoc, ktorá bola v prospech celého mliekarenského sektora. |
| --- | --- |

(173)

Pokiaľ ide o opatrenia BW 4, HE 3, NI 7, NW 4 a NW 5, RP 1 a SL 2, Komisia zastáva názor, že šírenie súčasných vedeckých poznatkov o vlastnostiach mlieka a mliečnych výrobkov, organizovanie kampaní, informačné podujatia a akcie v oblasti všeobecného vzdelávania spotrebiteľov, podujatia zamerané na výmenu poznatkov medzi výrobcami a všeobecné informačné kampane pre spotrebiteľov o mlieku by sa tiež mali považovať za technickú pomoc, ktorá bola v prospech celého mliekarenského sektora.

| (174) | Pokiaľ ide o opatrenia BW 10 a BW 11, Komisia sa takisto domnieva, že z nich mali prospech mliekarne, ktoré sa zúčastnili na systéme zabezpečenia kvality QM Milch. |
| --- | --- |

(174)

Pokiaľ ide o opatrenia BW 10 a BW 11, Komisia sa takisto domnieva, že z nich mali prospech mliekarne, ktoré sa zúčastnili na systéme zabezpečenia kvality QM Milch.

| (175) | Okrem toho predmetné opatrenia boli selektívne, pretože boli v prospech len jedného ekonomického sektora (t. j. mliekarenského priemyslu). |
| --- | --- |

(175)

Okrem toho predmetné opatrenia boli selektívne, pretože boli v prospech len jedného ekonomického sektora (t. j. mliekarenského priemyslu).

6.1.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (176) | Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora posilnenie konkurenčného postavenia podniku prostredníctvom poskytovania štátnej pomoci vo všeobecnosti narúša hospodársku súťaž s inými konkurenčnými podnikmi, ktoré nemali prospech z tejto pomoci (57). Pomoc pre podnik, ktorý pôsobí na trhu otvorenom obchodovaniu v rámci Únie, môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (58). V období rokov 2001 – 2012 sa v rámci Únie vo veľkej miere obchodovalo s poľnohospodárskymi výrobkami. Napríklad dovoz výrobkov patriacich pod položku 0401 kombinovanej nomenklatúry (mlieko a smotana, nezahustené ani neobsahujúce pridaný cukor ani ostatné sladidlá) (59) do Nemecka dosiahol v roku 2011 úroveň 1,2 miliardy EUR a ich vývoz z Nemecka 957 miliónov EUR (60). |
| --- | --- |

(176)

Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora posilnenie konkurenčného postavenia podniku prostredníctvom poskytovania štátnej pomoci vo všeobecnosti narúša hospodársku súťaž s inými konkurenčnými podnikmi, ktoré nemali prospech z tejto pomoci (57). Pomoc pre podnik, ktorý pôsobí na trhu otvorenom obchodovaniu v rámci Únie, môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (58). V období rokov 2001 – 2012 sa v rámci Únie vo veľkej miere obchodovalo s poľnohospodárskymi výrobkami. Napríklad dovoz výrobkov patriacich pod položku 0401 kombinovanej nomenklatúry (mlieko a smotana, nezahustené ani neobsahujúce pridaný cukor ani ostatné sladidlá) (59) do Nemecka dosiahol v roku 2011 úroveň 1,2 miliardy EUR a ich vývoz z Nemecka 957 miliónov EUR (60).

57

58

59

60

| (177) | Opatrenia, ktoré sa posudzujú v tomto rozhodnutí, sú prospešné pre výrobcov mlieka a mliekarne, a tým posilňujú ich konkurenčné postavenie. Ako sa uvádza v odôvodnení 176, obchodovanie s výrobkami mliekarní a výrobcov mlieka sa uskutočňuje v rámci Únie. Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenia mohli narušiť hospodársku súťaž, hroziť narušením hospodárskej súťaže alebo ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(177)

Opatrenia, ktoré sa posudzujú v tomto rozhodnutí, sú prospešné pre výrobcov mlieka a mliekarne, a tým posilňujú ich konkurenčné postavenie. Ako sa uvádza v odôvodnení 176, obchodovanie s výrobkami mliekarní a výrobcov mlieka sa uskutočňuje v rámci Únie. Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenia mohli narušiť hospodársku súťaž, hroziť narušením hospodárskej súťaže alebo ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| (178) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sú splnené podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Preto možno dospieť k záveru, že posudzované schémy predstavujú štátnu pomoc v zmysle uvedeného článku. |
| --- | --- |

(178)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sú splnené podmienky článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Preto možno dospieť k záveru, že posudzované schémy predstavujú štátnu pomoc v zmysle uvedeného článku.

6.2.   Zákonnosť pomoci

Zákonnosť pomoci

| (179) | Podľa článku 108 ods. 1 ZFEÚ musí Komisia v spolupráci s členskými štátmi priebežne skúmať všetky existujúce schémy pomoci. Na tento účel môže Komisia získať od členských štátov všetky informácie potrebné na preskúmanie existujúcich schém pomoci a v prípade potreby vydať odporúčanie o vhodných opatreniach. |
| --- | --- |

(179)

Podľa článku 108 ods. 1 ZFEÚ musí Komisia v spolupráci s členskými štátmi priebežne skúmať všetky existujúce schémy pomoci. Na tento účel môže Komisia získať od členských štátov všetky informácie potrebné na preskúmanie existujúcich schém pomoci a v prípade potreby vydať odporúčanie o vhodných opatreniach.

| (180) | V článku 1 písm. b) bode i) nariadenia (EÚ) č. 2015/1589 sa existujúca pomoc vymedzuje ako akákoľvek pomoc, ktorá existovala pred nadobudnutím platnosti ZFEÚ v príslušnom členskom štáte a je uplatniteľná aj po nadobudnutí platnosti uvedenej zmluvy. |
| --- | --- |

(180)

V článku 1 písm. b) bode i) nariadenia (EÚ) č. 2015/1589 sa existujúca pomoc vymedzuje ako akákoľvek pomoc, ktorá existovala pred nadobudnutím platnosti ZFEÚ v príslušnom členskom štáte a je uplatniteľná aj po nadobudnutí platnosti uvedenej zmluvy.

| (181) | Podľa článku 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2015/1589 však každá zmena existujúcej pomoci spôsobuje, že ide o „novú pomoc“. V článku 4 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (61) sa zmena existujúcej pomoci vymedzuje ako „každ[á] zmen[a], okrem zmien čisto formálneho alebo administratívneho charakteru, ktorá nemôže ovplyvniť posúdenie zlučiteľnosti opatrenia pomoci so spoločným trhom“. |
| --- | --- |

(181)

Podľa článku 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2015/1589 však každá zmena existujúcej pomoci spôsobuje, že ide o „novú pomoc“. V článku 4 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (61) sa zmena existujúcej pomoci vymedzuje ako „každ[á] zmen[a], okrem zmien čisto formálneho alebo administratívneho charakteru, ktorá nemôže ovplyvniť posúdenie zlučiteľnosti opatrenia pomoci so spoločným trhom“.

61

| (182) | Podľa judikatúry (62) sa z pôvodnej schémy stane nová schéma pomoci iba vtedy, ak zmena ovplyvňuje podstatu jej poskytovania; o takúto podstatnú zmenu však nemôže ísť, keď je nový prvok jasne oddeliteľný od pôvodnej schémy. |
| --- | --- |

(182)

Podľa judikatúry (62) sa z pôvodnej schémy stane nová schéma pomoci iba vtedy, ak zmena ovplyvňuje podstatu jej poskytovania; o takúto podstatnú zmenu však nemôže ísť, keď je nový prvok jasne oddeliteľný od pôvodnej schémy.

62

| (183) | Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ sa každá nová pomoc musí oznámiť Komisii a nemôže sa začať uplatňovať skôr, ako ju Komisia schváli (zákaz realizácie). |
| --- | --- |

(183)

Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ sa každá nová pomoc musí oznámiť Komisii a nemôže sa začať uplatňovať skôr, ako ju Komisia schváli (zákaz realizácie).

| (184) | Podľa článku 1 písm. f) nariadenia (EÚ) 2015/1589 nová pomoc poskytnutá v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ je neoprávnená. |
| --- | --- |

(184)

Podľa článku 1 písm. f) nariadenia (EÚ) 2015/1589 nová pomoc poskytnutá v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ je neoprávnená.

| (185) | Nemecké spolkové krajiny na základe zákona MFG a v rámci právomocí, ktoré im boli zverené, prijali vykonávacie opatrenia, ktoré predstavujú právny základ pre opatrenia posudzované v tomto rozhodnutí. Napriek tomu, že zákon o mlieku a tukoch, ktorý poskytuje rámec pre predmetné schémy pomoci, nadobudol účinnosť v roku 1952 (63), jednotlivé schémy boli zavedené prostredníctvom zodpovedajúcich vykonávacích ustanovení príslušných spolkových krajín až po roku 1958 (64). |
| --- | --- |

(185)

Nemecké spolkové krajiny na základe zákona MFG a v rámci právomocí, ktoré im boli zverené, prijali vykonávacie opatrenia, ktoré predstavujú právny základ pre opatrenia posudzované v tomto rozhodnutí. Napriek tomu, že zákon o mlieku a tukoch, ktorý poskytuje rámec pre predmetné schémy pomoci, nadobudol účinnosť v roku 1952 (63), jednotlivé schémy boli zavedené prostredníctvom zodpovedajúcich vykonávacích ustanovení príslušných spolkových krajín až po roku 1958 (64).

63

64

| (186) | Opatrenia, ktorých sa toto rozhodnutie týka, preto predstavujú novú pomoc v zmysle článku 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2015/1589. |
| --- | --- |

(186)

Opatrenia, ktorých sa toto rozhodnutie týka, preto predstavujú novú pomoc v zmysle článku 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2015/1589.

| (187) | Nemecko nikdy neoznámilo predmetné schémy pomoci podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ. Tieto schémy sú preto neoprávnené. |
| --- | --- |

(187)

Nemecko nikdy neoznámilo predmetné schémy pomoci podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ. Tieto schémy sú preto neoprávnené.

6.3.   Zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom

Zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom

| (188) | Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ možno pomoc na uľahčenie rozvoja určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so záujmom Únie. |
| --- | --- |

(188)

Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ možno pomoc na uľahčenie rozvoja určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so záujmom Únie.

| (189) | V súlade s oznámením Komisie o určení uplatniteľných pravidiel na posudzovanie neoprávnenej štátnej pomoci (65) sa opatrenia musia posúdiť v súlade s usmerneniami platnými v čase poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

(189)

V súlade s oznámením Komisie o určení uplatniteľných pravidiel na posudzovanie neoprávnenej štátnej pomoci (65) sa opatrenia musia posúdiť v súlade s usmerneniami platnými v čase poskytnutia pomoci.

65

| (190) | Od 1. januára 2000 sa na sektor poľnohospodárstva vzťahujú osobitné usmernenia. Pomoc poskytnutá počas obdobia od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006 (ďalej len „obdobie rokov 2001 – 2006“) sa má posudzovať na základe usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(190)

Od 1. januára 2000 sa na sektor poľnohospodárstva vzťahujú osobitné usmernenia. Pomoc poskytnutá počas obdobia od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006 (ďalej len „obdobie rokov 2001 – 2006“) sa má posudzovať na základe usmernení na roky 2000 – 2006.

| (191) | Pomoc poskytnutá od 1. januára 2007 (ďalej len „obdobie od roku 2007“) sa bude posudzovať na základe usmernení na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

(191)

Pomoc poskytnutá od 1. januára 2007 (ďalej len „obdobie od roku 2007“) sa bude posudzovať na základe usmernení na roky 2007 – 2013.

| (192) | Obdobie od 28. novembra 2001 sa ďalej označuje ako „obdobie vyšetrovania“. |
| --- | --- |

(192)

Obdobie od 28. novembra 2001 sa ďalej označuje ako „obdobie vyšetrovania“.

| (193) | Na základe odkladného účinku formálneho konania podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ Komisia skúma opatrenia, z ktorých toto rozhodnutie vychádza, až do 17. júla 2013, teda dátumu, keď Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ (pozri odôvodnenie 3). |
| --- | --- |

(193)

Na základe odkladného účinku formálneho konania podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ Komisia skúma opatrenia, z ktorých toto rozhodnutie vychádza, až do 17. júla 2013, teda dátumu, keď Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ (pozri odôvodnenie 3).

6.3.1.   Poskytovanie technickej podpory v poľnohospodárskom sektore v období rokov 2001 – 2006

Poskytovanie technickej podpory v poľnohospodárskom sektore v období rokov 2001 – 2006

| (194) | Opatrenia vykonávané v rokoch 2001 až 2006 s cieľom poskytnúť technickú pomoc v poľnohospodárskom sektore musia spĺňať podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(194)

Opatrenia vykonávané v rokoch 2001 až 2006 s cieľom poskytnúť technickú pomoc v poľnohospodárskom sektore musia spĺňať podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (195) | Podľa bodu 14.1 oprávnené náklady zahŕňali náklady spojené s programami vzdelávania a odbornej prípravy, poskytovaním služieb riadenia poľnohospodárskych podnikov, poradenskými poplatkami, organizovaním súťaží, výstav a veľtrhov (alebo účasťou na nich) a inými činnosťami zameranými na šírenie poznatkov týkajúcich sa nových techník. (66) Podľa bodu 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006 sa takáto pomoc môže poskytnúť až do výšky 100 % nákladov. |
| --- | --- |

(195)

Podľa bodu 14.1 oprávnené náklady zahŕňali náklady spojené s programami vzdelávania a odbornej prípravy, poskytovaním služieb riadenia poľnohospodárskych podnikov, poradenskými poplatkami, organizovaním súťaží, výstav a veľtrhov (alebo účasťou na nich) a inými činnosťami zameranými na šírenie poznatkov týkajúcich sa nových techník. (66) Podľa bodu 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006 sa takáto pomoc môže poskytnúť až do výšky 100 % nákladov.

66

| (196) | Podľa bodu 14.2 musí byť pomoc dostupná pre všetky oprávnené fyzické a právnické osoby v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených kritérií. |
| --- | --- |

(196)

Podľa bodu 14.2 musí byť pomoc dostupná pre všetky oprávnené fyzické a právnické osoby v príslušnej oblasti na základe objektívne vymedzených kritérií.

| (197) | Podľa bodu 14.3 by celková výška poskytnutej podpory nemala presiahnuť 100 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia alebo v prípade pomoci poskytnutej MSP 50 % oprávnených nákladov, podľa toho, ktorá suma je vyššia. Na účely výpočtu výšky pomoci sa za príjemcu považuje osoba, ktorá prijíma služby. |
| --- | --- |

(197)

Podľa bodu 14.3 by celková výška poskytnutej podpory nemala presiahnuť 100 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia alebo v prípade pomoci poskytnutej MSP 50 % oprávnených nákladov, podľa toho, ktorá suma je vyššia. Na účely výpočtu výšky pomoci sa za príjemcu považuje osoba, ktorá prijíma služby.

| (198) | Komisia zastáva názor, že v prípade uvedených opatrení sa ustanovenia bodu 14 usmernení na roky 2000 – 2006 rovnako uplatňujú na pomoc poskytnutú v súvislosti s činnosťami týkajúcimi sa [primárnej] výroby, ako aj spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov. Vyplýva to zo znenia bodu 2.1 usmernení na roky 2000 – 2006 a zo skutočnosti, že v bode 14 sa v tejto súvislosti nestanovuje žiadne obmedzenie. |
| --- | --- |

(198)

Komisia zastáva názor, že v prípade uvedených opatrení sa ustanovenia bodu 14 usmernení na roky 2000 – 2006 rovnako uplatňujú na pomoc poskytnutú v súvislosti s činnosťami týkajúcimi sa [primárnej] výroby, ako aj spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov. Vyplýva to zo znenia bodu 2.1 usmernení na roky 2000 – 2006 a zo skutočnosti, že v bode 14 sa v tejto súvislosti nestanovuje žiadne obmedzenie.

| (199) | Komisia predpokladá, že takéto opatrenia prispievajú k dlhodobej životaschopnosti sektora, pričom majú len veľmi obmedzené účinky na hospodársku súťaž (bod 14.1 druhá veta usmernení na roky 2000 – 2006). |
| --- | --- |

(199)

Komisia predpokladá, že takéto opatrenia prispievajú k dlhodobej životaschopnosti sektora, pričom majú len veľmi obmedzené účinky na hospodársku súťaž (bod 14.1 druhá veta usmernení na roky 2000 – 2006).

| (200) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti určitých opatrení s vnútorným trhom v príslušnom období (67). |
| --- | --- |

(200)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti určitých opatrení s vnútorným trhom v príslušnom období (67).

67

BY 3

BY 3

| (201) | Združenie Verband der Milcherzeuger e.V. (VMB) získalo finančné prostriedky na zber materiálov a technických informácií všeobecnej povahy, ako aj na uverejňovanie a poskytovanie všeobecných informácií o témach súvisiacich s mliekarenským priemyslom. Na poskytnutú pomoc sa vzťahujú pravidlá poskytovania technickej pomoci. |
| --- | --- |

(201)

Združenie Verband der Milcherzeuger e.V. (VMB) získalo finančné prostriedky na zber materiálov a technických informácií všeobecnej povahy, ako aj na uverejňovanie a poskytovanie všeobecných informácií o témach súvisiacich s mliekarenským priemyslom. Na poskytnutú pomoc sa vzťahujú pravidlá poskytovania technickej pomoci.

| (202) | Subvencované náklady (šírenie vedeckých poznatkov a poskytovanie faktických informácií o systémoch kvality – odôvodnenie 32 tohto rozhodnutia) zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1. |
| --- | --- |

(202)

Subvencované náklady (šírenie vedeckých poznatkov a poskytovanie faktických informácií o systémoch kvality – odôvodnenie 32 tohto rozhodnutia) zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1.

| (203) | Opatrenie bolo otvorené všetkým oprávneným fyzickým a právnickým osobám v príslušnej oblasti a granty boli nižšie ako 100 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia (odôvodnenie 35 v spojení s odôvodnením 37 tohto rozhodnutia). Požiadavky stanovené v bodoch 14.2 a 14.3 sú splnené. |
| --- | --- |

(203)

Opatrenie bolo otvorené všetkým oprávneným fyzickým a právnickým osobám v príslušnej oblasti a granty boli nižšie ako 100 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia (odôvodnenie 35 v spojení s odôvodnením 37 tohto rozhodnutia). Požiadavky stanovené v bodoch 14.2 a 14.3 sú splnené.

| (204) | Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené. |
| --- | --- |

(204)

Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené.

BY 10

BY 10

| (205) | Na pomoc poskytovanú na výmenu odborných znalostí a poznatkov o témach týkajúcich sa mlieka sa vzťahujú pravidlá poskytovania technickej pomoci. |
| --- | --- |

(205)

Na pomoc poskytovanú na výmenu odborných znalostí a poznatkov o témach týkajúcich sa mlieka sa vzťahujú pravidlá poskytovania technickej pomoci.

| (206) | Subvencované náklady, ktoré vznikli pri poskytovaní informácií vo forme pripomienok, prednášok a publikácií (pozri odôvodnenie 148), zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(206)

Subvencované náklady, ktoré vznikli pri poskytovaní informácií vo forme pripomienok, prednášok a publikácií (pozri odôvodnenie 148), zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (207) | Ide o všeobecné informačné opatrenie zamerané na mliekarenský priemysel, ktoré bolo otvorené všetkým oprávneným fyzickým a právnickým osobám v príslušnej oblasti. Z celkových ročných výdavkov, ktoré nemecké orgány poskytli na opatrenia BY 3 a BY 10 (pozri odôvodnenie 41), vyplýva, že subvencie v žiadnom prípade nepresiahli 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov. Podmienky stanovené v bodoch 14.2 a 14.3 sú preto splnené. |
| --- | --- |

(207)

Ide o všeobecné informačné opatrenie zamerané na mliekarenský priemysel, ktoré bolo otvorené všetkým oprávneným fyzickým a právnickým osobám v príslušnej oblasti. Z celkových ročných výdavkov, ktoré nemecké orgány poskytli na opatrenia BY 3 a BY 10 (pozri odôvodnenie 41), vyplýva, že subvencie v žiadnom prípade nepresiahli 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov. Podmienky stanovené v bodoch 14.2 a 14.3 sú preto splnené.

| (208) | Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené. |
| --- | --- |

(208)

Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené.

BW 4

BW 4

| (209) | Opatrenia slúžia na všeobecné a rozsiahle šírenie súčasných vedeckých poznatkov o vlastnostiach mlieka a mliečnych výrobkov. Považujú sa za technickú pomoc, ktorá bola v prospech celého mliekarenského sektora. Subvencované náklady (pozri odôvodnenie 42) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1. |
| --- | --- |

(209)

Opatrenia slúžia na všeobecné a rozsiahle šírenie súčasných vedeckých poznatkov o vlastnostiach mlieka a mliečnych výrobkov. Považujú sa za technickú pomoc, ktorá bola v prospech celého mliekarenského sektora. Subvencované náklady (pozri odôvodnenie 42) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1.

| (210) | Opatrenia neboli obmedzené na určitú skupinu, ale boli dostupné pre všetky oprávnené fyzické a právnické osoby v danej oblasti, a to na základe objektívne vymedzených kritérií (odôvodnenie 46). Podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené. Výška pomoci bola nižšia ako limit 100 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia stanovený v bode 14.3 (odôvodnenie 46). Podmienky stanovené v bode 14.3 sú splnené. |
| --- | --- |

(210)

Opatrenia neboli obmedzené na určitú skupinu, ale boli dostupné pre všetky oprávnené fyzické a právnické osoby v danej oblasti, a to na základe objektívne vymedzených kritérií (odôvodnenie 46). Podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené. Výška pomoci bola nižšia ako limit 100 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia stanovený v bode 14.3 (odôvodnenie 46). Podmienky stanovené v bode 14.3 sú splnené.

| (211) | Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené. |
| --- | --- |

(211)

Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené.

BB 1

BB 1

| (212) | Počas obdobia rokov 2001 – 2006 Brandenbursko financovalo poradenské poplatky v rámci opatrenia známeho ako „Zlepšovanie hygieny“. Medzi oblasti, na ktoré bolo zamerané, patrilo zdravie zvierat, zlepšenie hygieny mlieka a kvality surového mlieka, ako aj analýza zníženia produktivity. |
| --- | --- |

(212)

Počas obdobia rokov 2001 – 2006 Brandenbursko financovalo poradenské poplatky v rámci opatrenia známeho ako „Zlepšovanie hygieny“. Medzi oblasti, na ktoré bolo zamerané, patrilo zdravie zvierat, zlepšenie hygieny mlieka a kvality surového mlieka, ako aj analýza zníženia produktivity.

| (213) | Príslušné opatrenie preto patrí do pôsobnosti bodu 14 (Poskytovanie technickej pomoci) usmernení na roky 2000 – 2006. Subvencované náklady (poradenské poplatky) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1. |
| --- | --- |

(213)

Príslušné opatrenie preto patrí do pôsobnosti bodu 14 (Poskytovanie technickej pomoci) usmernení na roky 2000 – 2006. Subvencované náklady (poradenské poplatky) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1.

| (214) | Nemecké orgány vo svojom oznámení z 27. februára 2015 potvrdili, že predmetné poradenské služby (komplexné a osobitné poradenstvo) mohli v zásade využiť všetci výrobcovia mlieka v spolkovej krajine (pozri odôvodnenie 49). Navyše v tom istom oznámení Nemecko vysvetlilo, že v rámci opatrenia BB 1 nedošlo k prekročeniu prahovej hodnoty 100 000 EUR na spoločnosť počas trojročného obdobia (pozri odôvodnenie 49). Opatrenie preto spĺňa podmienky stanovené v bodoch 14.2 a 14.3. |
| --- | --- |

(214)

Nemecké orgány vo svojom oznámení z 27. februára 2015 potvrdili, že predmetné poradenské služby (komplexné a osobitné poradenstvo) mohli v zásade využiť všetci výrobcovia mlieka v spolkovej krajine (pozri odôvodnenie 49). Navyše v tom istom oznámení Nemecko vysvetlilo, že v rámci opatrenia BB 1 nedošlo k prekročeniu prahovej hodnoty 100 000 EUR na spoločnosť počas trojročného obdobia (pozri odôvodnenie 49). Opatrenie preto spĺňa podmienky stanovené v bodoch 14.2 a 14.3.

| (215) | Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené. |
| --- | --- |

(215)

Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené.

BB 3

BB 3

| (216) | Združenia Landesvereinigung der Milchwirtschaft Brandenburg-Berlin e. V. (LVMB) a Landesbauernverband Brandenburg e.V. (LBV) vykonali opatrenia zamerané na poskytovanie informácií o hospodárskych otázkach a šírenie novo získaných informácií a poznatkov týkajúcich sa otázok súvisiacich s mliekarenským sektorom. Okrem toho organizovali súťaže. Tieto opatrenia predstavujú technickú pomoc. |
| --- | --- |

(216)

Združenia Landesvereinigung der Milchwirtschaft Brandenburg-Berlin e. V. (LVMB) a Landesbauernverband Brandenburg e.V. (LBV) vykonali opatrenia zamerané na poskytovanie informácií o hospodárskych otázkach a šírenie novo získaných informácií a poznatkov týkajúcich sa otázok súvisiacich s mliekarenským sektorom. Okrem toho organizovali súťaže. Tieto opatrenia predstavujú technickú pomoc.

| (217) | Subvencované náklady (poskytovanie informácií a organizovanie súťaží – odôvodnenie 50) zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(217)

Subvencované náklady (poskytovanie informácií a organizovanie súťaží – odôvodnenie 50) zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (218) | Pomoc nebola obmedzená na vybrané skupiny. Bod 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 je preto splnený. |
| --- | --- |

(218)

Pomoc nebola obmedzená na vybrané skupiny. Bod 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 je preto splnený.

| (219) | V roku 2006 združenie LVMB použilo z poplatku za mlieko sumu 463 EUR na vyznamenanie zaslúžilých podnikov z Brandenburska (pozri odôvodnenie 53). Okrem toho združenie LBV dostalo zo štátnych prostriedkov v roku 2006 grant vo výške 20 000 EUR na poskytovanie poradenstva výrobcom mlieka (pozri odôvodnenie 54). Podľa Nemecka boli postupy v predchádzajúcich rokoch podobné (pozri odôvodnenie 54). Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že v rámci týchto dvoch opatrení nedošlo v období rokov 2001 – 2006 k prekročeniu hornej prahovej hodnoty 100 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia. Bod 14.3 usmernení je preto splnený. |
| --- | --- |

(219)

V roku 2006 združenie LVMB použilo z poplatku za mlieko sumu 463 EUR na vyznamenanie zaslúžilých podnikov z Brandenburska (pozri odôvodnenie 53). Okrem toho združenie LBV dostalo zo štátnych prostriedkov v roku 2006 grant vo výške 20 000 EUR na poskytovanie poradenstva výrobcom mlieka (pozri odôvodnenie 54). Podľa Nemecka boli postupy v predchádzajúcich rokoch podobné (pozri odôvodnenie 54). Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že v rámci týchto dvoch opatrení nedošlo v období rokov 2001 – 2006 k prekročeniu hornej prahovej hodnoty 100 000 EUR na príjemcu počas trojročného obdobia. Bod 14.3 usmernení je preto splnený.

| (220) | Opatrenie BB 3 preto spĺňa požiadavky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(220)

Opatrenie BB 3 preto spĺňa požiadavky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006.

HE 2

HE 2

| (221) | Hesensko poskytlo finančnú podporu združeniu Landesvereinigung für Milch und Milcherzeugnisse Hessen e.V. (LVMH) na opatrenie „Fortbildung für Erzeuger durch das Innovationsteam“ (Odborná príprava výrobcov zabezpečovaná tímom pre inovácie). V rámci tohto opatrenia združenie LVMH poskytlo informácie vo forme článkov a organizovanej odbornej prípravy pre poľnohospodárov a poľnohospodárskych pracovníkov. Tieto činnosti sa klasifikujú ako technická pomoc. |
| --- | --- |

(221)

Hesensko poskytlo finančnú podporu združeniu Landesvereinigung für Milch und Milcherzeugnisse Hessen e.V. (LVMH) na opatrenie „Fortbildung für Erzeuger durch das Innovationsteam“ (Odborná príprava výrobcov zabezpečovaná tímom pre inovácie). V rámci tohto opatrenia združenie LVMH poskytlo informácie vo forme článkov a organizovanej odbornej prípravy pre poľnohospodárov a poľnohospodárskych pracovníkov. Tieto činnosti sa klasifikujú ako technická pomoc.

| (222) | Oprávnené náklady (odôvodnenie 57) zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1 prvej zarážke usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(222)

Oprávnené náklady (odôvodnenie 57) zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1 prvej zarážke usmernení na roky 2000 – 2006.

| (223) | Pomoc nebola obmedzená na vybrané skupiny (odôvodnenie 57). To potvrdilo aj združenie LVMH vo svojich pripomienkach zo 4. februára 2014, podľa ktorých každý poľnohospodár alebo poľnohospodársky pracovník mal možnosť zúčastniť sa na odbornej príprave za rovnakých podmienok (pozri odôvodnenie 149). Požiadavky stanovené v bode 14.2 usmernení sú preto splnené. |
| --- | --- |

(223)

Pomoc nebola obmedzená na vybrané skupiny (odôvodnenie 57). To potvrdilo aj združenie LVMH vo svojich pripomienkach zo 4. februára 2014, podľa ktorých každý poľnohospodár alebo poľnohospodársky pracovník mal možnosť zúčastniť sa na odbornej príprave za rovnakých podmienok (pozri odôvodnenie 149). Požiadavky stanovené v bode 14.2 usmernení sú preto splnené.

| (224) | Výška poskytnutej pomoci bola v období troch rokov nižšia ako 100 000 EUR na príjemcu (pozri odôvodnenie 57). Bod 14.3 usmernení je takisto splnený. |
| --- | --- |

(224)

Výška poskytnutej pomoci bola v období troch rokov nižšia ako 100 000 EUR na príjemcu (pozri odôvodnenie 57). Bod 14.3 usmernení je takisto splnený.

| (225) | Opatrenie HE 2 preto spĺňa požiadavky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(225)

Opatrenie HE 2 preto spĺňa požiadavky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006.

HE 3

HE 3

| (226) | Tím združenia LVMH pre výživu šíril vedecké poznatky všeobecne zrozumiteľnou formou, organizoval informačné podujatia a kampane a vykonával činnosti týkajúce sa vzťahov s verejnosťou (ktoré neboli zamerané na konkrétne podniky) súvisiace s výrobou, ošetrením a spracovaním mlieka a mliečnych výrobkov. |
| --- | --- |

(226)

Tím združenia LVMH pre výživu šíril vedecké poznatky všeobecne zrozumiteľnou formou, organizoval informačné podujatia a kampane a vykonával činnosti týkajúce sa vzťahov s verejnosťou (ktoré neboli zamerané na konkrétne podniky) súvisiace s výrobou, ošetrením a spracovaním mlieka a mliečnych výrobkov.

| (227) | Združenie LVMH vo svojich pripomienkach zo 4. februára 2014 poznamenalo, že tieto opatrenia sa sústreďovali na zvyšovanie informovanosti a vzdelávanie spotrebiteľov, pričom vzdelávanie spotrebiteľov prebiehalo na neutrálnej úrovni nezávislej od mliekarní. Komisia sa napriek tomu domnieva, že opatrenia na podporu šírenia vedeckých poznatkov a organizovanie kampaní by sa mali považovať za technickú pomoc, ktorá je v prospech celého mliekarenského sektora (pozri odôvodnenie 173). |
| --- | --- |

(227)

Združenie LVMH vo svojich pripomienkach zo 4. februára 2014 poznamenalo, že tieto opatrenia sa sústreďovali na zvyšovanie informovanosti a vzdelávanie spotrebiteľov, pričom vzdelávanie spotrebiteľov prebiehalo na neutrálnej úrovni nezávislej od mliekarní. Komisia sa napriek tomu domnieva, že opatrenia na podporu šírenia vedeckých poznatkov a organizovanie kampaní by sa mali považovať za technickú pomoc, ktorá je v prospech celého mliekarenského sektora (pozri odôvodnenie 173).

| (228) | Subvencované náklady (odôvodnenie 59) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1. |
| --- | --- |

(228)

Subvencované náklady (odôvodnenie 59) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1.

| (229) | Opatrenia neboli obmedzené na vybranú skupinu (odôvodnenie 61). Podmienky stanovené v bode 14.2 sú splnené. |
| --- | --- |

(229)

Opatrenia neboli obmedzené na vybranú skupinu (odôvodnenie 61). Podmienky stanovené v bode 14.2 sú splnené.

| (230) | Výška grantov bola nižšia ako horná prahová hodnota stanovená v bode 14.3 (pozri odôvodnenie 61). |
| --- | --- |

(230)

Výška grantov bola nižšia ako horná prahová hodnota stanovená v bode 14.3 (pozri odôvodnenie 61).

| (231) | Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade opatrenia HE 3 splnené. |
| --- | --- |

(231)

Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade opatrenia HE 3 splnené.

HE 9

HE 9

| (232) | Hesensko poskytlo združeniu LVMH finančnú pomoc na opatrenie „Odborná príprava mladých prvovýrobcov mlieka“ (pozri odôvodnenie 62). Odborná príprava mladých prvovýrobcov mlieka by sa mala považovať za technickú pomoc. |
| --- | --- |

(232)

Hesensko poskytlo združeniu LVMH finančnú pomoc na opatrenie „Odborná príprava mladých prvovýrobcov mlieka“ (pozri odôvodnenie 62). Odborná príprava mladých prvovýrobcov mlieka by sa mala považovať za technickú pomoc.

| (233) | Oprávnené náklady (odôvodnenie 62) zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1 prvej zarážke usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(233)

Oprávnené náklady (odôvodnenie 62) zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1 prvej zarážke usmernení na roky 2000 – 2006.

| (234) | Kurzy odbornej prípravy sú otvorené všetkým výrobcom (odôvodnenie 64). To potvrdilo aj združenie LVMH vo svojich pripomienkach zo 4. februára 2014, podľa ktorých každý poľnohospodár alebo poľnohospodársky pracovník mal možnosť zúčastniť sa na odbornej príprave za rovnakých podmienok (pozri odôvodnenie 149). Aj toto opatrenie je preto v súlade s požiadavkami bodu 14.2. |
| --- | --- |

(234)

Kurzy odbornej prípravy sú otvorené všetkým výrobcom (odôvodnenie 64). To potvrdilo aj združenie LVMH vo svojich pripomienkach zo 4. februára 2014, podľa ktorých každý poľnohospodár alebo poľnohospodársky pracovník mal možnosť zúčastniť sa na odbornej príprave za rovnakých podmienok (pozri odôvodnenie 149). Aj toto opatrenie je preto v súlade s požiadavkami bodu 14.2.

| (235) | Celkové výdavky v súvislosti s opatrením HE 9 v období rokov 2001 – 2006 predstavovali približne 35 000 EUR (pozri odôvodnenie 64). Preto nemohlo dôjsť k prekročeniu hornej prahovej hodnoty 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov (bod 14.3). |
| --- | --- |

(235)

Celkové výdavky v súvislosti s opatrením HE 9 v období rokov 2001 – 2006 predstavovali približne 35 000 EUR (pozri odôvodnenie 64). Preto nemohlo dôjsť k prekročeniu hornej prahovej hodnoty 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov (bod 14.3).

| (236) | Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade opatrenia HE 9 splnené. |
| --- | --- |

(236)

Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade opatrenia HE 9 splnené.

NI 5

NI 5

| (237) | Dolné Sasko poskytlo združeniu Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen e.V. (LVMN) finančnú podporu na účasť na veľtrhoch a výstavách a na prípravu vedeckých informácií ľahko zrozumiteľnou formou (pozri odôvodnenie 65). Účasť na veľtrhoch a výstavách a príprava vedeckých informácií sa považuje za technickú pomoc. |
| --- | --- |

(237)

Dolné Sasko poskytlo združeniu Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen e.V. (LVMN) finančnú podporu na účasť na veľtrhoch a výstavách a na prípravu vedeckých informácií ľahko zrozumiteľnou formou (pozri odôvodnenie 65). Účasť na veľtrhoch a výstavách a príprava vedeckých informácií sa považuje za technickú pomoc.

| (238) | Náklady na prenájom a vybavenie výstavných priestorov, ako aj náklady na uverejňovanie faktických informácií sú oprávnené náklady podľa bodu 14.1 (prvá zarážka). |
| --- | --- |

(238)

Náklady na prenájom a vybavenie výstavných priestorov, ako aj náklady na uverejňovanie faktických informácií sú oprávnené náklady podľa bodu 14.1 (prvá zarážka).

| (239) | Podľa nemeckých orgánov bolo opatrenie zamerané na sponzorovanie výstavného stánku združenia LVMN (pozri odôvodnenie 66), z ktorého mali prospech všetky mliekárne v Dolnom Sasku (v priemere približne 17 500 podnikov v období rokov 2001 – 2006) (pozri odôvodnenie 67). Opatrenie bolo teda otvorené všetkým mliekarňam a podmienky uvedené v bode 14.2 sú splnené. |
| --- | --- |

(239)

Podľa nemeckých orgánov bolo opatrenie zamerané na sponzorovanie výstavného stánku združenia LVMN (pozri odôvodnenie 66), z ktorého mali prospech všetky mliekárne v Dolnom Sasku (v priemere približne 17 500 podnikov v období rokov 2001 – 2006) (pozri odôvodnenie 67). Opatrenie bolo teda otvorené všetkým mliekarňam a podmienky uvedené v bode 14.2 sú splnené.

| (240) | Hoci Nemecko vo svojich pripomienkach nepotvrdilo, že opatrenie bolo obmedzené na maximálne 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov, Komisia sa domnieva, že táto horná prahová hodnota v prípade podpory výstavného stánku v prospech všetkých mliekarní v Dolnom Sasku nemohla byť prekročená. Podmienky bodu 14.3 sú preto splnené. |
| --- | --- |

(240)

Hoci Nemecko vo svojich pripomienkach nepotvrdilo, že opatrenie bolo obmedzené na maximálne 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov, Komisia sa domnieva, že táto horná prahová hodnota v prípade podpory výstavného stánku v prospech všetkých mliekarní v Dolnom Sasku nemohla byť prekročená. Podmienky bodu 14.3 sú preto splnené.

| (241) | Opatrenie NI 5 preto spĺňa požiadavky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(241)

Opatrenie NI 5 preto spĺňa požiadavky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006.

NI 6 (2002 – 2003)

NI 6 (2002 – 2003)

| (242) | Dolné Sasko poskytlo finančnú podporu na účasť spracovateľských podnikov (mliekarní) na veľtrhoch. Financovanie účasti podnikov na veľtrhoch sa považuje za formu technickej pomoci. |
| --- | --- |

(242)

Dolné Sasko poskytlo finančnú podporu na účasť spracovateľských podnikov (mliekarní) na veľtrhoch. Financovanie účasti podnikov na veľtrhoch sa považuje za formu technickej pomoci.

| (243) | Nemecké orgány ubezpečili, že v roku 2001, t. j. v hlavnom období preskúmania, sa vo vzťahu k príjemcom neprijali žiadne právne záväzky (68). Takisto uviedli, že predmetné opatrenie bolo od 26. novembra 2003 založené na schválenej štátnej pomoci č. 200/2003 (pozri odôvodnenie 68). Posúdenie predmetného opatrenia sa preto vzťahuje iba na obdobie od 1. januára 2002 do 26. novembra 2003. |
| --- | --- |

(243)

Nemecké orgány ubezpečili, že v roku 2001, t. j. v hlavnom období preskúmania, sa vo vzťahu k príjemcom neprijali žiadne právne záväzky (68). Takisto uviedli, že predmetné opatrenie bolo od 26. novembra 2003 založené na schválenej štátnej pomoci č. 200/2003 (pozri odôvodnenie 68). Posúdenie predmetného opatrenia sa preto vzťahuje iba na obdobie od 1. januára 2002 do 26. novembra 2003.

68

| (244) | Oprávnené náklady (odôvodnenie 68) zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1 prvej zarážke usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(244)

Oprávnené náklady (odôvodnenie 68) zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1 prvej zarážke usmernení na roky 2000 – 2006.

| (245) | Nemecké orgány ubezpečili, že opatrenie NI 6 bolo otvorené pre všetky spoločnosti v oblasti spracovania a odbytu mliečnych výrobkov a udeľovalo sa na základe objektívnych kritérií. Okrem toho opatrenie nebolo viazané na členstvo v organizácii výrobcov alebo v iných poľnohospodárskych organizáciách (pozri odôvodnenie 70). Podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené. |
| --- | --- |

(245)

Nemecké orgány ubezpečili, že opatrenie NI 6 bolo otvorené pre všetky spoločnosti v oblasti spracovania a odbytu mliečnych výrobkov a udeľovalo sa na základe objektívnych kritérií. Okrem toho opatrenie nebolo viazané na členstvo v organizácii výrobcov alebo v iných poľnohospodárskych organizáciách (pozri odôvodnenie 70). Podmienky stanovené v bode 14.2 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené.

| (246) | Maximálna intenzita pomoci v prípade predmetného opatrenia v príslušnom období predstavovala 48 % (pozri odôvodnenie 71). Podľa nemeckých orgánov iba jedna spoločnosť (Nordmilch eG) dostala celkovú sumu pomoci presahujúcu 100 000 EUR. Podľa tých istých orgánov spoločnosť Nordmilch eG nespĺňa definíciu MSP. S výnimkou pomoci poskytnutej spoločnosti Nordmilch eG sú preto požiadavky stanovené v bode 14.3 splnené. |
| --- | --- |

(246)

Maximálna intenzita pomoci v prípade predmetného opatrenia v príslušnom období predstavovala 48 % (pozri odôvodnenie 71). Podľa nemeckých orgánov iba jedna spoločnosť (Nordmilch eG) dostala celkovú sumu pomoci presahujúcu 100 000 EUR. Podľa tých istých orgánov spoločnosť Nordmilch eG nespĺňa definíciu MSP. S výnimkou pomoci poskytnutej spoločnosti Nordmilch eG sú preto požiadavky stanovené v bode 14.3 splnené.

| (247) | Spoločnosť Nordmilch eG s približne 2 500 zamestnancami a obratom približne 1,9 miliardy EUR bola jedným z najväčších mliekarenských podnikov v Nemecku (69). Vzhľadom na tieto údaje nespĺňa definíciu malého a stredného podniku podľa Komisie uvedenú v bode 14.3 (70). Podľa bodu 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006 teda mala dostať celkovú sumu pomoci nepresahujúcu 100 000 EUR počas obdobia troch rokov. Pomoc poskytnutá spoločnosti Nordmilch eG preto nespĺňa požiadavky stanovené v bode 14.3 (71). |
| --- | --- |

(247)

Spoločnosť Nordmilch eG s približne 2 500 zamestnancami a obratom približne 1,9 miliardy EUR bola jedným z najväčších mliekarenských podnikov v Nemecku (69). Vzhľadom na tieto údaje nespĺňa definíciu malého a stredného podniku podľa Komisie uvedenú v bode 14.3 (70). Podľa bodu 14.3 usmernení na roky 2000 – 2006 teda mala dostať celkovú sumu pomoci nepresahujúcu 100 000 EUR počas obdobia troch rokov. Pomoc poskytnutá spoločnosti Nordmilch eG preto nespĺňa požiadavky stanovené v bode 14.3 (71).

69

70

71

| (248) | Opatrenie NI 6 tak v zásade spĺňa požiadavky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(248)

Opatrenie NI 6 tak v zásade spĺňa požiadavky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (249) | Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú spoločnosti Nordmilch eG v období rokov 2002 – 2003, opatrenie NI 6 nespĺňa požiadavky stanovené v bode 14 usmernení. |
| --- | --- |

(249)

Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú spoločnosti Nordmilch eG v období rokov 2002 – 2003, opatrenie NI 6 nespĺňa požiadavky stanovené v bode 14 usmernení.

NI 7

NI 7

| (250) | Dolné Sasko poskytlo finančnú pomoc na všeobecné informačné podujatia pre spotrebiteľov na tému mlieko ako potravina, ktoré realizovalo združenie LVMN. Všeobecné informačné podujatia na tému mlieko predstavujú pomoc, ktorá je v prospech celého mliekarenského sektora (pozri odôvodnenie 173). Vzťahujú sa na ňu pravidlá poskytovania technickej pomoci v súlade s bodom 14 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(250)

Dolné Sasko poskytlo finančnú pomoc na všeobecné informačné podujatia pre spotrebiteľov na tému mlieko ako potravina, ktoré realizovalo združenie LVMN. Všeobecné informačné podujatia na tému mlieko predstavujú pomoc, ktorá je v prospech celého mliekarenského sektora (pozri odôvodnenie 173). Vzťahujú sa na ňu pravidlá poskytovania technickej pomoci v súlade s bodom 14 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (251) | Subvencované náklady (odôvodnenie 72) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1. |
| --- | --- |

(251)

Subvencované náklady (odôvodnenie 72) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1.

| (252) | Toto opatrenie nebolo obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovalo celý mliekarenský sektor (odôvodnenie 75). Aj toto opatrenie preto bolo v súlade s požiadavkami bodu 14.2. |
| --- | --- |

(252)

Toto opatrenie nebolo obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovalo celý mliekarenský sektor (odôvodnenie 75). Aj toto opatrenie preto bolo v súlade s požiadavkami bodu 14.2.

| (253) | Podľa nemeckých orgánov bola v rámci opatrenia NI 7 pridelená priemerná suma vo výške 395 EUR na príjemcu počas celého obdobia (pozri odôvodnenie 76). Výška pomoci bola teda výrazne nižšia ako limit uvedený v bode 14.3. |
| --- | --- |

(253)

Podľa nemeckých orgánov bola v rámci opatrenia NI 7 pridelená priemerná suma vo výške 395 EUR na príjemcu počas celého obdobia (pozri odôvodnenie 76). Výška pomoci bola teda výrazne nižšia ako limit uvedený v bode 14.3.

| (254) | Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade opatrenia NI 7 splnené. |
| --- | --- |

(254)

Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade opatrenia NI 7 splnené.

NW 4 a NW 5

NW 4 a NW 5

| (255) | Severné Porýnie-Vestfálsko poskytlo finančnú podporu združeniam Landesvereinigung der Milchwirtschaft Nordrhein-Westfalen e.V. (LVMNRW) a Landwirtschaftsverbände Rheinland und Westfalen-Lippe na informačné podujatia a akcie v oblasti všeobecného vzdelávania spotrebiteľov a v súvislosti s používaním mlieka a mliečnych výrobkov a ich všeobecnými vlastnosťami (čiastkové opatrenie NW 4). Severné Porýnie-Vestfálsko poskytlo ďalšiu finančnú podporu na podujatia zamerané na výmenu poznatkov o otázkach týkajúcich sa mliekarenského priemyslu medzi výrobcami mlieka (čiastkové opatrenie NW 5). |
| --- | --- |

(255)

Severné Porýnie-Vestfálsko poskytlo finančnú podporu združeniam Landesvereinigung der Milchwirtschaft Nordrhein-Westfalen e.V. (LVMNRW) a Landwirtschaftsverbände Rheinland und Westfalen-Lippe na informačné podujatia a akcie v oblasti všeobecného vzdelávania spotrebiteľov a v súvislosti s používaním mlieka a mliečnych výrobkov a ich všeobecnými vlastnosťami (čiastkové opatrenie NW 4). Severné Porýnie-Vestfálsko poskytlo ďalšiu finančnú podporu na podujatia zamerané na výmenu poznatkov o otázkach týkajúcich sa mliekarenského priemyslu medzi výrobcami mlieka (čiastkové opatrenie NW 5).

| (256) | Informačné podujatia a akcie v oblasti všeobecného vzdelávania spotrebiteľov (NW 4) a podujatia organizované na účely výmeny poznatkov medzi výrobcami (NZ 5) predstavujú štátnu pomoc, ktorá je v prospech celého mliekarenského sektora (pozri odôvodnenie 173). Táto pomoc by sa navyše mala považovať za selektívnu, pretože z nej má prospech iba jediný sektor (t. j. mliekarenský priemysel) (pozri odôvodnenie 175). Predmetné opatrenia sa považujú za technickú pomoc. |
| --- | --- |

(256)

Informačné podujatia a akcie v oblasti všeobecného vzdelávania spotrebiteľov (NW 4) a podujatia organizované na účely výmeny poznatkov medzi výrobcami (NZ 5) predstavujú štátnu pomoc, ktorá je v prospech celého mliekarenského sektora (pozri odôvodnenie 173). Táto pomoc by sa navyše mala považovať za selektívnu, pretože z nej má prospech iba jediný sektor (t. j. mliekarenský priemysel) (pozri odôvodnenie 175). Predmetné opatrenia sa považujú za technickú pomoc.

| (257) | Subvencované náklady na organizovanie a riadenie podujatí, konzultácie, vzdelávanie a odbornú prípravu súvisiacu s problematikou mliekarenského priemyslu (pozri odôvodnenie 79) zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1. |
| --- | --- |

(257)

Subvencované náklady na organizovanie a riadenie podujatí, konzultácie, vzdelávanie a odbornú prípravu súvisiacu s problematikou mliekarenského priemyslu (pozri odôvodnenie 79) zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 14.1.

| (258) | Opatrenia boli zamerané na všetky poľnohospodárske podniky, ktoré chovali dojnice (pozri odôvodnenie 81), a teda spĺňali podmienky stanovené v bode 14.2. |
| --- | --- |

(258)

Opatrenia boli zamerané na všetky poľnohospodárske podniky, ktoré chovali dojnice (pozri odôvodnenie 81), a teda spĺňali podmienky stanovené v bode 14.2.

| (259) | Na základe celkových výdavkov na obe opatrenia počas obdobia vyšetrovania a priemerného počtu mliekarní v Severnom Porýní-Vestfálsku boli sumy pomoci poskytnutej na príjemcu oveľa nižšie, ako je limit stanovený v bode 14.3 (pozri odôvodnenie 81). |
| --- | --- |

(259)

Na základe celkových výdavkov na obe opatrenia počas obdobia vyšetrovania a priemerného počtu mliekarní v Severnom Porýní-Vestfálsku boli sumy pomoci poskytnutej na príjemcu oveľa nižšie, ako je limit stanovený v bode 14.3 (pozri odôvodnenie 81).

| (260) | Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade opatrení NW 4 a NW 5 splnené. |
| --- | --- |

(260)

Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade opatrení NW 4 a NW 5 splnené.

NW 6

NW 6

| (261) | Severné Porýnie-Vestfálsko poskytlo združeniu Vereinigung der Milchindustrie LVMNRW finančnú podporu na zber, analýzu a uverejňovanie relevantných údajov týkajúcich sa trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami (ako sú oznámenia a správy o trhu). |
| --- | --- |

(261)

Severné Porýnie-Vestfálsko poskytlo združeniu Vereinigung der Milchindustrie LVMNRW finančnú podporu na zber, analýzu a uverejňovanie relevantných údajov týkajúcich sa trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami (ako sú oznámenia a správy o trhu).

| (262) | Uverejňovanie vecných a vedeckých informácií vo forme oznámení a správ o trhu predstavuje technickú pomoc, a preto sa uplatňuje bod 14 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(262)

Uverejňovanie vecných a vedeckých informácií vo forme oznámení a správ o trhu predstavuje technickú pomoc, a preto sa uplatňuje bod 14 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (263) | Subvencované náklady (odôvodnenie 82) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1. |
| --- | --- |

(263)

Subvencované náklady (odôvodnenie 82) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1.

| (264) | Publikácie boli bezplatne ponúkané každému, čím splnili podmienky stanovené v bode 14.2. |
| --- | --- |

(264)

Publikácie boli bezplatne ponúkané každému, čím splnili podmienky stanovené v bode 14.2.

| (265) | Na základe celkových výdavkov na opatrenie NW 6 počas obdobia vyšetrovania a priemerného počtu mliekarní v Severnom Porýní-Vestfálsku boli sumy pomoci poskytnutej na príjemcu oveľa nižšie, ako je limit stanovený v bode 14.3 (pozri odôvodnenie 85). |
| --- | --- |

(265)

Na základe celkových výdavkov na opatrenie NW 6 počas obdobia vyšetrovania a priemerného počtu mliekarní v Severnom Porýní-Vestfálsku boli sumy pomoci poskytnutej na príjemcu oveľa nižšie, ako je limit stanovený v bode 14.3 (pozri odôvodnenie 85).

| (266) | Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade opatrenia NW 6 splnené. |
| --- | --- |

(266)

Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade opatrenia NW 6 splnené.

RP 1 a SL 2

RP 1 a SL 2

| (267) | Porýnie-Falcko a Sársko poskytli združeniam Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. (MILAG) a Landesvereinigung der Milchwirtschaft des Saarlandes e.V. (LVMS) finančnú podporu na informovanie spotrebiteľov vrátane šírenia vedeckých poznatkov, všeobecných faktických informácií o výrobkoch, ich prínosoch z hľadiska výživy a navrhovanom použití. |
| --- | --- |

(267)

Porýnie-Falcko a Sársko poskytli združeniam Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. (MILAG) a Landesvereinigung der Milchwirtschaft des Saarlandes e.V. (LVMS) finančnú podporu na informovanie spotrebiteľov vrátane šírenia vedeckých poznatkov, všeobecných faktických informácií o výrobkoch, ich prínosoch z hľadiska výživy a navrhovanom použití.

| (268) | Všeobecné informačné kampane o mlieku predstavujú pomoc, ktorá je v prospech celého mliekarenského sektora (pozri odôvodnenie 173). Vzťahujú sa na ňu pravidlá poskytovania technickej pomoci v súlade s bodom 14 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(268)

Všeobecné informačné kampane o mlieku predstavujú pomoc, ktorá je v prospech celého mliekarenského sektora (pozri odôvodnenie 173). Vzťahujú sa na ňu pravidlá poskytovania technickej pomoci v súlade s bodom 14 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (269) | Náklady subvencované v rámci tohto čiastkového opatrenia (pozri odôvodnenie 86) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1. |
| --- | --- |

(269)

Náklady subvencované v rámci tohto čiastkového opatrenia (pozri odôvodnenie 86) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1.

| (270) | Podľa nemeckých orgánov toto opatrenie nebolo obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovalo celý mliekarenský sektor (pozri odôvodnenie 90). To potvrdilo aj združenie MILAG vo svojich pripomienkach z 10. februára 2014 (pozri odôvodnenie 153). Podmienky bodu 14.2 sú preto splnené. |
| --- | --- |

(270)

Podľa nemeckých orgánov toto opatrenie nebolo obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovalo celý mliekarenský sektor (pozri odôvodnenie 90). To potvrdilo aj združenie MILAG vo svojich pripomienkach z 10. februára 2014 (pozri odôvodnenie 153). Podmienky bodu 14.2 sú preto splnené.

| (271) | Nemecko okrem toho tvrdilo, že celková výška pomoci poskytnutej počas trojročného obdobia bola výrazne pod hornou prahovou hodnotou 100 000 EUR na príjemcu (pozri odôvodnenie 91), čím sú splnené podmienky stanovené v bode 14.3. |
| --- | --- |

(271)

Nemecko okrem toho tvrdilo, že celková výška pomoci poskytnutej počas trojročného obdobia bola výrazne pod hornou prahovou hodnotou 100 000 EUR na príjemcu (pozri odôvodnenie 91), čím sú splnené podmienky stanovené v bode 14.3.

| (272) | Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené. |
| --- | --- |

(272)

Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto splnené.

RP 5 a SL 5

RP 5 a SL 5

| (273) | Porýnie-Falcko a Sársko poskytli združeniam Landeskontrollverband Rheinland-Pfalz e.V. (LKVRP) a LVMS finančnú podporu na programy poradenstva a odbornej prípravy pre výrobcov mlieka s cieľom zlepšiť hygienu zariadení na dojenie a kvalitu dodaného mlieka. Prebiehajúce poradenské služby boli z financovania vylúčené (pozri odôvodnenie 92). Poskytovanie poradenstva a odbornej prípravy výrobcom mlieka patrí do bodu 14 (Poskytovanie technickej pomoci) usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(273)

Porýnie-Falcko a Sársko poskytli združeniam Landeskontrollverband Rheinland-Pfalz e.V. (LKVRP) a LVMS finančnú podporu na programy poradenstva a odbornej prípravy pre výrobcov mlieka s cieľom zlepšiť hygienu zariadení na dojenie a kvalitu dodaného mlieka. Prebiehajúce poradenské služby boli z financovania vylúčené (pozri odôvodnenie 92). Poskytovanie poradenstva a odbornej prípravy výrobcom mlieka patrí do bodu 14 (Poskytovanie technickej pomoci) usmernení na roky 2000 – 2006.

| (274) | Subvencované náklady (pozri odôvodnenia 92 a 94) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1. |
| --- | --- |

(274)

Subvencované náklady (pozri odôvodnenia 92 a 94) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1.

| (275) | Podľa nemeckých orgánov mohli ponuku služieb poradenstva/odbornej prípravy využiť všetci výrobcovia mlieka v Porýní-Falcku/Sársku, keďže sa nevyžadovalo členstvo v združeniach LKVRP/LVMS (pozri odôvodnenie 94). (72) Požiadavky bodu 14.2 sú preto splnené. |
| --- | --- |

(275)

Podľa nemeckých orgánov mohli ponuku služieb poradenstva/odbornej prípravy využiť všetci výrobcovia mlieka v Porýní-Falcku/Sársku, keďže sa nevyžadovalo členstvo v združeniach LKVRP/LVMS (pozri odôvodnenie 94). (72) Požiadavky bodu 14.2 sú preto splnené.

72

| (276) | Priemerné sumy financovania za rok predstavovali približne 197 EUR (73) v Porýní-Falcku a približne 130 EUR v Sársku (pozri odôvodnenie 98). Horná prahová hodnota stanovená v bode 14.3 teda nemohla byť prekročená. |
| --- | --- |

(276)

Priemerné sumy financovania za rok predstavovali približne 197 EUR (73) v Porýní-Falcku a približne 130 EUR v Sársku (pozri odôvodnenie 98). Horná prahová hodnota stanovená v bode 14.3 teda nemohla byť prekročená.

73

| (277) | Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade predmetného opatrenia splnené. |
| --- | --- |

(277)

Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade predmetného opatrenia splnené.

TH 3 a TH 4

TH 3 a TH 4

| (278) | Durínsko poskytlo združeniu Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. (LVTM) finančnú podporu na účasť na obchodných a spotrebiteľských výstavách a na organizovanie konferencií na šírenie vedeckých informácií (čiastkové opatrenie TH 3, pozri odôvodnenie 100). Okrem toho bolo subvencované aj uverejňovanie faktických informácií o výrobcoch z regiónu (čiastkové opatrenie TH 4, pozri odôvodnenie 101). Účasť na výstavách, organizácia obchodných konferencií a uverejňovanie faktických informácií predstavuje technickú pomoc v zmysle bodu 14 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(278)

Durínsko poskytlo združeniu Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. (LVTM) finančnú podporu na účasť na obchodných a spotrebiteľských výstavách a na organizovanie konferencií na šírenie vedeckých informácií (čiastkové opatrenie TH 3, pozri odôvodnenie 100). Okrem toho bolo subvencované aj uverejňovanie faktických informácií o výrobcoch z regiónu (čiastkové opatrenie TH 4, pozri odôvodnenie 101). Účasť na výstavách, organizácia obchodných konferencií a uverejňovanie faktických informácií predstavuje technickú pomoc v zmysle bodu 14 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (279) | Subvencované náklady (pozri odôvodnenia 100 a 101) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1. |
| --- | --- |

(279)

Subvencované náklady (pozri odôvodnenia 100 a 101) zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 14.1.

| (280) | Podľa Nemecka tieto dve čiastkové opatrenia neboli obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovali celý mliekarenský sektor (pozri odôvodnenia 105 a 108). Požiadavky bodu 14.2 sú preto splnené. |
| --- | --- |

(280)

Podľa Nemecka tieto dve čiastkové opatrenia neboli obmedzené na určitú skupinu, ale všeobecne podporovali celý mliekarenský sektor (pozri odôvodnenia 105 a 108). Požiadavky bodu 14.2 sú preto splnené.

| (281) | Nemecké orgány okrem toho potvrdili, že sumy poskytnuté ako pomoc nepresiahli hornú prahovú hodnotu stanovenú v bode 14.3 (pozri odôvodnenia 105 a 109). |
| --- | --- |

(281)

Nemecké orgány okrem toho potvrdili, že sumy poskytnuté ako pomoc nepresiahli hornú prahovú hodnotu stanovenú v bode 14.3 (pozri odôvodnenia 105 a 109).

| (282) | Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade predmetného opatrenia splnené. |
| --- | --- |

(282)

Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade predmetného opatrenia splnené.

TH 9 a TH 10

TH 9 a TH 10

| (283) | Durínsko poskytlo združeniu Verein Landvolksbildung Thüringen (VLT) finančnú podporu na ďalšiu odbornú prípravu zamestnancov v mliekarňach (čiastkové opatrenie TH 9). Durínsko navyše poskytlo finančnú podporu združeniam Thüringer Landjugendverband e.V. (TLJV) a Thüringer Melkergemeinschaft e.V. (TMG) na podporu odborných súťaží (čiastkové opatrenie TH 10) (pozri odôvodnenie 110). |
| --- | --- |

(283)

Durínsko poskytlo združeniu Verein Landvolksbildung Thüringen (VLT) finančnú podporu na ďalšiu odbornú prípravu zamestnancov v mliekarňach (čiastkové opatrenie TH 9). Durínsko navyše poskytlo finančnú podporu združeniam Thüringer Landjugendverband e.V. (TLJV) a Thüringer Melkergemeinschaft e.V. (TMG) na podporu odborných súťaží (čiastkové opatrenie TH 10) (pozri odôvodnenie 110).

| (284) | Nemecko pôvodne tvrdilo, že tieto dve čiastkové opatrenia nepredstavovali štátnu pomoc, pretože platby združeniam VLT (TH 9), TLJV a TMG (TH 10) by sa mali považovať za poplatky za služby, ktorých protistranou boli ekvivalentné výdavky, a preto nevzniká žiadna výhoda (pozri odôvodnenia 114 a 117). Komisia je však toho názoru, že aj keď poskytovateľ služieb nemá žiadnu výhodu, opatrenia zamerané na odbornú prípravu mliekarní a organizovanie odborných súťaží prinášajú prospech mliekarňam a predstavujú formu technickej pomoci podľa bodu 14 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(284)

Nemecko pôvodne tvrdilo, že tieto dve čiastkové opatrenia nepredstavovali štátnu pomoc, pretože platby združeniam VLT (TH 9), TLJV a TMG (TH 10) by sa mali považovať za poplatky za služby, ktorých protistranou boli ekvivalentné výdavky, a preto nevzniká žiadna výhoda (pozri odôvodnenia 114 a 117). Komisia je však toho názoru, že aj keď poskytovateľ služieb nemá žiadnu výhodu, opatrenia zamerané na odbornú prípravu mliekarní a organizovanie odborných súťaží prinášajú prospech mliekarňam a predstavujú formu technickej pomoci podľa bodu 14 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (285) | Subvencované náklady (pozri odôvodnenia 111 a 112) zodpovedajú oprávneným nákladom v súlade s ustanoveniami bodu 14.1. |
| --- | --- |

(285)

Subvencované náklady (pozri odôvodnenia 111 a 112) zodpovedajú oprávneným nákladom v súlade s ustanoveniami bodu 14.1.

| (286) | Podľa Nemecka možnosť zúčastniť sa na odbornej príprave a odborných súťažiach bola rovnako otvorená všetkým zainteresovaným stranám pôsobiacim v danej oblasti, a to na základe objektívne vymedzených kritérií (pozri odôvodnenia 115 a 118). Podmienky bodu 14.2 sú preto splnené. |
| --- | --- |

(286)

Podľa Nemecka možnosť zúčastniť sa na odbornej príprave a odborných súťažiach bola rovnako otvorená všetkým zainteresovaným stranám pôsobiacim v danej oblasti, a to na základe objektívne vymedzených kritérií (pozri odôvodnenia 115 a 118). Podmienky bodu 14.2 sú preto splnené.

| (287) | Nemecko uviedlo, že kumulatívna výška pomoci v rámci oboch týchto čiastkových opatrení počas troch rokov nepresiahla 100 000 EUR (pozri odôvodnenie 118). Horná prahová hodnota stanovená v bode 14.3 teda nemohla byť prekročená. |
| --- | --- |

(287)

Nemecko uviedlo, že kumulatívna výška pomoci v rámci oboch týchto čiastkových opatrení počas troch rokov nepresiahla 100 000 EUR (pozri odôvodnenie 118). Horná prahová hodnota stanovená v bode 14.3 teda nemohla byť prekročená.

| (288) | Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade predmetného opatrenia splnené. |
| --- | --- |

(288)

Podmienky stanovené v bode 14 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade predmetného opatrenia splnené.

| (289) | Komisia dospela k záveru, že opatrenia BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9 a TH 10 s výnimkou pomoci poskytnutej spoločnosti Nordmilch eG v rámci opatrenia NI 6 (pozri odôvodnenie 290) splnili príslušné požiadavky uvedené v usmerneniach na roky 2000 – 2006 a boli preto v období rokov 2001 – 2006 zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(289)

Komisia dospela k záveru, že opatrenia BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9 a TH 10 s výnimkou pomoci poskytnutej spoločnosti Nordmilch eG v rámci opatrenia NI 6 (pozri odôvodnenie 290) splnili príslušné požiadavky uvedené v usmerneniach na roky 2000 – 2006 a boli preto v období rokov 2001 – 2006 zlučiteľné s vnútorným trhom.

| (290) | Komisia tiež dospela k záveru, že pomoc poskytnutá spoločnosti Nordmilch eG v rámci opatrenia NI 6 v období rokov 2002 – 2003 nespĺňala príslušné podmienky usmernení na roky 2000 – 2006, a preto bola v období rokov 2001 – 2006 nezlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(290)

Komisia tiež dospela k záveru, že pomoc poskytnutá spoločnosti Nordmilch eG v rámci opatrenia NI 6 v období rokov 2002 – 2003 nespĺňala príslušné podmienky usmernení na roky 2000 – 2006, a preto bola v období rokov 2001 – 2006 nezlučiteľná s vnútorným trhom.

6.3.2.   Poskytovanie technickej podpory v poľnohospodárskom sektore v období od roku 2007

Poskytovanie technickej podpory v poľnohospodárskom sektore v období od roku 2007

| (291) | Pokiaľ ide o obdobie od roku 2007, ustanovenia o zlučiteľnosti technickej podpory s vnútorným trhom boli zmenené. |
| --- | --- |

(291)

Pokiaľ ide o obdobie od roku 2007, ustanovenia o zlučiteľnosti technickej podpory s vnútorným trhom boli zmenené.

| (292) | Poskytovanie technickej podpory sa riadi kapitolou IV.K usmernení na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

(292)

Poskytovanie technickej podpory sa riadi kapitolou IV.K usmernení na roky 2007 – 2013.

| (293) | Podľa bodu 105 usmernení na roky 2007 – 2013 môže Komisia vyhlásiť štátnu pomoc na poskytovanie technickej podpory pre spoločnosti, ktoré sa zaoberajú spracovaním a odbytom poľnohospodárskych výrobkov, za zlučiteľnú s článkom 87 ods. 3 písm. c) zmluvy (74), ak spĺňa všetky podmienky článku 5 nariadenia (ES) č. 70/2001. V súlade s bodom 106 tých istých usmernení nebola schválená žiadna štátna pomoc pre veľké podniky. |
| --- | --- |

(293)

Podľa bodu 105 usmernení na roky 2007 – 2013 môže Komisia vyhlásiť štátnu pomoc na poskytovanie technickej podpory pre spoločnosti, ktoré sa zaoberajú spracovaním a odbytom poľnohospodárskych výrobkov, za zlučiteľnú s článkom 87 ods. 3 písm. c) zmluvy (74), ak spĺňa všetky podmienky článku 5 nariadenia (ES) č. 70/2001. V súlade s bodom 106 tých istých usmernení nebola schválená žiadna štátna pomoc pre veľké podniky.

74

| (294) | V článku 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 70/2001 sa stanovuje, že brutto pomoc na účasť na veľtrhoch a výstavách neprekročí 50 % dodatočných nákladov za prenájom, zriadenie a prevádzku stánku. Táto výnimka sa vzťahuje iba na prvú účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave. |
| --- | --- |

(294)

V článku 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 70/2001 sa stanovuje, že brutto pomoc na účasť na veľtrhoch a výstavách neprekročí 50 % dodatočných nákladov za prenájom, zriadenie a prevádzku stánku. Táto výnimka sa vzťahuje iba na prvú účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave.

| (295) | Nariadenie (ES) č. 70/2001 bolo 29. augusta 2008 nahradené nariadením (ES) č. 800/2008 (75). V článku 27 nariadenia (ES) č. 800/2008 sa stanovuje, že pomoc na účasť MSP na veľtrhoch je zlučiteľná so spoločným trhom, ak intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov a ak sa oprávnené náklady obmedzujú na náklady vynaložené na prenájom, zriadenie a prevádzku stánku v prípade prvej účasti podniku na určitom veľtrhu alebo výstave. |
| --- | --- |

(295)

Nariadenie (ES) č. 70/2001 bolo 29. augusta 2008 nahradené nariadením (ES) č. 800/2008 (75). V článku 27 nariadenia (ES) č. 800/2008 sa stanovuje, že pomoc na účasť MSP na veľtrhoch je zlučiteľná so spoločným trhom, ak intenzita pomoci nepresahuje 50 % oprávnených nákladov a ak sa oprávnené náklady obmedzujú na náklady vynaložené na prenájom, zriadenie a prevádzku stánku v prípade prvej účasti podniku na určitom veľtrhu alebo výstave.

75

| (296) | Podľa bodu 106 usmernení na roky 2007 – 2013 nebola v rámci technickej pomoci schválená žiadna štátna pomoc pre veľké podniky. |
| --- | --- |

(296)

Podľa bodu 106 usmernení na roky 2007 – 2013 nebola v rámci technickej pomoci schválená žiadna štátna pomoc pre veľké podniky.

| (297) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia (RP 2) s vnútorným trhom v príslušnom období (76). |
| --- | --- |

(297)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia (RP 2) s vnútorným trhom v príslušnom období (76).

76

Opatrenie RP 2

Opatrenie RP 2

| (298) | V rámci opatrenia RP 2 Porýnie-Falcko poskytlo finančnú podporu spoločnostiam, ktoré sa zaoberajú spracovaním a odbytom, na účasť na fórach na výmenu poznatkov medzi podnikmi, ako na súťažiach, výstavách a veľtrhoch. Oprávnenými nákladmi boli náklady spojené so zriadením výstavného stánku (pozri odôvodnenie 125). Táto podpora nebola obmedzená na prvú účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave. Intenzita pomoci bola obmedzená na 10 % preukázaných nákladov, pričom nesmela presiahnuť 5 200 EUR na podnik a podujatie (pozri odôvodnenie 119). |
| --- | --- |

(298)

V rámci opatrenia RP 2 Porýnie-Falcko poskytlo finančnú podporu spoločnostiam, ktoré sa zaoberajú spracovaním a odbytom, na účasť na fórach na výmenu poznatkov medzi podnikmi, ako na súťažiach, výstavách a veľtrhoch. Oprávnenými nákladmi boli náklady spojené so zriadením výstavného stánku (pozri odôvodnenie 125). Táto podpora nebola obmedzená na prvú účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave. Intenzita pomoci bola obmedzená na 10 % preukázaných nákladov, pričom nesmela presiahnuť 5 200 EUR na podnik a podujatie (pozri odôvodnenie 119).

| (299) | Intenzita pomoci na úrovni 10 % v rámci opatrenia RP 2 nepresahuje maximálnu intenzitu pomoci 50 % stanovenú v článku 5 písm. b) nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 a článku 27 nariadenia Komisie (ES) č. 800/2008. |
| --- | --- |

(299)

Intenzita pomoci na úrovni 10 % v rámci opatrenia RP 2 nepresahuje maximálnu intenzitu pomoci 50 % stanovenú v článku 5 písm. b) nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 a článku 27 nariadenia Komisie (ES) č. 800/2008.

| (300) | Subvencované náklady (náklady spojené so zriadením výstavného stánku) zodpovedajú oprávneným nákladom v súlade s článkom 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 70/2001 a článkom 27 nariadenia (ES) č. 800/2008, podľa ktorých sú prenájom, zriadenie a prevádzka stánku oprávnené na pomoc (pozri odôvodnenia 294 a 295). V týchto pravidlách sa však uvádza, že pomoc možno poskytnúť iba na prvú účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave. |
| --- | --- |

(300)

Subvencované náklady (náklady spojené so zriadením výstavného stánku) zodpovedajú oprávneným nákladom v súlade s článkom 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 70/2001 a článkom 27 nariadenia (ES) č. 800/2008, podľa ktorých sú prenájom, zriadenie a prevádzka stánku oprávnené na pomoc (pozri odôvodnenia 294 a 295). V týchto pravidlách sa však uvádza, že pomoc možno poskytnúť iba na prvú účasť podniku na určitom veľtrhu alebo výstave.

| (301) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 poskytlo tabuľku s počtom podnikov, ktorým boli v období rokov 2003 – 2012 poskytnuté subvencie na opakovanú účasť na určitom veľtrhu alebo výstave, spolu s príslušnými sumami pomoci (pozri odôvodnenie 123). Z tejto tabuľky vyplýva, že priemerná ročná suma finančných prostriedkov na opakovanú účasť na určitom veľtrhu alebo výstave sa v období rokov 2007 – 2012 pohybovala v rozmedzí od 294 EUR do 5 113 EUR na subvencovanú spoločnosť. |
| --- | --- |

(301)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 20. septembra 2013 poskytlo tabuľku s počtom podnikov, ktorým boli v období rokov 2003 – 2012 poskytnuté subvencie na opakovanú účasť na určitom veľtrhu alebo výstave, spolu s príslušnými sumami pomoci (pozri odôvodnenie 123). Z tejto tabuľky vyplýva, že priemerná ročná suma finančných prostriedkov na opakovanú účasť na určitom veľtrhu alebo výstave sa v období rokov 2007 – 2012 pohybovala v rozmedzí od 294 EUR do 5 113 EUR na subvencovanú spoločnosť.

| (302) | Nemecko vo svojich pripomienkach z 13. januára 2017 okrem toho uviedlo, že v rámci tohto čiastkového opatrenia dostali pomoc aj dva podniky Hochwald Foods GmbH a MUH Arla eG (pozri odôvodnenie 124). |
| --- | --- |

(302)

Nemecko vo svojich pripomienkach z 13. januára 2017 okrem toho uviedlo, že v rámci tohto čiastkového opatrenia dostali pomoc aj dva podniky Hochwald Foods GmbH a MUH Arla eG (pozri odôvodnenie 124).

| (303) | Spoločnosť MUH Arla vznikla v roku 2012 fúziou spoločnosti Milch-Union Hocheifel (MUH) a škandinávskeho mliekarenského konglomerátu Arla Foods. V roku 2011 spoločnosť MUH zamestnávala približne 800 zamestnancov a mala obrat vo výške približne 693 miliónov EUR (77). |
| --- | --- |

(303)

Spoločnosť MUH Arla vznikla v roku 2012 fúziou spoločnosti Milch-Union Hocheifel (MUH) a škandinávskeho mliekarenského konglomerátu Arla Foods. V roku 2011 spoločnosť MUH zamestnávala približne 800 zamestnancov a mala obrat vo výške približne 693 miliónov EUR (77).

77

| (304) | Skupina Hochwald zamestnáva viac ako 1 900 zamestnancov a v roku 2015 dosiahla obrat vo výške približne 1,44 miliardy EUR (78). |
| --- | --- |

(304)

Skupina Hochwald zamestnáva viac ako 1 900 zamestnancov a v roku 2015 dosiahla obrat vo výške približne 1,44 miliardy EUR (78).

78

| (305) | Vzhľadom na tieto údaje spoločnosť MUH Arla eG ani spoločnosť Hochwald Foods GmbH nespĺňajú definíciu malého a stredného podniku (MSP) stanovenú v kapitole II bode 9 usmernení na roky 2007 – 2013 (79). V súlade s bodom 106 usmernení na roky 2007 – 2013 preto nemali dostať žiadnu pomoc (pozri odôvodnenie 296). |
| --- | --- |

(305)

Vzhľadom na tieto údaje spoločnosť MUH Arla eG ani spoločnosť Hochwald Foods GmbH nespĺňajú definíciu malého a stredného podniku (MSP) stanovenú v kapitole II bode 9 usmernení na roky 2007 – 2013 (79). V súlade s bodom 106 usmernení na roky 2007 – 2013 preto nemali dostať žiadnu pomoc (pozri odôvodnenie 296).

79

| (306) | Požiadavky kapitoly IV.K. usmernení na roky 2007 – 2013 v spojení s článkom 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 70/2001 a článkom 27 nariadenia (ES) č. 800/2008 sú teda splnené len v prípadoch, keď spoločnosti, ktoré sa zaoberajú spracovaním a odbytom, spĺňajúce definíciu MSP, získali v rámci opatrenia RP 2 pomoc na prvú účasť na určitom veľtrhu alebo výstave. |
| --- | --- |

(306)

Požiadavky kapitoly IV.K. usmernení na roky 2007 – 2013 v spojení s článkom 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 70/2001 a článkom 27 nariadenia (ES) č. 800/2008 sú teda splnené len v prípadoch, keď spoločnosti, ktoré sa zaoberajú spracovaním a odbytom, spĺňajúce definíciu MSP, získali v rámci opatrenia RP 2 pomoc na prvú účasť na určitom veľtrhu alebo výstave.

| (307) | Požiadavky kapitoly IV.K. usmernení na roky 2007 – 2013 v spojení s článkom 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 70/2001 a článku 27 nariadenia Komisie (ES) č. 800/2008 nie sú splnené v prípade pomoci poskytnutej v rámci opatrenia RP 2 podnikom, ktoré nespĺňajú definíciu MSP, najmä spoločnostiam MUH Arla eG a Hochwald Foods GmbH (pozri odôvodnenie 305). |
| --- | --- |

(307)

Požiadavky kapitoly IV.K. usmernení na roky 2007 – 2013 v spojení s článkom 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 70/2001 a článku 27 nariadenia Komisie (ES) č. 800/2008 nie sú splnené v prípade pomoci poskytnutej v rámci opatrenia RP 2 podnikom, ktoré nespĺňajú definíciu MSP, najmä spoločnostiam MUH Arla eG a Hochwald Foods GmbH (pozri odôvodnenie 305).

| (308) | Požiadavky kapitoly IV.K. usmernení na roky 2007 – 2013 v spojení s článkom 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 70/2001 a článkom 27 nariadenia (ES) č. 800/2008 nie sú splnené ani v prípade pomoci poskytnutej v rámci opatrenia RP 2 na opakovanú účasť na určitom veľtrhu alebo výstave (pozri odôvodnenie 301). |
| --- | --- |

(308)

Požiadavky kapitoly IV.K. usmernení na roky 2007 – 2013 v spojení s článkom 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 70/2001 a článkom 27 nariadenia (ES) č. 800/2008 nie sú splnené ani v prípade pomoci poskytnutej v rámci opatrenia RP 2 na opakovanú účasť na určitom veľtrhu alebo výstave (pozri odôvodnenie 301).

| (309) | Komisia dospela k záveru, že pomoc poskytnutá v rámci opatrenia RP 2 spĺňa príslušné podmienky usmernení na roky 2007 – 2013, a teda bola zlučiteľná s vnútorným trhom v období od roku 2007 iba v prípadoch uvedených v odôvodnení 306. |
| --- | --- |

(309)

Komisia dospela k záveru, že pomoc poskytnutá v rámci opatrenia RP 2 spĺňa príslušné podmienky usmernení na roky 2007 – 2013, a teda bola zlučiteľná s vnútorným trhom v období od roku 2007 iba v prípadoch uvedených v odôvodnení 306.

| (310) | V prípadoch uvedených v odôvodneniach 307 a 308 opatrenie pomoci RP 2 nespĺňalo príslušné podmienky usmernení na roky 2007 – 2013, a preto v období od roku 2007 nebolo zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(310)

V prípadoch uvedených v odôvodneniach 307 a 308 opatrenie pomoci RP 2 nespĺňalo príslušné podmienky usmernení na roky 2007 – 2013, a preto v období od roku 2007 nebolo zlučiteľné s vnútorným trhom.

6.3.3.   Štátna pomoc na kvalitné výrobky v období rokov 2001 – 2006

Štátna pomoc na kvalitné výrobky v období rokov 2001 – 2006

| (311) | Opatrenia na podporu výroby a odbytu kvalitných poľnohospodárskych výrobkov realizované v rokoch 2001 až 2006 musia spĺňať podmienky stanovené v bode 13 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(311)

Opatrenia na podporu výroby a odbytu kvalitných poľnohospodárskych výrobkov realizované v rokoch 2001 až 2006 musia spĺňať podmienky stanovené v bode 13 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (312) | Bod 13.2 obsahuje nevyčerpávajúci zoznam oprávnených činností v tejto oblasti. Pomoc možno poskytnúť na poradenstvo a podobnú podporu vrátane technických štúdií, štúdií uskutočniteľnosti, projektových štúdií a prieskumu trhu, pričom ju možno použiť na činnosti súvisiace s rozvojom kvalitných poľnohospodárskych výrobkov vrátane:






  — | zavedenia systémov zabezpečenia kvality, ako sú rady noriem ISO 9000 alebo 14000, systémov založených na analýze nebezpečenstva a kritických kontrolných bodoch (HACCP) alebo systémov environmentálneho auditu, |
| --- | --- | --- |

(312)

Bod 13.2 obsahuje nevyčerpávajúci zoznam oprávnených činností v tejto oblasti. Pomoc možno poskytnúť na poradenstvo a podobnú podporu vrátane technických štúdií, štúdií uskutočniteľnosti, projektových štúdií a prieskumu trhu, pričom ju možno použiť na činnosti súvisiace s rozvojom kvalitných poľnohospodárskych výrobkov vrátane:

—

zavedenia systémov zabezpečenia kvality, ako sú rady noriem ISO 9000 alebo 14000, systémov založených na analýze nebezpečenstva a kritických kontrolných bodoch (HACCP) alebo systémov environmentálneho auditu,

| — | pokrytia nákladov na odbornú prípravu a ďalšiu odbornú prípravu personálu v súvislosti s používaním systémov zabezpečenia kvality a systémov HACCP. |
| --- | --- |

—

pokrytia nákladov na odbornú prípravu a ďalšiu odbornú prípravu personálu v súvislosti s používaním systémov zabezpečenia kvality a systémov HACCP.

Pomoc sa môže poskytnúť aj na pokrytie nákladov na poplatky vyberané uznanými certifikačnými orgánmi za prvú certifikáciu systémov zabezpečenia kvality a podobných systémov.

| (313) | V bodoch 13.3, 13.4 a 13.5 usmernení na roky 2000 – 2006 sa stanovujú osobitné podmienky a obmedzenia. Komisia zastáva názor, že v súvislosti s rutinnými kontrolami kvality a výrobkov, ktoré výrobcovia vykonávajú počas výrobného procesu, by sa nemala poskytovať žiadna pomoc, a to bez ohľadu na to, či sa vykonávajú dobrovoľne alebo povinne v rámci systému HACCP alebo podobných systémov. Pomoc by sa mala poskytovať len v súvislosti s kontrolami vykonávanými tretími stranami alebo v ich mene, ako sú príslušné regulačné orgány alebo orgány konajúce v ich mene, alebo nezávislými organizáciami zodpovednými za kontrolu používania označení pôvodu, ekologických označení alebo označení kvality a dohľad nad nimi. |
| --- | --- |

(313)

V bodoch 13.3, 13.4 a 13.5 usmernení na roky 2000 – 2006 sa stanovujú osobitné podmienky a obmedzenia. Komisia zastáva názor, že v súvislosti s rutinnými kontrolami kvality a výrobkov, ktoré výrobcovia vykonávajú počas výrobného procesu, by sa nemala poskytovať žiadna pomoc, a to bez ohľadu na to, či sa vykonávajú dobrovoľne alebo povinne v rámci systému HACCP alebo podobných systémov. Pomoc by sa mala poskytovať len v súvislosti s kontrolami vykonávanými tretími stranami alebo v ich mene, ako sú príslušné regulačné orgány alebo orgány konajúce v ich mene, alebo nezávislými organizáciami zodpovednými za kontrolu používania označení pôvodu, ekologických označení alebo označení kvality a dohľad nad nimi.

| (314) | Celková výška pomoci, ktorá sa môže poskytnúť pre MSP podľa tohto oddielu, nesmie presiahnuť 50 % oprávnených nákladov alebo 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov, podľa toho, ktorá suma je vyššia (pozri bod 13.2). |
| --- | --- |

(314)

Celková výška pomoci, ktorá sa môže poskytnúť pre MSP podľa tohto oddielu, nesmie presiahnuť 50 % oprávnených nákladov alebo 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov, podľa toho, ktorá suma je vyššia (pozri bod 13.2).

| (315) | Bádensko-Württembersko, Dolné Sasko a Durínsko (čiastkové opatrenia BW 10, BW 11, NI 1 a TH 5) poskytli finančnú podporu na zlepšenie kvality dodávaného mlieka prostredníctvom poradenstva a odbornej prípravy pre výrobcov mlieka a na zostavovanie a aktualizáciu databáz a kontroly výrobcov mlieka v súvislosti so zavedením systémov zabezpečenia kvality „Quality Management QM Milch“ (pozri odôvodnenie 126). |
| --- | --- |

(315)

Bádensko-Württembersko, Dolné Sasko a Durínsko (čiastkové opatrenia BW 10, BW 11, NI 1 a TH 5) poskytli finančnú podporu na zlepšenie kvality dodávaného mlieka prostredníctvom poradenstva a odbornej prípravy pre výrobcov mlieka a na zostavovanie a aktualizáciu databáz a kontroly výrobcov mlieka v súvislosti so zavedením systémov zabezpečenia kvality „Quality Management QM Milch“ (pozri odôvodnenie 126).

| (316) | Podľa nemeckých orgánov intenzita pomoci dosahovala maximálne 100 % oprávnených nákladov (pozri odôvodnenie 129). |
| --- | --- |

(316)

Podľa nemeckých orgánov intenzita pomoci dosahovala maximálne 100 % oprávnených nákladov (pozri odôvodnenie 129).

| (317) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti uvedených čiastkových opatrení s vnútorným trhom v príslušnom období (80). |
| --- | --- |

(317)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti uvedených čiastkových opatrení s vnútorným trhom v príslušnom období (80).

80

BW 10 a BW 11

BW 10 a BW 11

| (318) | Dve čiastkové opatrenia vykonali združenia Milchprüfring Baden-Württemberg (BW 10) a Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg (BW 11) v prospech poľnohospodárskych podnikov vyrábajúcich mlieko, ktoré sa zapojili do systému zabezpečenia kvality „QM-Milch“ (pozri odôvodnenia 131 a 132). |
| --- | --- |

(318)

Dve čiastkové opatrenia vykonali združenia Milchprüfring Baden-Württemberg (BW 10) a Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg (BW 11) v prospech poľnohospodárskych podnikov vyrábajúcich mlieko, ktoré sa zapojili do systému zabezpečenia kvality „QM-Milch“ (pozri odôvodnenia 131 a 132).

| (319) | Audity vykonané v mliekarňach a náklady na prvú certifikáciu uznaným certifikačným orgánom (BW 10), ako aj náklady na poradenstvo v súvislosti so zavádzaním systému zabezpečenia kvality (BW 11) boli subvencované (pozri odôvodnenia 133 a 134). Subvencované náklady teda zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 13.2 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(319)

Audity vykonané v mliekarňach a náklady na prvú certifikáciu uznaným certifikačným orgánom (BW 10), ako aj náklady na poradenstvo v súvislosti so zavádzaním systému zabezpečenia kvality (BW 11) boli subvencované (pozri odôvodnenia 133 a 134). Subvencované náklady teda zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 13.2 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (320) | Podpora sa neposkytla na kontroly kvality a výrobkov, ktoré výrobcovia rutinne vykonávajú počas výrobného procesu, ktoré sú v súlade s bodom 13.3 vylúčené. |
| --- | --- |

(320)

Podpora sa neposkytla na kontroly kvality a výrobkov, ktoré výrobcovia rutinne vykonávajú počas výrobného procesu, ktoré sú v súlade s bodom 13.3 vylúčené.

| (321) | Podľa nemeckých orgánov priemerné výdavky predstavovali 106 EUR na príjemcu (pozri odôvodnenie 135), čo je oveľa menej ako maximálna prípustná suma podľa bodu 13.2 – 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov. |
| --- | --- |

(321)

Podľa nemeckých orgánov priemerné výdavky predstavovali 106 EUR na príjemcu (pozri odôvodnenie 135), čo je oveľa menej ako maximálna prípustná suma podľa bodu 13.2 – 100 000 EUR na príjemcu počas obdobia troch rokov.

| (322) | Podmienky stanovené v bode 13 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade čiastkových opatrení BW 10 a BW 11 splnené. |
| --- | --- |

(322)

Podmienky stanovené v bode 13 usmernení na roky 2000 – 2006 sú preto v prípade čiastkových opatrení BW 10 a BW 11 splnené.

NI 1

NI 1

| (323) | Dolné Sasko poskytlo združeniu LVMN finančnú podporu na zavedenie systému zabezpečenia kvality pre výrobcov mlieka („QM-Milch“). Preto sa uplatňuje bod 13 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(323)

Dolné Sasko poskytlo združeniu LVMN finančnú podporu na zavedenie systému zabezpečenia kvality pre výrobcov mlieka („QM-Milch“). Preto sa uplatňuje bod 13 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (324) | Subvencované boli náklady na prípravné opatrenia na zavedenie systému QM-Milch (poradenské služby), ako aj náklady na koordináciu systému QM-Milch a vytvorenie databázy (pozri odôvodnenie 137). Subvencované náklady teda zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 13.2 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(324)

Subvencované boli náklady na prípravné opatrenia na zavedenie systému QM-Milch (poradenské služby), ako aj náklady na koordináciu systému QM-Milch a vytvorenie databázy (pozri odôvodnenie 137). Subvencované náklady teda zodpovedajú oprávneným nákladom stanoveným v bode 13.2 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (325) | Financovanie predstavovalo 12,78 EUR na subvencovaný prípad, pokiaľ ide o poradenské služby, a 35 EUR na poľnohospodára počas obdobia troch rokov v prípade auditov poľnohospodárskych podnikov (pozri odôvodnenie 138), čo je výrazne pod hornou prahovou hodnotou uvedenou v bode 13.2 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(325)

Financovanie predstavovalo 12,78 EUR na subvencovaný prípad, pokiaľ ide o poradenské služby, a 35 EUR na poľnohospodára počas obdobia troch rokov v prípade auditov poľnohospodárskych podnikov (pozri odôvodnenie 138), čo je výrazne pod hornou prahovou hodnotou uvedenou v bode 13.2 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (326) | Nemecko potvrdilo, že kontroly v rámci auditov poľnohospodárskych podnikov boli vykonané tretími stranami alebo v ich mene, pričom združenie Landeskontrollverband Niedersachsen vystupuje ako nezávislá inštitúcia dohľadu (pozri odôvodnenie 139). Tým sú splnené požiadavky stanovené v bode 13.3. |
| --- | --- |

(326)

Nemecko potvrdilo, že kontroly v rámci auditov poľnohospodárskych podnikov boli vykonané tretími stranami alebo v ich mene, pričom združenie Landeskontrollverband Niedersachsen vystupuje ako nezávislá inštitúcia dohľadu (pozri odôvodnenie 139). Tým sú splnené požiadavky stanovené v bode 13.3.

| (327) | Predmetné opatrenie teda spĺňa požiadavky stanovené v bode 13 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(327)

Predmetné opatrenie teda spĺňa požiadavky stanovené v bode 13 usmernení na roky 2000 – 2006.

TH 5

TH 5

| (328) | Durínsko poskytlo združeniu Thüringer Verband für Leistungs- und Qualitätsprüfungen in der Tierzucht (TVLEV) finančnú podporu na zavedenie systému zabezpečenia kvality pre výrobcov mlieka (pozri odôvodnenie 140). Preto sa uplatňuje bod 13 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(328)

Durínsko poskytlo združeniu Thüringer Verband für Leistungs- und Qualitätsprüfungen in der Tierzucht (TVLEV) finančnú podporu na zavedenie systému zabezpečenia kvality pre výrobcov mlieka (pozri odôvodnenie 140). Preto sa uplatňuje bod 13 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (329) | Podľa nemeckých orgánov bolo opatrenie zavedené v roku 2004 (pozri odôvodnenie 140). |
| --- | --- |

(329)

Podľa nemeckých orgánov bolo opatrenie zavedené v roku 2004 (pozri odôvodnenie 140).

| (330) | Podľa Nemecka boli výrobcovia v období rokov 2004 – 2006 subvencovaní len v súvislosti s prvou certifikáciou. Priemerná pomoc poskytnutá jednotlivým výrobcom predstavovala približne 83 EUR (pozri odôvodnenie 141). |
| --- | --- |

(330)

Podľa Nemecka boli výrobcovia v období rokov 2004 – 2006 subvencovaní len v súvislosti s prvou certifikáciou. Priemerná pomoc poskytnutá jednotlivým výrobcom predstavovala približne 83 EUR (pozri odôvodnenie 141).

| (331) | Subvencované náklady zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 13.2 a výška pomoci je výrazne pod prahovou hodnotou stanovenou v tom istom bode. |
| --- | --- |

(331)

Subvencované náklady zodpovedajú oprávneným nákladom podľa bodu 13.2 a výška pomoci je výrazne pod prahovou hodnotou stanovenou v tom istom bode.

| (332) | Opatrenie TH 5 preto spĺňa požiadavky stanovené v bode 13 usmernení na roky 2000 – 2006. |
| --- | --- |

(332)

Opatrenie TH 5 preto spĺňa požiadavky stanovené v bode 13 usmernení na roky 2000 – 2006.

| (333) | Komisia dospela k záveru, že posudzovaná pomoc (BW 10, BW 11, NI 1 a TH 5) spĺňala príslušné podmienky usmernení na roky 2000 – 2006, a preto bola v období rokov 2001 – 2006 zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(333)

Komisia dospela k záveru, že posudzovaná pomoc (BW 10, BW 11, NI 1 a TH 5) spĺňala príslušné podmienky usmernení na roky 2000 – 2006, a preto bola v období rokov 2001 – 2006 zlučiteľná s vnútorným trhom.

6.4.   Vymáhanie prostriedkov pomoci

Vymáhanie prostriedkov pomoci

| (334) | V článku 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa uvádza, že na právomoc Komisie vymáhať pomoc sa vzťahuje premlčacia lehota desať rokov. Podľa článku 17 ods. 2 toho istého nariadenia akýkoľvek úkon Komisie v súvislosti s neoprávnenou pomocou preruší túto premlčaciu lehotu. |
| --- | --- |

(334)

V článku 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa uvádza, že na právomoc Komisie vymáhať pomoc sa vzťahuje premlčacia lehota desať rokov. Podľa článku 17 ods. 2 toho istého nariadenia akýkoľvek úkon Komisie v súvislosti s neoprávnenou pomocou preruší túto premlčaciu lehotu.

| (335) | V nadväznosti na výročnú správu za rok 2010 o štátnej pomoci v poľnohospodárskom sektore, ktorú Nemecko predložilo, Komisia listom z 28. novembra 2011 požiadala Nemecko, aby poskytlo doplňujúce informácie o schéme. Tento úkon Komisie prerušil premlčaciu lehotu. V súlade s desaťročnou premlčacou lehotou uvedenou v odôvodnení 334 sa toto rozhodnutie týka obdobia od 28. novembra 2001. |
| --- | --- |

(335)

V nadväznosti na výročnú správu za rok 2010 o štátnej pomoci v poľnohospodárskom sektore, ktorú Nemecko predložilo, Komisia listom z 28. novembra 2011 požiadala Nemecko, aby poskytlo doplňujúce informácie o schéme. Tento úkon Komisie prerušil premlčaciu lehotu. V súlade s desaťročnou premlčacou lehotou uvedenou v odôvodnení 334 sa toto rozhodnutie týka obdobia od 28. novembra 2001.

| (336) | Komisia konštatuje, že pomoc poskytnutá spoločnosti Nordmilch eG v období rokov 2002 – 2003 v rámci opatrenia NI 6 (pozri odôvodnenie 289) nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Táto pomoc sa musí vymôcť. |
| --- | --- |

(336)

Komisia konštatuje, že pomoc poskytnutá spoločnosti Nordmilch eG v období rokov 2002 – 2003 v rámci opatrenia NI 6 (pozri odôvodnenie 289) nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Táto pomoc sa musí vymôcť.

| (337) | Komisia okrem toho konštatuje, že pomoc poskytnutá v rámci opatrenia RP 2 podnikom, na ktoré sa nevzťahuje definícia MSP, najmä spoločnostiam MUH Arla eG a Hochwald Foods GmbH (pozri odôvodnenie 307), a pomoc poskytnutá na opakovanú účasť na určitom veľtrhu alebo výstave (pozri odôvodnenie 308) nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom. Táto pomoc sa musí vymôcť. |
| --- | --- |

(337)

Komisia okrem toho konštatuje, že pomoc poskytnutá v rámci opatrenia RP 2 podnikom, na ktoré sa nevzťahuje definícia MSP, najmä spoločnostiam MUH Arla eG a Hochwald Foods GmbH (pozri odôvodnenie 307), a pomoc poskytnutá na opakovanú účasť na určitom veľtrhu alebo výstave (pozri odôvodnenie 308) nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom. Táto pomoc sa musí vymôcť.

| (338) | Na základe odkladného účinku formálneho konania podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ Komisia skúma opatrenie RP 2 od 1. januára 2007 do 17. júla 2013, teda dátumu, keď Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(338)

Na základe odkladného účinku formálneho konania podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ Komisia skúma opatrenie RP 2 od 1. januára 2007 do 17. júla 2013, teda dátumu, keď Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ.

7.   ZÁVER

ZÁVER

| (339) | Komisia dospela k záveru, že Nemecko poskytlo predmetnú pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Táto pomoc je, s výnimkou prípadov pomoci uvedených v ďalšom odôvodnení, zlučiteľná s vnútorným trhom (pozri odôvodnenia 289, 309 a 333). |
| --- | --- |

(339)

Komisia dospela k záveru, že Nemecko poskytlo predmetnú pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Táto pomoc je, s výnimkou prípadov pomoci uvedených v ďalšom odôvodnení, zlučiteľná s vnútorným trhom (pozri odôvodnenia 289, 309 a 333).

| (340) | Komisia dospela k záveru, že pomoc poskytnutá v rámci opatrenia NI 6 spoločnosti Nordmilch eG, pomoc poskytnutá v rámci opatrenia RP 2 spoločnostiam MUH Arla eG a Hochwald Foods GmbH a pomoc poskytnutá v rámci opatrenia RP 2 v súvislosti s opakovanou účasťou na určitom veľtrhu alebo výstave (pozri odôvodnenia 290 a 310) nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom. Táto pomoc sa musí vymôcť, |
| --- | --- |

(340)

Komisia dospela k záveru, že pomoc poskytnutá v rámci opatrenia NI 6 spoločnosti Nordmilch eG, pomoc poskytnutá v rámci opatrenia RP 2 spoločnostiam MUH Arla eG a Hochwald Foods GmbH a pomoc poskytnutá v rámci opatrenia RP 2 v súvislosti s opakovanou účasťou na určitom veľtrhu alebo výstave (pozri odôvodnenia 290 a 310) nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom. Táto pomoc sa musí vymôcť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc, ktorú Nemecko v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ poskytlo v období od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006 (opatrenia BY 3, BY 10, BW 4, BB 1, BB 3, HE 2, HE 3, HE 9, NI 5, NI 6, NI 7, NW 4, NW 5, NW 6, RP 1, RP 5, SL 2, SL 5, TH 3, TH 4, TH 9, TH 10, BW 10, BW 11, NI 1 a TH 5) resp. od 1. januára 2007 do 17. júla 2013 (opatrenie RP 2), je s výnimkou prípadov uvedených v článku 2 zlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 2

Pomoc, ktorú Nemecko v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ v rokoch 2002 a 2003 poskytlo spoločnosti Nordmilch eG v rámci opatrenia NI 6, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Pomoc, ktorú Nemecko v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ poskytlo v období od 1. januára 2007 do 17. júla 2013 v rámci opatrenia RP 2 podnikom, na ktoré sa nevzťahuje definícia MSP, najmä spoločnostiam MUH Arla eG a Hochwald Foods GmbH, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Pomoc, ktorú Nemecko v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ poskytlo v období od 1. januára 2007 do 17. júla 2013 v rámci opatrenia RP 2 v súvislosti s opakovanou účasťou na určitom veľtrhu alebo výstave, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 3

Individuálna pomoc poskytnutá na základe schémy uvedenej v článku 2 nepredstavuje pomoc, ak v čase poskytnutia spĺňala podmienky stanovené v nariadení prijatom na základe článku 2 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1588 (81) a toto nariadenie bolo v čase poskytnutia pomoci účinné.

Článok 4

Individuálna pomoc poskytnutá na základe schémy uvedenej v článku 2, ktorá v čase poskytnutia spĺňala podmienky stanovené v nariadení prijatom na základe článku 1 nariadenia (EÚ) 2015/1588 alebo v inej schválenej schéme pomoci, je zlučiteľná s vnútorným trhom až do maximálnej intenzity pomoci uplatniteľnej na tento druh pomoci.

Článok 5

1.   Spolková republika Nemecko vymôže od príjemcov pomoc, ktorá bola poskytnutá na základe schém pomoci uvedených v článku 2 a ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

2.   Suma, ktorá sa má vymôcť, je úročená odo dňa, keď bola príjemcovi k dispozícii, až do jej skutočného vrátenia.

3.   Úroky sa vypočítajú na základe zloženého úročenia v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004 a nariadením Komisie (ES) č. 271/2008 (82), ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004.

4.   Nemecko odo dňa prijatia tohto rozhodnutia zruší všetky neuhradené platby pomoci na základe schém uvedených v článku 2.

Článok 6

1.   Vymáhanie pomoci poskytnutej na základe schém uvedených v článku 2 sa uskutoční bezodkladne a účinne.

2.   Nemecko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 7

1.   Nemecko do dvoch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:

| a) | zoznam všetkých príjemcov, ktorí dostali pomoc na základe schém uvedených v článku 2, a celkovú sumu, ktorú na základe schém dostal každý z nich; |
| --- | --- |

a)

zoznam všetkých príjemcov, ktorí dostali pomoc na základe schém uvedených v článku 2, a celkovú sumu, ktorú na základe schém dostal každý z nich;

| b) | celkovú sumu (istina a úroky z vymáhania), ktoré sa majú od každého príjemcu vymôcť; |
| --- | --- |

b)

celkovú sumu (istina a úroky z vymáhania), ktoré sa majú od každého príjemcu vymôcť;

| c) | podrobný opis opatrení, ktoré už boli prijaté alebo ktoré sú plánované na vykonanie tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis opatrení, ktoré už boli prijaté alebo ktoré sú plánované na vykonanie tohto rozhodnutia;

| d) | podklady, z ktorých vyplýva, že príjemcom bolo nariadené pomoc vrátiť. |
| --- | --- |

d)

podklady, z ktorých vyplýva, že príjemcom bolo nariadené pomoc vrátiť.

2.   Nemecko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci poskytnutej na základe schém uvedených v článku 2. Na požiadanie Komisie Nemecko bezodkladne predloží všetky informácie o opatreniach, ktoré už boli prijaté a ktoré sú plánované na vykonanie tohto rozhodnutia. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokoch, ktoré už príjemcovia vrátili.

Článok 8

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

Nemecku sa adresuje výzva bezodkladne doručiť príjemcom kópiu tohto rozhodnutia.

V Bruseli 29. mája 2017

Za Komisiu

Phil HOGAN

člen Komisie

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ. Tieto dva články sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na článok 107 ZFEÚ mali v relevantnom prípade chápať ako odkazy na článok 87 Zmluvy o ES a odkazy na článok 108 ako odkazy na článok 88 Zmluvy o ES.

1

(2)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

2

(3)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9). S účinnosťou od 14. novembra 2015 sa týmto nariadením Rady zrušuje nariadenie (ES) č. 659/1999 a nahrádzajú tieto pravidlá. V súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa odkazy na zrušené nariadenie považujú za odkazy na nariadenie (EÚ) 2015/1589 a musia sa chápať v súlade s korelačnou tabuľkou v prílohe II k uvedenému nariadeniu.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

4

(5)  Naposledy článkom 397 nariadenia z 31. augusta 2015 (BGBl. I, s. 1474).

5

(6)  Strany 34 – 36.

6

(7)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy o štátnej pomoci pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 (Ú. v. EÚ L 358, 16.12.2006, s. 3).

7

(8)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 319, 27.12.2006, s. 1).

8

(9)  Strany 37 – 39.

9

(10)  Strana 38.

10

(11)  Strana 43.

11

(12)  Strana 47.

12

(13)  
  Ú. v. ES C 28, 1.2.2000, s. 2.

13

(14)  Strany 39 – 40.

14

(15)  Strany 40 – 41.

15

(16)  Oznámenie z 27. februára 2015, s. 47.

16

(17)  Oznámenie zo septembra 2013, s. 41 – 42.

17

(18)  Strany 43 – 47.

18

(19)  Strany 43 – 47.

19

(20)  Strana 55.

20

(21)  Strana 56.

21

(22)  V tejto súvislosti nemecké orgány ubezpečili, že v roku 2001 (v období relevantnom pre preskúmanie) sa vo vzťahu k príjemcom neprijali žiadne právne záväzky.

22

(23)  Strana 43.

23

(24)  Strany 58 – 59.

24

(25)  Strany 70 – 74.

25

(26)  Strana 76.

26

(27)  Oznámenie z februára 2013.

27

(28)  Právny základ propagačných činností v Porýní-Falcku je stanovený v rozhodnutí č. 381/2009 o štátnej pomoci s názvom „Agrarmarketingmaßnahmen in Rheinland-Pfalz“.

28

(29)  Strana 43.

29

(30)  Oznámenie z 27. februára 2015, s. 48.

30

(31)  Strana 80.

31

(32)  Strana 82.

32

(33)  Strana 83.

33

(34)  Strana 84.

34

(35)  Strana 85.

35

(36)  
  Ú. v. EÚ C 319, 27.12.2006, s. 1.

36

(37)  Nariadenie Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (Ú. v. EÚ L 10, 13.1.2001, s. 33).

37

(38)  Nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách) (Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3) bolo 1. júla 2014 zrušené nariadením Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1).

38

(39)  Bod 244 rozhodnutia o začatí konania.

39

(40)  Strana 77.

40

(41)  Toto nariadenie bolo zrušené 1. júla 2014 nariadením Komisie (EÚ) č. 702/2014 z 25. júna 2014, ktorým sa určité kategórie pomoci v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a vo vidieckych oblastiach vyhlasujú za zlučiteľné s vnútorným trhom pri uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 193, 1.7.2014, s. 1).

41

(42)  Systém riadenia kvality mlieka QM-Milch je celoštátna medzipodniková norma platná medzi výrobcami mlieka a mliekarňami, ktorá bola uznaná ako základ na certifikáciu pre kontrolné orgány.

42

(43)  Bod 66 rozhodnutia o začatí konania.

43

(44)  Bod 253 rozhodnutia o začatí konania.

44

(45)  Strana 11.

45

(46)  Pripomienky z 20. septembra 2013, s. 12.

46

(47)  Pripomienky z 20. septembra 2013, s. 12.

47

(48)  Pripomienky zo septembra 2013, s. 50.

48

(49)  Strana 50.

49

(50)  Pripomienky z 20. septembra 2013, s. 83 – 84.

50

(51)  Oddiel 3.3.

51

(52)  Komisia dostala od združenia Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen e.V. pripomienky ku všetkým opatreniam financovaným z poplatku za mlieko vo všeobecnosti, nielen k príslušným čiastkovým opatreniam, ktoré sú predmetom tohto konania. Združenie tvrdilo, že nebola poskytnutá žiadna pomoc. Úplný opis týchto pripomienok sa uvádza v rozhodnutí Komisie (EÚ) 2015/2432 z 18. septembra 2015 o štátnej pomoci SA.35484 (2013/C) [ex SA.35484 (2012/NN)], ktorú schválilo Nemecko na účely kontrol akosti mlieka v rámci zákona o mlieku a tukoch (Ú. v. EÚ L 334, 22.12.2015, s. 23).

52

(53)  Rozsudok Súdneho dvora z 20. novembra 2003, Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, EU:C:2003:622, bod 23.

53

(54)  Rozsudok Súdneho dvora z 20. novembra 2003 vo veci C-126/01, Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, EU:C:2003:622, s. I-13769, bod 24.

54

(55)  Napríklad v Dolnom Sasku: nariadenie o vyberaní poplatku v mliekarenskom priemysle z 26. novembra 2004 (Úradný vestník Dolného Saska č. 36/2004, s. 519) zmenené článkom 6 nariadenia z 22. decembra 2005 (Úradný vestník Dolného Saska č. 31/2005, s. 475).

55

(56)  Rozsudok Súdneho dvora z 30. mája 2013 vo veci C-677/11, Doux Élevage SNC a Coopérative agricole UKL-ARREE/Ministère de l'Agriculture, C677/11, EU:C:2013:348, body 32, 35 a 38.

56

(57)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. septembra 1980, Philip Morris Holland BV/Komisia, C-730/79, EU:C:1980:209, body 11 a 12.

57

(58)  Pozri najmä rozsudok z 13. júla 1988, Francúzska republika/Komisia, ECLI:EU:C:1988:391, bod 19.

58

(59)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 927/2012 z 9. októbra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. EÚ L 304, 31.10.2012, s. 1).

59

(60)

60

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

(61)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589, stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

61

(62)  Rozsudok Súdneho dvora z 30. apríla 2002, Gibraltár/Komisia, T-195/01 a T-207/01, ECLI: EU:T:2002:111, bod 111.

62

(63)  Pozri odôvodnenie 17.

63

(64)  Bavorsko: Verordnung über eine Umlage für Milch (nariadenie o poplatku za mlieko) z 30. júna 1983 (GVBL, s. 547); Bádensko-Württembersko: Verordnung über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen (nariadenie o vyberaní poplatkov v mliekarenskom priemysle) z 18. mája 2004 (GBl. s. 350, 355); Severné Porýnie-Vestfálsko: Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft (nariadenie o poplatkoch na podporu mliekarenského priemyslu) z 30. novembra 1965 (GV. NW. 1965, s. 349); napr. Porýnie-Falcko: Landesverordnung zur Durchführung des Milch- und Fettgesetzes (krajinské nariadenie, ktorým sa vykonáva zákon o mlieku a tukoch) zo 16. augusta 1960 (GVBl. s. 218, BS 7842-2); Brandenbursko: Verordnung zur Übertragung der Ermächtigungen zum Erlass von Rechtsverordnungen nach dem Milch- und Fettgesetz (nariadenie, ktorým sa vykonávajú delegované právomoci podľa zákona o mlieku a tukoch — ÜErmVO) z 5. decembra 1992 [GVBl.II/92, (č. 72), s. 764]; Hesensko: Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft (nariadenie o vyberaní poplatkov na podporu mliekarenského priemyslu) z 1. decembra 1981 (GVBl. I 1981 s 427); Sársko: Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft (nariadenie o vyberaní poplatkov v mliekarenskom priemysle) z 9. decembra 1982 (Úradný vestník 1982, s. 1007); Durínsko:Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft (nariadenie Durínska o vyberaní poplatkov na podporu mliekarenského priemyslu) z 27. novembra 2001 (GVBl. 2000, 20). V Dolnom Sasku bol poplatok za mlieko zavedený nariadením o vyberaní poplatku v mliekarenskom priemysle zo 6. júla 1951 v znení nariadenia z 25. marca 1952 (Úradný vestník Dolného Saska, Sb. I, s. 689). Výber poplatku za príslušné obdobie na účely štátnej pomoci bol však založený na nariadení o vyberaní poplatkov v mliekarenskom priemysle z 22. mája 1973 (Úradný vestník Dolného Saska, s. 179) a na použitie prostriedkov získaných výberom poplatku sa vzťahovali krajinské usmernenia o poskytovaní grantov na podporu mliekarenského priemyslu v Dolnom Sasku podľa článku 22 ods. 2 zákona o mlieku a tukoch z 8. novembra 1985 (Ministerský vestník Dolného Saska č. 43/1985).

64

(65)  
  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

65

(66)  V nemeckom znení usmernení na roky 2000 – 2006 sa uvádza vyčerpávajúci zoznam oprávnených nákladov. V anglickom znení, v ktorom boli usmernenia pôvodne vypracované, sa však tie isté oprávnené náklady uvádzajú ako príklady a nie ako vyčerpávajúci zoznam. To isté platí pre francúzske znenie.

66

(67)  Rozhodnutie o začatí konania, body 235 – 236; na tento účel Komisia v bode 236 rozhodnutia o začatí konania uviedla nemecké znenie usmernení na roky 2000 – 2006 a usúdila, že podľa bodu 14.1 je možné poskytnúť pomoc iba na šírenie nových metód (pozri poznámku pod čiarou č. 72).

67

(68)  Pozri poznámku pod čiarou č. 24 k tomuto rozhodnutiu.

68

(69)  Údaje: 2009; zdroj: http://www.nordmilch.de/unternehmen/geschichte/. V apríli 2011 sa spoločnosti Nordmilch GmbH a Humana Milchindustrie GmbH zlúčili a vytvorili spoločnosť DMK Deutsches Milchkontor GmbH.

69

(70)  
  Ú. v. ES L 107, 30.4.1996, s. 4.

70

(71)  Nemecko vo svojom oznámení z 27. februára 2015 uviedlo, že vrátenie tejto pomoci sa už preskúmalo (pozri odôvodnenie 68).

71

(72)  To potvrdilo aj združenie MILAG v súvislosti s opatrením RP 5 vo svojich pripomienkach z 10. februára (pozri odôvodnenie153).

72

(73)  Pozri poznámku pod čiarou č. 79.

73

(74)  Teraz článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

74

(75)  Nariadenie (ES) č. 800/2008 bolo 1. júla 2014 zrušené nariadením Komisie (EÚ) č. 651/2014.

75

(76)  Bod 244 rozhodnutia o začatí konania.

76

(77)

77

Zdroj: http://www.arlafoods.de/ubersicht/presse/2012/pressrelease/eu-genehmigt-fusion-der-milch-union-hocheifel-und-arla-836614/.

(78)

78

Zdroj: https://www.hochwald.de/de/unternehmen/zahlen-fakten.html.

(79)  Bod 9 usmernení na roky 2007 – 2013 odkazuje v tejto súvislosti na prílohu I k nariadeniu (ES) č. 70/2001, ktorá bola 29. augusta 2008 nahradená prílohou I k nariadeniu (ES) č. 800/2008.

79

(80)  Bod 253 rozhodnutia o začatí konania.

80

(81)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1588 z 13. júla 2015 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 1).

81

(82)  Nariadenie Komisie (ES) č. 271/2008 z 30. januára 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 82, 25.3.2008, s. 1).

82

---

ODPORÚČANIA

| 19.12.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 339/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 339/83

---

ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2017/2338

zo 16. novembra 2017,

ktorým sa stanovuje spoločná „príručka o návrate“, ktorú majú používať príslušné orgány členských štátov pri vykonávaní úloh spojených s návratom

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,

keďže:

| (1) | V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES (1) sa stanovujú spoločné normy a postupy členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území. |
| --- | --- |

(1)

V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES (1) sa stanovujú spoločné normy a postupy členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území.

| (2) | Treba zabezpečiť, aby sa uvedené spoločné normy a postupy uplatňovali vo všetkých členských štátoch jednotným spôsobom, a preto bola odporúčaním Komisie C(2015) 6250 z 1. októbra 2015 (2) stanovená spoločná „príručka o návrate“, v ktorej sa stanovujú spoločné usmernenia, najlepšie postupy a odporúčania, ktoré majú príslušné orgány členských štátov uplatňovať pri vykonávaní úloh spojených s návratom. Vzhľadom na nový vývoj v oblasti návratu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín je potrebné príručku o návrate aktualizovať. |
| --- | --- |

(2)

Treba zabezpečiť, aby sa uvedené spoločné normy a postupy uplatňovali vo všetkých členských štátoch jednotným spôsobom, a preto bola odporúčaním Komisie C(2015) 6250 z 1. októbra 2015 (2) stanovená spoločná „príručka o návrate“, v ktorej sa stanovujú spoločné usmernenia, najlepšie postupy a odporúčania, ktoré majú príslušné orgány členských štátov uplatňovať pri vykonávaní úloh spojených s návratom. Vzhľadom na nový vývoj v oblasti návratu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín je potrebné príručku o návrate aktualizovať.

| (3) | V odporúčaní Komisie C(2017) 1600 zo 7. marca 2017 (3) sa poskytuje usmernenie k tomu, ako by sa mali ustanovenia smernice 2008/115/ES používať na zvýšenie účinnosti konaní o návrate, a členské štáty sa vyzývajú, aby prijali potrebné opatrenia na odstránenie právnych a praktických prekážok návratu. Uvedené odporúčanie by sa preto malo v príručke o návrate zohľadniť. |
| --- | --- |

(3)

V odporúčaní Komisie C(2017) 1600 zo 7. marca 2017 (3) sa poskytuje usmernenie k tomu, ako by sa mali ustanovenia smernice 2008/115/ES používať na zvýšenie účinnosti konaní o návrate, a členské štáty sa vyzývajú, aby prijali potrebné opatrenia na odstránenie právnych a praktických prekážok návratu. Uvedené odporúčanie by sa preto malo v príručke o návrate zohľadniť.

| (4) | V príručke o návrate by sa mala zohľadňovať najnovšia judikatúra Súdneho dvora Európskej únie vo vzťahu k smernici 2008/115/ES. |
| --- | --- |

(4)

V príručke o návrate by sa mala zohľadňovať najnovšia judikatúra Súdneho dvora Európskej únie vo vzťahu k smernici 2008/115/ES.

| (5) | Príručka o návrate by mala byť určená všetkým členským štátom, pre ktoré je smernica 2008/115/ES záväzná. |
| --- | --- |

(5)

Príručka o návrate by mala byť určená všetkým členským štátom, pre ktoré je smernica 2008/115/ES záväzná.

| (6) | V záujme posilnenia jednotného uplatňovania spoločných noriem Únie v oblasti návratu by sa príručka o návrate mala používať ako hlavný nástroj na vykonávanie úloh spojených s návratom a na účely odbornej prípravy, |
| --- | --- |

(6)

V záujme posilnenia jednotného uplatňovania spoločných noriem Únie v oblasti návratu by sa príručka o návrate mala používať ako hlavný nástroj na vykonávanie úloh spojených s návratom a na účely odbornej prípravy,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

| 1. | Príručka o návrate uvedená v prílohe by mala nahradiť príručku o návrate uvedenú v prílohe k odporúčaniu Komisie C(2015) 6250. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Členské štáty by mali príručku o návrate postúpiť svojim vnútroštátnym orgánom príslušným na vykonávanie úloh súvisiacich s návratom a vydať týmto orgánom pokyn, aby ju používali ako hlavný nástroj pri vykonávaní daných úloh. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Príručka o návrate by sa mala používať na účely odbornej prípravy pracovníkov zapojených do úloh súvisiacich s návratom, ako aj expertov zapojených do hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu zriadeného nariadením Rady (EÚ) č. 1053/2013 (4) na overovanie uplatňovania schengenského acquis v členských štátoch. |
| --- | --- |

3.

V Bruseli 16. novembra 2017

Za Komisiu

Dimitris AVRAMOPOULOS

člen Komisie

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území (Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 98).

1

(2)  Odporúčanie Komisie C(2015) 6250 z 1. októbra 2015, ktorým sa ustanovuje spoločná „príručka o návrate“, ktorú majú používať príslušné orgány členských štátov pri vykonávaní úloh spojených s návratom.

2

(3)  Odporúčanie Komisie C(2015) 1600 zo 7. marca 2017 týkajúce sa zaistenia účinnejších návratov pri vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES.

3

(4)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1053/2013 zo 7. októbra 2013, ktorým sa vytvára hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis a ktorým sa zrušuje rozhodnutie výkonného výboru zo 16. septembra 1998, ktorým bol zriadený Stály výbor pre hodnotenie a vykonávanie Schengenu (Ú. v. EÚ L 295, 6.11.2013, s. 27).

4

acquis

---

PRÍLOHA

PRÍRUČKA O NÁVRATE

| 1. | VYMEDZENIE POJMOV | 87 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Štátny príslušník tretej krajiny | 87 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nelegálny pobyt | 88 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Návrat | 90 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Rozhodnutie o návrate | 90 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Rozhodnutie o odsune | 91 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Riziko úteku | 91 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Dobrovoľný odchod | 93 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Zraniteľné osoby | 94 |
| --- | --- | --- |

1.8.

| 2. | ROZSAH PÔSOBNOSTI | 94 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Prípady na hraniciach – článok 2 ods. 2 písm. a) | 95 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Osobitné záruky pre „prípady na hraniciach“ | 96 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Trestné právo a prípady vydania | 97 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | PRIAZNIVEJŠIE USTANOVENIA | 98 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | SANKCIE ZA PORUŠENIE PRAVIDIEL TÝKAJÚCICH SA MIGRÁCIE | 98 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | ZADRŽANIE A POVINNOSŤ VYDAŤ ROZHODNUTIE O NÁVRATE | 100 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Zadržanie v priebehu kontroly na výstupe | 102 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Držitelia rozhodnutia o návrate, ktoré vydal iný členský štát | 102 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Vzťah k dublinským pravidlám | 103 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny s právom na pobyt v inom členskom štáte | 104 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny, na ktorého sa vzťahujú existujúce dvojstranné dohody medzi členskými štátmi | 106 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny, ktorý využíva povolenie/oprávnenie z humanitárnych (alebo iných) dôvodov | 107 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny, ktorý je účastníkom prebiehajúceho konania o obnovení povolenia/oprávnenia | 107 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Osobitné pravidlá v smerniciach o legálnej migrácii týkajúce sa readmisie medzi členskými štátmi v prípadoch mobility v rámci Únie | 108 |
| --- | --- | --- |

5.8.

| 6. | DOBROVOĽNÝ ODCHOD | 108 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Predĺžená lehota na dobrovoľný odchod | 109 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Povinnosti v lehote na dobrovoľný odchod | 110 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kontraindikácie | 110 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Dodržiavanie v praxi – pozemný tranzit | 111 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Dodržiavanie v praxi – letecký tranzit | 112 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Zaznamenávanie dobrovoľného odchodu | 113 |
| --- | --- | --- |

6.6.

| 7. | ODSUN | 113 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Letecký odsun | 115 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Letecký tranzit | 118 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Spoločné operácie leteckého odsunu | 118 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Návratové operácie koordinované Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž | 119 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 8. | MONITOROVANIE NÚTENÉHO NÁVRATU | 119 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | ODLOŽENIE ODSUNU | 120 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | NÁVRAT MALOLETÝCH OSÔB BEZ SPRIEVODU | 121 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1. | Pomoc príslušných orgánov | 122 |
| --- | --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Návrat k rodinnému príslušníkovi, ustanovenému opatrovníkovi alebo do primeraného prijímacieho zariadenia | 123 |
| --- | --- | --- |

10.2.

| 11. | ZÁKAZY VSTUPU | 123 |
| --- | --- | --- |

11.

| 11.1. | Účinok na celú EÚ | 124 |
| --- | --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Používanie systému SIS II | 125 |
| --- | --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Procesné otázky | 125 |
| --- | --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Dôvody vydania zákazov vstupu | 125 |
| --- | --- | --- |

11.4.

| 11.5. | Dĺžka trvania zákazov vstupu | 126 |
| --- | --- | --- |

11.5.

| 11.6. | Zrušenie/skrátenie/pozastavenie zákazov vstupu | 127 |
| --- | --- | --- |

11.6.

| 11.7. | Sankcie za nedodržanie zákazu vstupu | 128 |
| --- | --- | --- |

11.7.

| 11.8. | Konzultácia medzi členskými štátmi | 128 |
| --- | --- | --- |

11.8.

| 11.9. | „Historické“ zákazy vstupu | 129 |
| --- | --- | --- |

11.9.

| 12. | PROCESNÉ ZÁRUKY | 130 |
| --- | --- | --- |

12.

| 12.1. | Právo na dobrú správu vecí verejných a právo na vypočutie | 130 |
| --- | --- | --- |

12.1.

| 12.2. | Rozhodnutia vzťahujúce sa na návrat | 131 |
| --- | --- | --- |

12.2.

| 12.3. | Forma rozhodnutí a preklad | 133 |
| --- | --- | --- |

12.3.

| 12.4. | Opravné prostriedky | 134 |
| --- | --- | --- |

12.4.

| 12.5. | Jazyková pomoc a bezplatná právna pomoc | 135 |
| --- | --- | --- |

12.5.

| 13. | ZÁRUKY V OBDOBÍ PRED NÁVRATOM | 137 |
| --- | --- | --- |

13.

| 13.1. | Písomné potvrdenie | 138 |
| --- | --- | --- |

13.1.

| 13.2. | Situácie dlhotrvajúcej neregulárnosti | 138 |
| --- | --- | --- |

13.2.

| 14. | ZAISTENIE | 139 |
| --- | --- | --- |

14.

| 14.1. | Okolnosti odôvodňujúce zaistenie | 139 |
| --- | --- | --- |

14.1.

| 14.2. | Forma a počiatočné preskúmanie zaistenia | 142 |
| --- | --- | --- |

14.2.

| 14.3. | Pravidelné preskúmanie zaistenia | 142 |
| --- | --- | --- |

14.3.

| 14.4. | Ukončenie zaistenia | 143 |
| --- | --- | --- |

14.4.

| 14.4.1. | Chýbajúci odôvodnený predpoklad na odsun | 144 |
| --- | --- | --- |

14.4.1.

| 14.4.2. | Dosiahnutie maximálnej lehoty zaistenia | 144 |
| --- | --- | --- |

14.4.2.

| 14.5. | Opätovné zaistenie navrátilcov | 146 |
| --- | --- | --- |

14.5.

| 14.6. | Uplatňovanie miernejších donucovacích opatrení po ukončení zaistenia | 146 |
| --- | --- | --- |

14.6.

| 15. | PODMIENKY ZAISTENIA | 146 |
| --- | --- | --- |

15.

| 15.1. | Počiatočné zadržanie políciou | 146 |
| --- | --- | --- |

15.1.

| 15.2. | Využívanie špecializovaných zariadení ako všeobecné pravidlo | 147 |
| --- | --- | --- |

15.2.

| 15.3. | Oddelenie od riadnych väzňov | 148 |
| --- | --- | --- |

15.3.

| 15.4. | Materiálne podmienky zaistenia | 148 |
| --- | --- | --- |

15.4.

| 16. | ZAISTENIE MALOLETÝCH OSÔB A RODÍN | 153 |
| --- | --- | --- |

16.

| 17. | MIMORIADNE SITUÁCIE | 155 |
| --- | --- | --- |

17.

| 18. | TRANSPOZÍCIA, VÝKLAD A PRECHODNÉ OPATRENIA | 156 |
| --- | --- | --- |

18.

| 19. | ZDROJE A REFERENČNÉ DOKUMENTY | 157 |
| --- | --- | --- |

19.

| 20. | SKRATKY | 159 |
| --- | --- | --- |

20.

PREDSLOV

V tejto príručke o návrate sa poskytujú usmernenia pre vnútroštátne orgány s právomocou vykonávať úlohy spojené s návratom vrátane polície, príslušníkov pohraničnej stráže, migračných orgánov, pracovníkov zariadení určených na zaistenie a orgánov poverených monitorovaním.

Týka sa noriem a konaní v členských štátoch, ktoré sa týkajú návratu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, a zakladá sa na právnych nástrojoch Únie, ktorými sa táto oblasť upravuje, najmä na smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES (1) (ďalej len „smernica o návrate“). Konania o návrate sú v praxi často spojené s ďalšími druhmi konaní a postupov (konania o azyle, postupy hraničnej kontroly, konania, ktorých výsledkom je udelenie práva na vstup, krátkodobého alebo dlhodobého pobytu), ktoré sa upravujú v iných relevantných právnych predpisoch Únie a vnútroštátnych právnych predpisoch. V takýchto prípadoch by mali členské štáty zaistiť úzku spoluprácu medzi jednotlivými orgánmi zapojenými do týchto konaní a postupov.

Prvá verzia príručky bola prijatá v októbri 2015 (2). Aktuálna verzia, revidovaná v roku 2017, vychádza z odporúčania Komisie zo 7. marca 2017
   (3) a obsahuje doplňujúce usmernenia pre vnútroštátne orgány, ktoré sa týkajú použitia pravidiel smernice o návrate na zlepšenie účinnosti systémov návratu a zabezpečenia plného dodržiavania základných práv.

Popri vhodných normách a postupoch sa musí účinný systém návratu spoliehať aj na zjednodušenú a dobre integrovanú organizáciu právomocí na vnútroštátnej úrovni. Znamená to možnosť mobilizácie všetkých aktérov zapojených do konaní súvisiacich s návratom (napr. orgánov presadzovania práva a imigračných orgánov, ale aj súdnych orgánov a orgánov na ochranu dieťaťa, zdravotníckych a sociálnych služieb, zamestnancov zariadení určených na zaistenie) a koordinácie ich činností v súlade s ich rolami a pôsobnosťou s cieľom iniciovať rýchlu a primeranú multidisciplinárnu reakciu pri riešení konkrétneho prípadu návratu. Vnútroštátne systémy návratu potrebujú aj podporu dostatočného počtu vyškolených a spôsobilých pracovníkov, ktorých možno rýchlo mobilizovať (podľa potreby aj nepretržite), hlavne v prípade zvyšujúcej sa záťaže pri uskutočňovaní návratov, a ktorí môžu byť v prípade potreby nasadzovaní na vonkajšej hranici Únie s cieľom prijímať okamžité opatrenia na riešenie migračného tlaku. Na tento účel by sa nimi mala zabezpečiť nepretržitá výmena operačných informácií s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž a ostatnými členskými štátmi, pričom môžu využívať technickú a operačnú podporu, ktorú môže agentúra poskytnúť.

Na to, aby systémy návratu boli schopné reagovať na výzvy, by členské štáty mali čo najlepšie využiť flexibilitu, ktorú poskytuje smernica o návrate, a mali by pravidelne skúmať a upravovať svoje štruktúry a kapacity pre návrat s cieľom reagovať na aktuálne potreby a zabezpečiť efektivitu.

Touto príručkou sa nevytvárajú žiadne právne záväzné povinnosti pre členské štáty a neustanovujú sa ňou nové práva ani povinnosti. Príručka vychádza prevažne z práce, ktorú členské štáty a Komisia vykonali v rámci „kontaktného výboru pre smernicu 2008/115/ES o návrate“ v rokoch 2009 – 2017, a systematickým a súhrnným spôsobom zoskupuje diskusie, ktoré prebehli v rámci daného fóra a ktoré nevyhnutne neodrážajú zhodu medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o výklad právnych aktov.

Výkladová časť príručky je doplnená o usmernenia týkajúce sa novovzniknutých otázok (napr. nových rozsudkov Súdneho dvora Európskej únie, medzinárodných noriem). Právne záväzné účinky majú len právne akty, z ktorých táto príručka vychádza alebo na ktoré sa odvoláva, pričom tieto účinky sa môžu uplatniť pred vnútroštátnym súdom. Právne záväzné výklady práva Únie môže poskytovať len Súdny dvor Európskej únie.

1.   VYMEDZENIE POJMOV

1.1.   Štátny príslušník tretej krajiny

Právny základ: smernica o návrate – článok 3 ods. 1; Kódex schengenských hraníc (4) – článok 2 ods. 5

Každá osoba, ktorá nie je občanom Únie v zmysle článku 17 ods. 1 zmluvy a ktorá nepožíva právo na voľný pohyb podľa právnych predpisov Únie, ako je vymedzené v článku 2 ods. 5 Kódexu schengenských hraníc.

Za „štátneho príslušníka tretej krajiny“ sa nepovažujú tieto kategórie osôb:

| — | osoby, ktoré sú občanmi Únie v zmysle článku 20 ods. 1 ZFEÚ (bývalý článok 17 ods. 1 zmluvy) = osoby so štátnou príslušnosťou členského štátu EÚ (5), |
| --- | --- |

—

osoby, ktoré sú občanmi Únie v zmysle článku 20 ods. 1 ZFEÚ (bývalý článok 17 ods. 1 zmluvy) = osoby so štátnou príslušnosťou členského štátu EÚ (5),

| — | osoby so štátnou príslušnosťou EHP/Švajčiarska, |
| --- | --- |

—

osoby so štátnou príslušnosťou EHP/Švajčiarska,

| — | rodinní príslušníci občanov Únie vykonávajúci svoje právo na voľný pohyb na základe článku 21 ZFEÚ alebo smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES (6), |
| --- | --- |

—

rodinní príslušníci občanov Únie vykonávajúci svoje právo na voľný pohyb na základe článku 21 ZFEÚ alebo smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES (6),

| — | rodinní príslušníci štátnych príslušníkov EHP/Švajčiarska, ktorí požívajú práva na voľný pohyb rovnocenné právam občanov Únie. |
| --- | --- |

—

rodinní príslušníci štátnych príslušníkov EHP/Švajčiarska, ktorí požívajú práva na voľný pohyb rovnocenné právam občanov Únie.

Každá iná osoba vrátane osoby bez štátnej príslušnosti (7) sa bude považovať za „štátneho príslušníka tretej krajiny“.

Ďalšie objasnenie:

| — | Rodinnými príslušníkmi štátnych príslušníkov EÚ/EHP/Švajčiarska, ktorí teda majú, bez ohľadu na svoju štátnu príslušnosť, právo na vstup do hostiteľského členského štátu a pobyt v ňom s občanom Únie, sú:






  a) | manžel/manželka a v prípade, ak je to predmetom zmluvy na základe právnych predpisov členského štátu a uznané v právnych predpisoch hosťujúceho členského štátu za rovnocenné s manželstvom, partner/partnerka, s ktorým/ktorou občan EÚ/EHP/Švajčiarska uzatvoril registrované partnerstvo; |
| --- | --- | --- |

—

Rodinnými príslušníkmi štátnych príslušníkov EÚ/EHP/Švajčiarska, ktorí teda majú, bez ohľadu na svoju štátnu príslušnosť, právo na vstup do hostiteľského členského štátu a pobyt v ňom s občanom Únie, sú:

a)

manžel/manželka a v prípade, ak je to predmetom zmluvy na základe právnych predpisov členského štátu a uznané v právnych predpisoch hosťujúceho členského štátu za rovnocenné s manželstvom, partner/partnerka, s ktorým/ktorou občan EÚ/EHP/Švajčiarska uzatvoril registrované partnerstvo;

| b) | priami potomkovia, ktorí sú mladší ako 21 rokov, alebo nezaopatrené osoby vrátane priamych potomkov alebo nezaopatrených osôb manžela/manželky alebo registrovaného partnera/partnerky; |
| --- | --- |

b)

priami potomkovia, ktorí sú mladší ako 21 rokov, alebo nezaopatrené osoby vrátane priamych potomkov alebo nezaopatrených osôb manžela/manželky alebo registrovaného partnera/partnerky;

| c) | závislí priami príbuzní po vzostupnej línii vrátane závislých priamych príbuzných po vzostupnej línii manžela/manželky alebo registrovaného partnera/partnerky. |
| --- | --- |

c)

závislí priami príbuzní po vzostupnej línii vrátane závislých priamych príbuzných po vzostupnej línii manžela/manželky alebo registrovaného partnera/partnerky.

Okrem kategórií uvedených v bodoch a) až c) môžu právo na voľný pohyb podľa práva Únie za určitých okolností požívať aj ostatní rodinní príslušníci – najmä keď im bolo udelené právo na vstup a pobyt podľa vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa vykonáva článok 3 ods. 2 smernice 2004/38/ES.

| — | Štátni príslušníci tretích krajín, ktorých tvrdenie, že sú rodinnými príslušníkmi občana Únie, ktorí požívajú práva na voľný pohyb rovnocenné právam občanov Únie v zmysle článku 21 ZFEÚ alebo smernice 2004/38/ES, členský štát zamietol, sa teda môžu považovať za štátnych príslušníkov tretích krajín. Tieto osoby môžu preto patriť do rozsahu uplatňovania smernice o návrate, pričom sa budú musieť uplatňovať minimálne normy, konania a práva v nej stanovené. Komisia sa však vzhľadom na možné odvolanie proti rozhodnutiu, ktorým sa zamieta tvrdenie, že sa na dotknutú osobu vzťahuje smernica 2004/38/ES, domnieva, že táto osoba sa bude naďalej môcť – na základe priaznivejšieho ustanovenia v článku 4 smernice o návrate – spoliehať na procesné záruky stanovené v kapitole VI smernice 2004/38/ES (napríklad, pokiaľ ide o oznámenie a odôvodnenie rozhodnutia, povolenú lehotu na dobrovoľné opustenie územia, konania o opravnom prostriedku). |
| --- | --- |

—

Štátni príslušníci tretích krajín, ktorých tvrdenie, že sú rodinnými príslušníkmi občana Únie, ktorí požívajú práva na voľný pohyb rovnocenné právam občanov Únie v zmysle článku 21 ZFEÚ alebo smernice 2004/38/ES, členský štát zamietol, sa teda môžu považovať za štátnych príslušníkov tretích krajín. Tieto osoby môžu preto patriť do rozsahu uplatňovania smernice o návrate, pričom sa budú musieť uplatňovať minimálne normy, konania a práva v nej stanovené. Komisia sa však vzhľadom na možné odvolanie proti rozhodnutiu, ktorým sa zamieta tvrdenie, že sa na dotknutú osobu vzťahuje smernica 2004/38/ES, domnieva, že táto osoba sa bude naďalej môcť – na základe priaznivejšieho ustanovenia v článku 4 smernice o návrate – spoliehať na procesné záruky stanovené v kapitole VI smernice 2004/38/ES (napríklad, pokiaľ ide o oznámenie a odôvodnenie rozhodnutia, povolenú lehotu na dobrovoľné opustenie územia, konania o opravnom prostriedku).

1.2.   Nelegálny pobyt

Právny základ: smernica o návrate – článok 3 ods. 2; Kódex schengenských hraníc – článok 6

Prítomnosť štátneho príslušníka tretej krajiny na území členského štátu, pričom táto osoba nespĺňa alebo prestala spĺňať podmienky vstupu ustanovené v článku 5 Kódexu schengenských hraníc alebo iné podmienky vstupu alebo pobytu v uvedenom členskom štáte.

Toto veľmi všeobecné vymedzenie zahŕňa všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nepožívajú právo na pobyt v členskom štáte. Každý štátny príslušník tretej krajiny, ktorý je fyzicky prítomný na území členského štátu EÚ, sa v ňom zdržiava buď oprávnene, alebo neoprávnene. Tretia možnosť neexistuje.

Právne fikcie vo vnútroštátnom práve, podľa ktorých sa osoby fyzicky sa zdržiavajúce v osobitne určených častiach územia členského štátu (napríklad v tranzitnom priestore alebo v určitých pohraničných oblastiach) nepovažujú za osoby „zdržiavajúce sa na území“, sú v tejto súvislosti bezpredmetné, keďže by ohrozili harmonické uplatňovanie acquis Únie o návrate. Členské štáty sa však môžu rozhodnúť, že na túto kategóriu osôb nebudú uplatňovať isté ustanovenia acquis o návrate (pozri ďalej oddiel 2).

Po kodifikácii Kódexu schengenských hraníc v roku 2016 sa odkaz na článok 5 Kódexu schengenských hraníc v článku 3 ods. 2 smernice o návrate chápe ako odkaz na súčasný článok 6 Kódexu schengenských hraníc.

Za osoby neoprávnene sa zdržiavajúce v danom členskom štáte sa považujú napríklad nasledujúce kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín:

| — | držitelia povolenia na pobyt alebo víz, ktorých platnosť sa skončila, |
| --- | --- |

—

držitelia povolenia na pobyt alebo víz, ktorých platnosť sa skončila,

| — | držitelia zrušeného povolenia alebo víz, |
| --- | --- |

—

držitelia zrušeného povolenia alebo víz,

| — | odmietnutí žiadatelia o azyl, |
| --- | --- |

—

odmietnutí žiadatelia o azyl,

| — | žiadatelia o azyl, ktorým bolo doručené rozhodnutie o ukončení ich práva na pobyt ako žiadateľa o azyl, |
| --- | --- |

—

žiadatelia o azyl, ktorým bolo doručené rozhodnutie o ukončení ich práva na pobyt ako žiadateľa o azyl,

| — | osoby, ktorým bol odopretý vstup na hranici, |
| --- | --- |

—

osoby, ktorým bol odopretý vstup na hranici,

| — | osoby zadržané v súvislosti s neoprávneným prekročením hraníc, |
| --- | --- |

—

osoby zadržané v súvislosti s neoprávneným prekročením hraníc,

| — | neregulárni migranti zadržaní na území členského štátu, |
| --- | --- |

—

neregulárni migranti zadržaní na území členského štátu,

| — | osoby zadržané počas tranzitu cez územie členského štátu s cieľom dostať sa do iného členského štátu bez právneho nároku, |
| --- | --- |

—

osoby zadržané počas tranzitu cez územie členského štátu s cieľom dostať sa do iného členského štátu bez právneho nároku,

| — | osoby bez práva na pobyt v členskom štáte zadržania (hoci majú právo na pobyt v inom členskom štáte), |
| --- | --- |

—

osoby bez práva na pobyt v členskom štáte zadržania (hoci majú právo na pobyt v inom členskom štáte),

| — | osoby prítomné na území členského štátu počas lehoty na dobrovoľný odchod, |
| --- | --- |

—

osoby prítomné na území členského štátu počas lehoty na dobrovoľný odchod,

| — | osoby, v prípade ktorých bol odsun odložený. |
| --- | --- |

—

osoby, v prípade ktorých bol odsun odložený.

Nasledujúce kategórie osôb sa nepovažujú za neoprávnene sa zdržiavajúce, keďže v danom členskom štáte požívajú právo na pobyt (ktoré môže mať len dočasnú povahu):

| — | žiadatelia o azyl zdržiavajúci sa v členskom štáte, v ktorom majú právo na pobyt v priebehu konania o azyle, |
| --- | --- |

—

žiadatelia o azyl zdržiavajúci sa v členskom štáte, v ktorom majú právo na pobyt v priebehu konania o azyle,

| — | osoby bez štátnej príslušnosti v členskom štáte, v ktorom majú podľa vnútroštátneho práva právo na pobyt počas postupu určovania postavenia osoby bez štátnej príslušnosti, |
| --- | --- |

—

osoby bez štátnej príslušnosti v členskom štáte, v ktorom majú podľa vnútroštátneho práva právo na pobyt počas postupu určovania postavenia osoby bez štátnej príslušnosti,

| — | osoby zdržiavajúce sa v členskom štáte, v ktorom majú postavenie formálneho tolerovania (za predpokladu, že sa toto postavenie považuje v rámci vnútroštátneho práva za „legálny pobyt“), |
| --- | --- |

—

osoby zdržiavajúce sa v členskom štáte, v ktorom majú postavenie formálneho tolerovania (za predpokladu, že sa toto postavenie považuje v rámci vnútroštátneho práva za „legálny pobyt“),

| — | držitelia podvodne získaného povolenia počas obdobia, kým sa povolenie neodvolá alebo nezruší a naďalej sa považuje za platné povolenie. |
| --- | --- |

—

držitelia podvodne získaného povolenia počas obdobia, kým sa povolenie neodvolá alebo nezruší a naďalej sa považuje za platné povolenie.

Ďalšie objasnenie:

| — | Osoby, o ktorých žiadosti o povolenie na pobyt sa ešte nerozhodlo, sa môžu zdržiavať buď oprávnene, alebo neoprávnene v závislosti od toho, či majú platné víza alebo iné právo na pobyt. |
| --- | --- |

—

Osoby, o ktorých žiadosti o povolenie na pobyt sa ešte nerozhodlo, sa môžu zdržiavať buď oprávnene, alebo neoprávnene v závislosti od toho, či majú platné víza alebo iné právo na pobyt.

| — | Na posúdenie pobytu ako nelegálneho nie je potrebné minimálne trvanie pobytu ani úmysel štátneho príslušníka tretej krajiny zdržiavať sa neoprávnene na území členského štátu – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum (8) (bod 48). |
| --- | --- |

—

Na posúdenie pobytu ako nelegálneho nie je potrebné minimálne trvanie pobytu ani úmysel štátneho príslušníka tretej krajiny zdržiavať sa neoprávnene na území členského štátu – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum (8) (bod 48).

| — | Pokiaľ nie je vo vnútroštátnom práve členského štátu stanovené inak, žiadatelia o obnovenie povolenia, ktorého platnosť už skončila, sa zdržiavajú neoprávnene (pozri aj oddiel 5.7). |
| --- | --- |

—

Pokiaľ nie je vo vnútroštátnom práve členského štátu stanovené inak, žiadatelia o obnovenie povolenia, ktorého platnosť už skončila, sa zdržiavajú neoprávnene (pozri aj oddiel 5.7).

| — | Štátni príslušníci tretích krajín, voči ktorým sa uplatnilo konanie o návrate podľa smernice o návrate a ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členského štátu bez opodstatneného dôvodu nevrátiť sa [scenár je uvedený v bode 48 rozsudku Súdneho dvora vo veci C-329/11 Achughbabian (9)], sa zdržiavajú neoprávnene. Osobitný odkaz, ktorý Súdny dvor uviedol vo veci Achughbabian, sa týka len zlučiteľnosti opatrení vnútroštátneho trestného práva so smernicou o návrate. V tomto rozsudku sa v súvislosti s rozsahom pôsobnosti a uplatniteľnosťou smernice o návrate nič neuvádza, platným teda zostáva všeobecné pravidlo stanovené v článku 2 ods. 1: „buď A, alebo B“, čo znamená, že osoba sa buď zdržiava neoprávnene a uplatňuje sa smernica o návrate, alebo osoby majú právo na pobyt a smernica o návrate sa neuplatňuje. |
| --- | --- |

—

Štátni príslušníci tretích krajín, voči ktorým sa uplatnilo konanie o návrate podľa smernice o návrate a ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členského štátu bez opodstatneného dôvodu nevrátiť sa [scenár je uvedený v bode 48 rozsudku Súdneho dvora vo veci C-329/11 Achughbabian (9)], sa zdržiavajú neoprávnene. Osobitný odkaz, ktorý Súdny dvor uviedol vo veci Achughbabian, sa týka len zlučiteľnosti opatrení vnútroštátneho trestného práva so smernicou o návrate. V tomto rozsudku sa v súvislosti s rozsahom pôsobnosti a uplatniteľnosťou smernice o návrate nič neuvádza, platným teda zostáva všeobecné pravidlo stanovené v článku 2 ods. 1: „buď A, alebo B“, čo znamená, že osoba sa buď zdržiava neoprávnene a uplatňuje sa smernica o návrate, alebo osoby majú právo na pobyt a smernica o návrate sa neuplatňuje.

1.3.   Návrat

Právny základ: smernica o návrate – článok 3 ods. 3

Proces vrátenia sa štátneho príslušníka tretej krajiny – bez ohľadu na to, či ide o dobrovoľné splnenie povinnosti návratu, alebo nútený návrat – do:

| 1. | jeho krajiny pôvodu alebo |
| --- | --- |

1.

jeho krajiny pôvodu alebo

| 2. | krajiny tranzitu v súlade s dvojstrannými dohodami o readmisii alebo dohodami Spoločenstva o readmisii či inými dojednaniami, alebo |
| --- | --- |

2.

krajiny tranzitu v súlade s dvojstrannými dohodami o readmisii alebo dohodami Spoločenstva o readmisii či inými dojednaniami, alebo

| 3. | inej tretej krajiny, do ktorej sa štátny príslušník tretej krajiny dobrovoľne rozhodne vrátiť a ktorá ho prijme. |
| --- | --- |

3.

inej tretej krajiny, do ktorej sa štátny príslušník tretej krajiny dobrovoľne rozhodne vrátiť a ktorá ho prijme.

Toto vymedzenie pojmu má obmedzenia, pokiaľ ide o to, čo je možné na účely vykonávania smernice o návrate uznať za „návrat“ a čo nie je možné uznať za „návrat“. Vrátenie neoprávnene sa zdržiavajúceho štátneho príslušníka tretej krajiny do iného členského štátu nemožno v zmysle práva Únie považovať za „návrat“. Toto opatrenie však môže byť vo výnimočných prípadoch možné na základe dvojstranných dohôd o readmisii alebo dublinských pravidiel. Preto sa odporúča nepoužívať pojem „návrat“, ale skôr výraz „vrátenie“ alebo „odovzdanie“.

Týmto vymedzením pojmu sa naznačuje, že členské štáty musia vykonať návrat do tretej krajiny len za okolností, ktoré sú v celom rozsahu uvedené v jednej z troch zarážok. Preto napríklad nemožno odsunúť navrátilca bez jeho súhlasu do tretej krajiny, ktorá nie je ani krajinou pôvodu, ani krajinou tranzitu.

Ďalšie objasnenie:

| — | „Krajina pôvodu“ z prvej zarážky je krajina štátnej príslušnosti štátneho príslušníka tretej krajiny; v prípade osôb bez štátnej príslušnosti sa za krajinu pôvodu môže zvyčajne považovať krajina predchádzajúceho obvyklého pobytu. |
| --- | --- |

—

„Krajina pôvodu“ z prvej zarážky je krajina štátnej príslušnosti štátneho príslušníka tretej krajiny; v prípade osôb bez štátnej príslušnosti sa za krajinu pôvodu môže zvyčajne považovať krajina predchádzajúceho obvyklého pobytu.

| — | „Krajina tranzitu“ v druhej zarážke zahŕňa len tretie krajiny, a nie členské štáty EÚ. |
| --- | --- |

—

„Krajina tranzitu“ v druhej zarážke zahŕňa len tretie krajiny, a nie členské štáty EÚ.

| — | „Dvojstranné dohody o readmisii alebo dohody Spoločenstva o readmisii či iné dojednania“ v druhej zarážke sa týkajú len dohôd s tretími krajinami. V tejto súvislosti sú dvojstranné dohody o readmisii medzi členskými štátmi bezpredmetné. V určitých prípadoch sa však môže takýmito dohodami medzi členskými štátmi umožniť vrátenie neregulárnych migrantov do iných členských štátov v zmysle článku 6 ods. 3 smernice o návrate (pozri ďalej oddiel 5.5). |
| --- | --- |

—

„Dvojstranné dohody o readmisii alebo dohody Spoločenstva o readmisii či iné dojednania“ v druhej zarážke sa týkajú len dohôd s tretími krajinami. V tejto súvislosti sú dvojstranné dohody o readmisii medzi členskými štátmi bezpredmetné. V určitých prípadoch sa však môže takýmito dohodami medzi členskými štátmi umožniť vrátenie neregulárnych migrantov do iných členských štátov v zmysle článku 6 ods. 3 smernice o návrate (pozri ďalej oddiel 5.5).

| — | Pojem „dobrovoľne sa rozhodne vrátiť“
  v tretej zarážke nie je rovnocenný s dobrovoľným odchodom. V tejto súvislosti sa pojem „dobrovoľný“ vzťahuje na výber miesta určenia zo strany navrátilca. K tomuto dobrovoľnému výberu miesta určenia môže dôjsť aj pri príprave operácie odsunu: môže dôjsť k prípadom, v ktorých navrátilec uprednostňuje odsun do inej tretej krajiny namiesto do krajiny tranzitu alebo krajiny pôvodu. |
| --- | --- |

—

Pojem „dobrovoľne sa rozhodne vrátiť“
  v tretej zarážke nie je rovnocenný s dobrovoľným odchodom. V tejto súvislosti sa pojem „dobrovoľný“ vzťahuje na výber miesta určenia zo strany navrátilca. K tomuto dobrovoľnému výberu miesta určenia môže dôjsť aj pri príprave operácie odsunu: môže dôjsť k prípadom, v ktorých navrátilec uprednostňuje odsun do inej tretej krajiny namiesto do krajiny tranzitu alebo krajiny pôvodu.

| — | Určenie krajiny návratu v prípade odsunu: ak sa poskytne lehota na dobrovoľný odchod, za zabezpečenie splnenia povinnosti návratu v stanovenej lehote je zodpovedný navrátilec, pričom v podstate nie je potrebné uviesť krajinu návratu. Potreba uviesť, do ktorej tretej krajiny bude dotknutá osoba odsunutá, nastáva len vtedy, ak musia členské štáty použiť donucovacie opatrenia (odsun) (pozri oddiel 1.5). |
| --- | --- |

—

Určenie krajiny návratu v prípade odsunu: ak sa poskytne lehota na dobrovoľný odchod, za zabezpečenie splnenia povinnosti návratu v stanovenej lehote je zodpovedný navrátilec, pričom v podstate nie je potrebné uviesť krajinu návratu. Potreba uviesť, do ktorej tretej krajiny bude dotknutá osoba odsunutá, nastáva len vtedy, ak musia členské štáty použiť donucovacie opatrenia (odsun) (pozri oddiel 1.5).

1.4.   Rozhodnutie o návrate

Právny základ: smernica o návrate – článok 3 ods. 4 a článok 6 ods. 6

Správne alebo súdne rozhodnutie, alebo akt, ktorým sa ustanovuje alebo vyhlasuje, že štátny príslušník tretej krajiny sa zdržiava na území neoprávnene a ktorým sa ukladá alebo stanovuje povinnosť návratu.

Vymedzenie pojmu „rozhodnutie o návrate“ je zamerané na dva základné prvky. Rozhodnutie o návrate musí obsahovať:

| 1. | vyhlásenie týkajúce sa nelegálnosti pobytu a |
| --- | --- |

1.

vyhlásenie týkajúce sa nelegálnosti pobytu a

| 2. | uloženie povinnosti návratu. |
| --- | --- |

2.

uloženie povinnosti návratu.

Rozhodnutie o návrate môže obsahovať ďalšie prvky, ako napríklad zákaz vstupu, lehotu na dobrovoľný odchod, určenie krajiny návratu; ak sa krajina návratu neuvádza, členské štáty musia zabezpečiť dodržanie zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia v súlade s článkom 5 smernice o návrate.

Členské štáty majú rozsiahle možnosti vlastného uváženia, pokiaľ ide o formu (rozhodnutie alebo akt, súdny alebo správny), akou sa môže rozhodnutie o návrate prijať.

Rozhodnutia o návrate sa môžu vydávať vo forme samostatného aktu alebo rozhodnutia alebo spoločne s inými rozhodnutiami, ako je napríklad rozhodnutie o odsune alebo rozhodnutie o ukončení legálneho pobytu (pozri ďalej oddiel 12.1).

V rozhodnutí o návrate sa konštatuje neoprávnenosť pobytu v tom členskom štáte, ktorý vydáva rozhodnutie, a stanovuje sa povinnosť opustiť územia členských štátov EÚ a krajín pridružených k schengenskému priestoru. Okrem toho je potrebné zdôrazniť, že v súlade s článkom 11 môžu byť k rozhodnutiam o návrate pripojené zákazy vstupu s účinkom v celej EÚ (záväzné pre všetky štáty, ktoré sa zaviazali uplatňovať smernicu o návrate).

Ďalšie objasnenie:

| — | Pružnejšie vymedzenie pojmu „rozhodnutie o návrate“ nebráni tomu, aby sa rozhodnutie, ktorým sa ukladá povinnosť návratu, prijalo vo forme trestného rozsudku a v súvislosti s trestným konaním – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-430/11, Sagor (10) (bod 39). |
| --- | --- |

—

Pružnejšie vymedzenie pojmu „rozhodnutie o návrate“ nebráni tomu, aby sa rozhodnutie, ktorým sa ukladá povinnosť návratu, prijalo vo forme trestného rozsudku a v súvislosti s trestným konaním – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-430/11, Sagor (10) (bod 39).

1.5.   Rozhodnutie o odsune

Právny základ: smernica o návrate – článok 3 ods. 5 a článok 8 ods. 3

Správne alebo súdne rozhodnutie alebo akt, ktorým sa nariaďuje vykonanie povinnosti návratu, teda fyzický transport z členského štátu.

Rozhodnutie o odsune sa môže vydať buď spoločne s rozhodnutím o návrate (jednofázový postup), alebo samostatne (dvojfázový postup). V prípadoch, v ktorých sa rozhodnutie o návrate a rozhodnutie o odsune vydávajú spoločne v rámci jednofázového postupu, musí byť jasné – v prípadoch, v ktorých sa poskytuje lehota na dobrovoľný odchod – že odsun sa uskutoční iba vtedy, ak povinnosť návratu nebude splnená v lehote na dobrovoľný odchod.

Vzhľadom na povinnosť členských štátov vždy dodržiavať zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia, nemožno odsun (fyzický transport z členského štátu) uskutočniť do nešpecifikovanej cieľovej krajiny, ale len do špecifikovanej krajiny návratu. Navrátilec musí byť vopred informovaný o cieľovej krajine operácie odsunu, aby mohol uviesť dôvody, na základe ktorých sa domnieva, že odsun do navrhovanej cieľovej krajiny by bol v rozpore so zásadou zákazu vyhostenia alebo vrátenia a aby bol schopný využiť právo odvolať sa. Komisia odporúča uviesť krajinu návratu v samostatnom rozhodnutí o odsune (dvojfázový postup) alebo uviesť krajinu, do ktorej bude daná osoba odsunutá v prípade nedodržania povinnosti návratu, v kombinovanom rozhodnutí o návrate a odsune (jednofázový postup). Treťou možnosťou je informovať štátneho príslušníka tretej krajiny prostredníctvom iného rozhodnutia alebo aktu.

1.6.   Riziko úteku

Právny základ: smernica o návrate – článok 3 ods. 7, odôvodnenie 6

Existencia dôvodov, ktoré vychádzajú z objektívnych kritérií vymedzených zákonom, v konkrétnom prípade sa domnievať, že štátny príslušník tretej krajiny, voči ktorému prebieha konanie o návrate, môže utiecť.

Existencia (alebo absencia) „rizika úteku“ je jedným z rozhodujúcich prvkov, pokiaľ ide o stanovenie, či sa má alebo nemá poskytnúť lehota na dobrovoľný odchod, ako aj rozhodovanie o potrebe zaistenia.

Členské štáty musia pri posudzovaní existencie rizika úteku vychádzať z objektívnych kritérií stanovených vo vnútroštátnych právnych predpisoch. Nepriamo sa to potvrdzuje aj v rozsudku Súdneho dvora vo veci C-528/15, Al Chodor (11), ktorý sa týka vymedzenia „rizika úteku“ v článku 2 písm. n) (12) dublinského nariadenia, ktoré je v podstate rovnaké ako vymedzenie v článku 3 ods. 7 smernice o návrate. Súdny dvor v tomto rozsudku uvádza, že tieto objektívne kritériá musia byť jasne stanovené vo všeobecne záväzných právnych predpisoch a že ustálená vnútroštátna judikatúra potvrdzujúca ustálenú správnu prax nepostačuje. Súdny dvor dospel aj k záveru, že v prípade, že takéto kritériá nie sú vymedzené vo všeobecne záväzných právnych predpisoch, sa zaistenie musí vyhlásiť za protiprávne.

Hoci majú členské štáty pri určovaní týchto kritérií rozsiahle možnosti vlastného uváženia, mali by náležite zohľadniť tieto kritériá, ktoré by mohli naznačovať, že neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny môže utiecť:

| — | chýbajúce doklady, |
| --- | --- |

—

chýbajúce doklady,

| — | chýbajúce miesto bydliska, trvalé miesto pobytu alebo spoľahlivá adresa, |
| --- | --- |

—

chýbajúce miesto bydliska, trvalé miesto pobytu alebo spoľahlivá adresa,

| — | nehlásenie sa príslušným orgánom, |
| --- | --- |

—

nehlásenie sa príslušným orgánom,

| — | výslovné vyjadrenie zámeru nespolupracovať vo vzťahu k opatreniami týkajúcim sa návratu (napríklad rozhodnutím o návrate, opatreniami na zabránenie úteku), |
| --- | --- |

—

výslovné vyjadrenie zámeru nespolupracovať vo vzťahu k opatreniami týkajúcim sa návratu (napríklad rozhodnutím o návrate, opatreniami na zabránenie úteku),

| — | odsúdenie za spáchanie trestného činu vrátane závažnej trestnej činnosti v inom členskom štáte (13), |
| --- | --- |

—

odsúdenie za spáchanie trestného činu vrátane závažnej trestnej činnosti v inom členskom štáte (13),

| — | prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu a trestné konanie, |
| --- | --- |

—

prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu a trestné konanie,

| — | nesplnenie rozhodnutia o návrate vrátane povinnosti návratu v lehote na dobrovoľný odchod, |
| --- | --- |

—

nesplnenie rozhodnutia o návrate vrátane povinnosti návratu v lehote na dobrovoľný odchod,

| — | predchádzajúce správanie (t. j. útek), |
| --- | --- |

—

predchádzajúce správanie (t. j. útek),

| — | nedostatok finančných prostriedkov, |
| --- | --- |

—

nedostatok finančných prostriedkov,

| — | existencia rozhodnutia o návrate, ktoré vydal iný členský štát, |
| --- | --- |

—

existencia rozhodnutia o návrate, ktoré vydal iný členský štát,

| — | nesplnenie požiadavky odísť na územie iného členského štátu, ktorý vydal platné povolenie na pobyt alebo iné oprávnenie, ktorým sa poskytuje právo na pobyt na príslušnom území, |
| --- | --- |

—

nesplnenie požiadavky odísť na územie iného členského štátu, ktorý vydal platné povolenie na pobyt alebo iné oprávnenie, ktorým sa poskytuje právo na pobyt na príslušnom území,

| — | neoprávnený vstup na územie členských štátov EÚ a krajín pridružených k schengenskému priestoru. |
| --- | --- |

—

neoprávnený vstup na územie členských štátov EÚ a krajín pridružených k schengenskému priestoru.

Vo vnútroštátnych právnych predpisoch sa môžu stanovovať ďalšie objektívne kritériá na určenie existencie rizika úteku.

V súlade so všeobecnými zásadami práva Únie, predovšetkým so zásadou primeranosti, by sa mali všetky rozhodnutia prijaté podľa smernice o návrate prijímať na základe individuálneho posúdenia každého prípadu. Uvedený zoznam kritérií by sa mal zohľadňovať v každej fáze konania o návrate ako jeden z prvkov celkového posúdenia každej individuálnej situácie, ale nemôže byť jediným základom pre automatický predpoklad rizika úteku, keďže k záveru o existencii tohto rizika sa zvyčajne dospeje na základe kombinácie niekoľkých z uvedených kritérií. Je potrebné vyhnúť sa záverom typu, že neoprávnený vstup alebo chýbajúce dokumenty automaticky znamenajú existenciu rizika úteku. Pri individuálnom posúdení sa musia zvážiť všetky príslušné faktory vrátane veku, zdravotného stavu a sociálnych podmienok dotknutých osôb, ktoré môžu mať priamy vplyv na riziko úteku štátneho príslušníka tretej krajiny a v niektorých prípadoch môžu viesť k záveru, že žiadne riziko úteku neexistuje, hoci je splnené jedno alebo viac kritérií stanovených vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

Okrem uvedených kritérií, ktoré môžu naznačovať existenciu rizika úteku, a bez toho, aby bolo dotknuté právo dotknutých štátnych príslušníkov tretích krajín na vypočutie a na účinný opravný prostriedok, sa môžu aj vo vnútroštátnych právnych predpisoch stanovovať určité objektívne okolnosti, ktoré tvoria vyvrátiteľnú domnienku o existencii rizika úteku (t. j. štátny príslušník tretej krajiny by mal bez ohľadu na ďalej uvedené okolnosti vyvrátiť existenciu takéhoto rizika). Ide o okolnosti ako:

| — | odmietnutie spolupráce v procese zisťovania totožnosti, používanie falošných alebo sfalšovaných dokladov totožnosti, zničenie alebo iné zbavenie sa existujúcich dokladov, odmietnutie poskytnutia odtlačkov prstov, |
| --- | --- |

—

odmietnutie spolupráce v procese zisťovania totožnosti, používanie falošných alebo sfalšovaných dokladov totožnosti, zničenie alebo iné zbavenie sa existujúcich dokladov, odmietnutie poskytnutia odtlačkov prstov,

| — | vzpieranie sa návratovej operácii násilným či podvodným spôsobom, |
| --- | --- |

—

vzpieranie sa návratovej operácii násilným či podvodným spôsobom,

| — | nedodržanie opatrenia zameraného na zabránenie úteku (pozri oddiel 6.2), |
| --- | --- |

—

nedodržanie opatrenia zameraného na zabránenie úteku (pozri oddiel 6.2),

| — | nedodržanie platného zákazu vstupu, |
| --- | --- |

—

nedodržanie platného zákazu vstupu,

| — | neoprávnené uskutočnenie sekundárneho pohybu do iného členského štátu. |
| --- | --- |

—

neoprávnené uskutočnenie sekundárneho pohybu do iného členského štátu.

Komisia odporúča zavedenie takýchto vyvrátiteľných domnienok do vnútroštátnych právnych predpisov.

1.7.   Dobrovoľný odchod

Právny základ: smernica o návrate – článok 3 ods. 8

Splnenie povinnosti návratu v rámci lehoty stanovenej na tento účel v rozhodnutí o návrate.

V rámci acquis Únie týkajúceho sa návratu sa dobrovoľný odchod vzťahuje na dobrovoľné splnenie povinnosti návratu do tretej krajiny. Pojem „dobrovoľný odchod“ nezahŕňa prípady, v ktorých sa oprávnene sa zdržiavajúci štátni príslušníci tretích krajín rozhodnú vrátiť do domovskej krajiny z vlastného rozhodnutia. Tento „skutočne“ dobrovoľný návrat (scenár 1 na obrázku ďalej) nepatrí do rozsahu pôsobnosti smernice o návrate, pretože sa týka oprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín. Odchod neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí ešte neboli odhalení alebo zadržaní (napr. osôb, ktoré prekročili povolenú dĺžku pobytu), možno považovať za taký, ktorý spadá do vymedzenia pojmu „dobrovoľný odchod“. Tieto osoby už majú „abstraktnú“ povinnosť vrátiť sa v zmysle smernice o návrate a po tom, ako orgány získajú informácie o ich nelegálnom pobyte (najneskôr pri kontrole na výstupe – pozri oddiely 5.1 a 11.3), im môže byť doručené rozhodnutie o návrate, ako aj zákaz vstupu.

Smernica o návrate sa preto vzťahuje len na scenáre 2 a 3 uvedené ďalej:

2. DOBROVOĽNÝ ODCHOD: dobrovoľné splnenie povinnosti návratu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín

3. ODSUN: nútené splnenie povinnosti návratu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín

2 + 3 = „návrat“ (v zmysle článku 3 ods. 3 smernice o návrate)

1. DOBROVOĽNÝ NÁVRAT: dobrovoľný návrat oprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín

V súlade s článkom 6 ods. 2 nemožno za dobrovoľný odchod považovať odchod z vnútroštátneho územia jedného členského štátu na územie iného členského štátu (pozri ďalej oddiel 5.4). Vymedzenie pojmu dobrovoľný odchod sa vždy vzťahuje na odchod do tretej krajiny. Osobitné pravidlá týkajúce sa pozemného tranzitu cez územia iných členských štátov v súvislosti s dobrovoľným odchodom sú stanovené ďalej v oddiele 6.4.

1.8.   Zraniteľné osoby

Právny základ: smernica o návrate – článok 3 ods. 9

Maloletí, maloletí bez sprievodu, osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby, tehotné ženy, slobodní rodičia s maloletými deťmi a osoby, ktoré boli vystavené mučeniu, znásilneniu alebo iným závažným formám psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia.

Na rozdiel od vymedzenia pojmu „zraniteľné osoby“, ktoré sa používa v acquis týkajúcom sa azylu [pozri napríklad článok 21 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ (14) (smernica o podmienkach prijímania) alebo článok 20 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/EÚ (15) (smernica o oprávnení na medzinárodnú ochranu)], je vymedzenie pojmu v smernici o návrate vypracované ako úplný zoznam.

Potreba venovať osobitnú pozornosť situácii zraniteľných osôb a ich osobitným potrebám v súvislosti s návratom sa však neobmedzuje na kategórie zraniteľných osôb výslovne vymenované v článku 3 ods. 9 Komisia odporúča, aby členské štáty takisto venovali pozornosť iným osobitným situáciám zraniteľnosti, ako napríklad tým, ktoré sú uvedené v acquis týkajúcom sa azylu – obete obchodovania s ľuďmi alebo mrzačenia ženských pohlavných orgánov, osoby so závažným ochorením alebo duševnou poruchou.

Potreba venovať osobitnú pozornosť situácii zraniteľných osôb by nemala byť obmedzená na situácie výslovne uvedené v smernici o návrate (počas lehoty na dobrovoľný odchod, počas odloženého návratu a počas zaistenia). Komisia z tohto dôvodu odporúča členským štátom, aby v rámci posudzovania individuálnych okolností každého prípadu venovali pozornosť potrebám zraniteľných osôb vo všetkých fázach konania o návrate.

2.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

Právny základ: smernica o návrate – článok 2 a článok 4 ods. 4

Rozsah pôsobnosti smernice o návrate je široký a zahŕňa každého štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý sa neoprávnene zdržiava na území členského štátu. Smernicou o návrate sú v súčasnosti viazané tieto členské štáty:

| — | všetky členské štáty EÚ okrem Spojeného kráľovstva a Írska, |
| --- | --- |

—

všetky členské štáty EÚ okrem Spojeného kráľovstva a Írska,

| — | Švajčiarsko, Nórsko, Island a Lichtenštajnsko. |
| --- | --- |

—

Švajčiarsko, Nórsko, Island a Lichtenštajnsko.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť neuplatňovať smernicu na určité kategórie štátnych príslušníkov tretích krajín:

| — | „prípady na hraniciach“, v súlade s článkom 2 ods. 2 písm. a) smernice o návrate (pozri oddiel 2.1) a |
| --- | --- |

—

„prípady na hraniciach“, v súlade s článkom 2 ods. 2 písm. a) smernice o návrate (pozri oddiel 2.1) a

| — | „trestnoprávne prípady“, v súlade s článkom 2 ods. 2 písm. b) smernice o návrate (pozri oddiel 2.2). |
| --- | --- |

—

„trestnoprávne prípady“, v súlade s článkom 2 ods. 2 písm. b) smernice o návrate (pozri oddiel 2.2).

Rozhodnutie členského štátu využiť výnimku a neuplatňovať smernicu na „prípady na hraniciach“ alebo „trestnoprávne prípady“ musí byť vopred jasne stanovené vo vnútroštátnych vykonávacích predpisoch (16), inak nemôže mať žiadne právne účinky. Na oznamovanie takéhoto rozhodnutia sa nevzťahujú žiadne konkrétne formálne požiadavky. Dôležité však je, aby z vnútroštátnych právnych predpisov jasne vyplývalo – explicitne alebo implicitne –, či členský štát túto výnimku využíva a v akom rozsahu.

Ak členský štát vopred neoznámil svoje rozhodnutie uplatniť výnimky v zmysle článku 2 ods. 2 písm. a) alebo b) smernice o návrate, tieto ustanovenia nemožno následne v jednotlivých prípadoch použiť ako odôvodnenie neuplatňovania smernice o návrate.

Členským štátom nič nebráni v tom, aby obmedzili uplatňovanie výnimky podľa článku 2 ods. 2 písm. a) alebo písm. b) smernice o návrate na určité kategórie osôb (napr. len odopretia vstupu na vzdušných hraniciach alebo morských hraniciach) za predpokladu, že táto skutočnosť sa jasne stanoví vo vnútroštátnych vykonávacích predpisoch.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť výnimku využiť aj v neskoršej fáze, po prvotnej transpozícii smernice o návrate do vnútroštátneho práva. Táto skutočnosť však nesmie mať nepriaznivé následky, pokiaľ ide o tie osoby, ktoré už využili účinky smernice o návrate (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-297/12, Filev a Osmani (17): „[...] ak členský štát ešte nevyužil túto možnosť [...], nemôže využiť právo obmedziť osobnú pôsobnosť tejto smernice na základe jej článku 2 ods. 2 písm. b) so zreteľom na osoby, voči ktorým sa účinky tejto smernice už uplatnili“).

2.1.   Prípady na hraniciach – článok 2 ods. 2 písm. a)

Osoby, ktorým bol zamietnutý vstup a ktoré sú prítomné v tranzitnom priestore alebo v pohraničnej oblasti členského štátu, často v členských štátoch podliehajú osobitným pravidlám: tieto osoby sa na základe „právnej fikcie“ niekedy nepokladajú za „zdržiavajúce sa na území daného členského štátu“ a uplatňujú sa na ne osobitné pravidlá. V smernici o návrate sa tento prístup neuplatňuje a každý štátny príslušník tretej krajiny fyzicky sa zdržiavajúci na území členského štátu sa považuje za osobu patriacu do jej rozsahu pôsobnosti.

Členské štáty sa však môžu rozhodnúť, že nebudú uplatňovať smernicu na „prípady na hraniciach“, vymedzené ako štátni príslušníci tretích krajín:

| — | ktorým sa v súlade s článkom 13 Kódexu schengenských hraníc
   (18)
  odoprel vstup alebo |
| --- | --- |

—

ktorým sa v súlade s článkom 13 Kódexu schengenských hraníc
   (18)
  odoprel vstup alebo

| — | ktorí boli zadržaní príslušnými orgánmi v súvislosti s neoprávneným prekročením vonkajšej pozemnej, vzdušnej alebo vodnej hranice členského štátu a ktorí následne v tomto členskom štáte nezískali oprávnenie alebo právo na pobyt. |
| --- | --- |

—

ktorí boli zadržaní príslušnými orgánmi v súvislosti s neoprávneným prekročením vonkajšej pozemnej, vzdušnej alebo vodnej hranice členského štátu a ktorí následne v tomto členskom štáte nezískali oprávnenie alebo právo na pobyt.

Použitie tejto výnimky môže byť užitočné napríklad pre členské štáty v prvej línii, ktoré sú vystavené značnému migračnému tlaku, pretože im môže umožniť účinnejšie konanie; v takých prípadoch Komisia odporúča využitie tejto výnimky.

Pri vnútroštátnych konaniach v „prípadoch na hraniciach“ sa musia dodržiavať všeobecné zásady medzinárodného práva a základné práva dotknutých štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj záruky uvedené v článku 4 ods. 4 smernice o návrate (pozri oddiel 2.2).

Ďalšie objasnenie:

| — | Z článku 2 ods. 2 písm. a) vyplýva priama časová a priestorová súvislosť s prekročením vonkajších hraníc. Týka sa teda štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí boli zadržaní príslušnými orgánmi v samotnom okamihu neoprávneného prekračovania vonkajších hraníc alebo v blízkosti vonkajších hraníc po ich prekročení – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum (bod 72). |
| --- | --- |

—

Z článku 2 ods. 2 písm. a) vyplýva priama časová a priestorová súvislosť s prekročením vonkajších hraníc. Týka sa teda štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí boli zadržaní príslušnými orgánmi v samotnom okamihu neoprávneného prekračovania vonkajších hraníc alebo v blízkosti vonkajších hraníc po ich prekročení – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum (bod 72).

| — | Pojem „zadržaní príslušnými orgánmi v súvislosti s neoprávneným prekročením [...] vonkajších hraníc“ sa vzťahuje na nasledujúce kategórie osôb, pretože stále existuje PRIAMA súvislosť s aktom neoprávneného prekročenia hraníc:






  — | osoby prichádzajúce neoprávnene na člne, ktoré sú zadržané pri príchode alebo krátko po ňom, |
| --- | --- | --- |

—

Pojem „zadržaní príslušnými orgánmi v súvislosti s neoprávneným prekročením [...] vonkajších hraníc“ sa vzťahuje na nasledujúce kategórie osôb, pretože stále existuje PRIAMA súvislosť s aktom neoprávneného prekročenia hraníc:

—

osoby prichádzajúce neoprávnene na člne, ktoré sú zadržané pri príchode alebo krátko po ňom,

| — | osoby zatknuté políciou po tom, ako preliezli hraničné oplotenie, |
| --- | --- |

—

osoby zatknuté políciou po tom, ako preliezli hraničné oplotenie,

| — | neoprávnene vstupujúce osoby, ktoré opúšťajú vlak/autobus, ktorý ich priamo priviezol na územie členského štátu (bez predchádzajúceho zastavenia na území členského štátu). |
| --- | --- |

—

neoprávnene vstupujúce osoby, ktoré opúšťajú vlak/autobus, ktorý ich priamo priviezol na územie členského štátu (bez predchádzajúceho zastavenia na území členského štátu).

| — | Pojem „zadržaní príslušnými orgánmi v súvislosti s neoprávneným prekročením vonkajších [...] hraníc“ sa na nasledujúce kategórie osôb nevzťahuje, pretože už neexistuje PRIAMA súvislosť s aktom neoprávneného prekročenia hraníc:






  — | neoprávnene vstupujúce osoby, ktoré sú zadržané na území členského štátu v rámci určitej lehoty po neoprávnenom vstupe, |
| --- | --- | --- |

—

Pojem „zadržaní príslušnými orgánmi v súvislosti s neoprávneným prekročením vonkajších [...] hraníc“ sa na nasledujúce kategórie osôb nevzťahuje, pretože už neexistuje PRIAMA súvislosť s aktom neoprávneného prekročenia hraníc:

—

neoprávnene vstupujúce osoby, ktoré sú zadržané na území členského štátu v rámci určitej lehoty po neoprávnenom vstupe,

| — | neregulárni migranti zadržaní v pohraničnom regióne, pokiaľ nepretrváva priama súvislosť s aktom neoprávneného prekročenia hranice, |
| --- | --- |

—

neregulárni migranti zadržaní v pohraničnom regióne, pokiaľ nepretrváva priama súvislosť s aktom neoprávneného prekročenia hranice,

| — | neregulárny migrant opúšťajúci autobus prichádzajúci z tretej krajiny, ak už autobus niekoľkokrát zastavil na území EÚ, |
| --- | --- |

—

neregulárny migrant opúšťajúci autobus prichádzajúci z tretej krajiny, ak už autobus niekoľkokrát zastavil na území EÚ,

| — | neregulárni migranti, ktorí boli predtým vyhostení, a porušia stále platný zákaz vstupu (pokiaľ nie sú zadržaní v priamom spojení s neoprávneným prekročením hranice), |
| --- | --- |

—

neregulárni migranti, ktorí boli predtým vyhostení, a porušia stále platný zákaz vstupu (pokiaľ nie sú zadržaní v priamom spojení s neoprávneným prekročením hranice),

| — | neregulárni migranti prekračujúci vnútornú hranicu – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum (bod 69), článok 2 ods. 2 smernice, ktorý sa týka vonkajších hraníc, a článok 14 Kódexu schengenských hraníc, ktorý sa uplatňuje na vonkajších hraniciach, |
| --- | --- |

—

neregulárni migranti prekračujúci vnútornú hranicu – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum (bod 69), článok 2 ods. 2 smernice, ktorý sa týka vonkajších hraníc, a článok 14 Kódexu schengenských hraníc, ktorý sa uplatňuje na vonkajších hraniciach,

| — | neoprávnene sa zdržiavajúci štátni príslušníci tretích krajín, ktorí opúšťajú územie členských štátov a krajín pridružených k schengenskému priestoru – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum (bod 71). |
| --- | --- |

—

neoprávnene sa zdržiavajúci štátni príslušníci tretích krajín, ktorí opúšťajú územie členských štátov a krajín pridružených k schengenskému priestoru – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum (bod 71).

| — | Praktický príklad prípadov, na ktoré sa vzťahuje ustanovenie „a ktorí následne v tomto členskom štáte nezískali oprávnenie alebo právo na pobyt“, keď sa odchýlka neuplatňuje:






  — | neoprávnene vstupujúce osoby, ktoré boli zadržané na vonkajších hraniciach a následne získali právo na pobyt ako žiadatelia o azyl. Dokonca aj keď sa – po konečnom zamietnutí žiadosti o azyl – opäť stanú „neoprávnene sa zdržiavajúcimi“, nesmú byť vylúčení z rozsahu pôsobnosti smernice ako „prípady na hraniciach“, |
| --- | --- | --- |

—

Praktický príklad prípadov, na ktoré sa vzťahuje ustanovenie „a ktorí následne v tomto členskom štáte nezískali oprávnenie alebo právo na pobyt“, keď sa odchýlka neuplatňuje:

—

neoprávnene vstupujúce osoby, ktoré boli zadržané na vonkajších hraniciach a následne získali právo na pobyt ako žiadatelia o azyl. Dokonca aj keď sa – po konečnom zamietnutí žiadosti o azyl – opäť stanú „neoprávnene sa zdržiavajúcimi“, nesmú byť vylúčení z rozsahu pôsobnosti smernice ako „prípady na hraniciach“,

| — | štátny príslušník tretej krajiny, ktorému bol zamietnutý vstup a ktorý sa zdržiava v tranzitnom priestore letiska (a tak môže byť vylúčený z rozsahu pôsobnosti smernice), sa zo zdravotných dôvodov prevezie do nemocnice a na obdobie hospitalizácie sa mu udelí krátkodobé vnútroštátne povolenie [a nie iba odloženie odsunu v zmysle článku 9 ods. 2 písm. a)]. |
| --- | --- |

—

štátny príslušník tretej krajiny, ktorému bol zamietnutý vstup a ktorý sa zdržiava v tranzitnom priestore letiska (a tak môže byť vylúčený z rozsahu pôsobnosti smernice), sa zo zdravotných dôvodov prevezie do nemocnice a na obdobie hospitalizácie sa mu udelí krátkodobé vnútroštátne povolenie [a nie iba odloženie odsunu v zmysle článku 9 ods. 2 písm. a)].

| — | Forma, obsah a opravné prostriedky proti rozhodnutiam vydaným štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sú podľa článku 2 ods. 2 písm. a) vylúčení z rozsahu pôsobnosti smernice o návrate, sú upravené vnútroštátnymi právnymi predpismi. |
| --- | --- |

—

Forma, obsah a opravné prostriedky proti rozhodnutiam vydaným štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sú podľa článku 2 ods. 2 písm. a) vylúčení z rozsahu pôsobnosti smernice o návrate, sú upravené vnútroštátnymi právnymi predpismi.

| — | Odopretia vstupu podľa článku 14 Kódexu schengenských hraníc sa týkajú všetkých osôb, ktoré nespĺňajú podmienky vstupu v súlade s článkom 6 ods. 1 Kódexu schengenských hraníc. |
| --- | --- |

—

Odopretia vstupu podľa článku 14 Kódexu schengenských hraníc sa týkajú všetkých osôb, ktoré nespĺňajú podmienky vstupu v súlade s článkom 6 ods. 1 Kódexu schengenských hraníc.

| — | Osoby, ktorým sa odoprie vstup v tranzitnom priestore letiska alebo na hraničnom priechode nachádzajúcom sa na území členského štátu, patria do rozsahu pôsobnosti smernice o návrate (pretože už sú fyzicky prítomné na území). Členské štáty však môžu využiť výnimku v článku 2 ods. 2 písm. a), v ktorom sa uvádza, že členské štáty sa môžu rozhodnúť smernicu na tieto prípady neuplatňovať. |
| --- | --- |

—

Osoby, ktorým sa odoprie vstup v tranzitnom priestore letiska alebo na hraničnom priechode nachádzajúcom sa na území členského štátu, patria do rozsahu pôsobnosti smernice o návrate (pretože už sú fyzicky prítomné na území). Členské štáty však môžu využiť výnimku v článku 2 ods. 2 písm. a), v ktorom sa uvádza, že členské štáty sa môžu rozhodnúť smernicu na tieto prípady neuplatňovať.

| — | Výnimky pre prípady na hraniciach podľa článku 2 ods. 2 písm. a) sa uplatňujú iba na prípady zadržania na vonkajších hraniciach, nie na vnútorných hraniciach – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum. |
| --- | --- |

—

Výnimky pre prípady na hraniciach podľa článku 2 ods. 2 písm. a) sa uplatňujú iba na prípady zadržania na vonkajších hraniciach, nie na vnútorných hraniciach – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum.

| — | Dočasným obnovením kontrol na vnútorných hraniciach sa vnútorné hranice nepremieňajú opäť na vonkajšie hranice. Táto situácia preto nemá vplyv na rozsah uplatňovania smernice o návrate. |
| --- | --- |

—

Dočasným obnovením kontrol na vnútorných hraniciach sa vnútorné hranice nepremieňajú opäť na vonkajšie hranice. Táto situácia preto nemá vplyv na rozsah uplatňovania smernice o návrate.

| — | „Hraničné prípady“ a „prípady podobné ako hraničné prípady“, ktoré možno v súlade s článkom 2 ods. 2 písm. a) smernice vylúčiť z rozsahu pôsobnosti smernice, nie sú rovnaké ako prípady uvedené v článku 12 ods. 3 uvedenej smernice (zjednodušený postup v prípade neoprávneného vstupu): neoprávnený vstup (pojem použitý v článku 12 ods. 3) nie je synonymom „hraničných prípadov“ ani „prípadov podobných ako hraničné prípady“, ktoré sú opísané v článku 2 ods. 2 písm. a) smernice o návrate. Príklad: na neoprávnene sa zdržiavajúceho štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý je zadržaný na území členského štátu tri mesiace po svojom neoprávnenom vstupe, sa článok 2 ods. 2 písm. a) smernice o návrate nevzťahuje, môže sa však naňho vzťahovať článok 12 ods. 3 uvedenej smernice. |
| --- | --- |

—

„Hraničné prípady“ a „prípady podobné ako hraničné prípady“, ktoré možno v súlade s článkom 2 ods. 2 písm. a) smernice vylúčiť z rozsahu pôsobnosti smernice, nie sú rovnaké ako prípady uvedené v článku 12 ods. 3 uvedenej smernice (zjednodušený postup v prípade neoprávneného vstupu): neoprávnený vstup (pojem použitý v článku 12 ods. 3) nie je synonymom „hraničných prípadov“ ani „prípadov podobných ako hraničné prípady“, ktoré sú opísané v článku 2 ods. 2 písm. a) smernice o návrate. Príklad: na neoprávnene sa zdržiavajúceho štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý je zadržaný na území členského štátu tri mesiace po svojom neoprávnenom vstupe, sa článok 2 ods. 2 písm. a) smernice o návrate nevzťahuje, môže sa však naňho vzťahovať článok 12 ods. 3 uvedenej smernice.

2.2.   Osobitné záruky pre „prípady na hraniciach“

Ak sa členský štát rozhodne neuplatňovať smernicu na prípady na hraniciach, musí aj tak dodržať zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia a zaistiť – v súlade s článkom 4 ods. 4 smernice o návrate –, aby úroveň ochrany dotknutých osôb nebola menej priaznivá ako úroveň stanovená v článkoch smernice o návrate, ktoré sa týkajú:

| — | obmedzení uplatňovania donucovacích opatrení, |
| --- | --- |

—

obmedzení uplatňovania donucovacích opatrení,

| — | odloženia odsunu, |
| --- | --- |

—

odloženia odsunu,

| — | urgentnej zdravotnej starostlivosti a nevyhnutnej liečby pri zohľadnení potrieb zraniteľných osôb a |
| --- | --- |

—

urgentnej zdravotnej starostlivosti a nevyhnutnej liečby pri zohľadnení potrieb zraniteľných osôb a

| — | podmienok zaistenia. |
| --- | --- |

—

podmienok zaistenia.

Okrem toho je potrebné zdôrazniť, že rozhodnutím členských štátov neuplatňovať smernicu o návrate na prípady na hraniciach sa v žiadnom prípade neupúšťa od záruk v rámci acquis Únie v oblasti azylu (najmä tých, ktoré sa týkajú prístupu ku konaniu o azyle). Povinnosti podľa acquis Únie v oblasti azylu zahŕňajú najmä povinnosť členských štátov:

| — | informovať štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí budú chcieť požiadať o medzinárodnú ochranu, o tejto možnosti, |
| --- | --- |

—

informovať štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí budú chcieť požiadať o medzinárodnú ochranu, o tejto možnosti,

| — | zaistiť, aby pohraničná stráž a iné príslušné orgány mali relevantné informácie a aby bola ich pracovníkom poskytnutá potrebná úroveň odbornej prípravy o spôsobe rozpoznávania žiadateľov a pokyny týkajúce sa informovania žiadateľov o tom, kde a ako možno podať žiadosti o medzinárodnú ochranu, |
| --- | --- |

—

zaistiť, aby pohraničná stráž a iné príslušné orgány mali relevantné informácie a aby bola ich pracovníkom poskytnutá potrebná úroveň odbornej prípravy o spôsobe rozpoznávania žiadateľov a pokyny týkajúce sa informovania žiadateľov o tom, kde a ako možno podať žiadosti o medzinárodnú ochranu,

| — | zabezpečiť tlmočenie v rozsahu potrebnom na uľahčenie prístupu ku konaniu, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť tlmočenie v rozsahu potrebnom na uľahčenie prístupu ku konaniu,

| — | zaistiť na vonkajších hraniciach účinný prístup organizácií a osôb poskytujúcich odporúčania a poradenstvo žiadateľom prítomným na hraničných priechodoch vrátane tranzitných priestorov. |
| --- | --- |

—

zaistiť na vonkajších hraniciach účinný prístup organizácií a osôb poskytujúcich odporúčania a poradenstvo žiadateľom prítomným na hraničných priechodoch vrátane tranzitných priestorov.

Ďalšie objasnenie:

| — | Praktické uplatňovanie tohto ustanovenia v prípade odopretia vstupu na hranici: existujú dve možnosti: daná osoba je po odopretí vstupu na hranici buď fyzicky prítomná na území členského štátu (napríklad v tranzitnom priestore letiska), alebo na území členského štátu fyzicky prítomná nie je (napríklad osoba, ktorej bol odopretý vstup na pozemnej hranici a ktorá sa stále fyzicky zdržiava na území tretej krajiny). V prvom prípade sa uplatňujú záruky stanovené v článku 4 ods. 4 smernice o návrate; v druhom prípade sa článok 4 ods. 4 neuplatňuje. |
| --- | --- |

—

Praktické uplatňovanie tohto ustanovenia v prípade odopretia vstupu na hranici: existujú dve možnosti: daná osoba je po odopretí vstupu na hranici buď fyzicky prítomná na území členského štátu (napríklad v tranzitnom priestore letiska), alebo na území členského štátu fyzicky prítomná nie je (napríklad osoba, ktorej bol odopretý vstup na pozemnej hranici a ktorá sa stále fyzicky zdržiava na území tretej krajiny). V prvom prípade sa uplatňujú záruky stanovené v článku 4 ods. 4 smernice o návrate; v druhom prípade sa článok 4 ods. 4 neuplatňuje.

| — | Dodržanie zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia uznanej v článku 4 ods. 4 písm. b) smernice o návrate – a zakotvenej v článku 19 ods. 2 Charty základných práv Európskej únie, ako aj v článku 3 Európskeho dohovoru o ľudských právach (ďalej len „EDĽP“) – je absolútne a za žiadnych okolností nesmie byť obmedzené, a to ani vtedy, ak cudzinci ohrozujú verejný poriadok alebo spáchali obzvlášť závažný zločin. Takýmto osobám možno odobrať postavenie utečenca alebo osoby s doplnkovou ochranou, nemožno ich však vrátiť na miesto, na ktorom ich môžu mučiť alebo zabiť. |
| --- | --- |

—

Dodržanie zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia uznanej v článku 4 ods. 4 písm. b) smernice o návrate – a zakotvenej v článku 19 ods. 2 Charty základných práv Európskej únie, ako aj v článku 3 Európskeho dohovoru o ľudských právach (ďalej len „EDĽP“) – je absolútne a za žiadnych okolností nesmie byť obmedzené, a to ani vtedy, ak cudzinci ohrozujú verejný poriadok alebo spáchali obzvlášť závažný zločin. Takýmto osobám možno odobrať postavenie utečenca alebo osoby s doplnkovou ochranou, nemožno ich však vrátiť na miesto, na ktorom ich môžu mučiť alebo zabiť.

2.3.   Trestné právo a prípady vydania

Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že smernicu nebudú uplatňovať na štátnych príslušníkov tretích krajín:

| — | ktorým sa podľa vnútroštátneho práva uložil návrat ako trestná sankcia, |
| --- | --- |

—

ktorým sa podľa vnútroštátneho práva uložil návrat ako trestná sankcia,

| — | ktorým podľa vnútroštátneho práva z trestnej sankcie návrat vyplýva alebo |
| --- | --- |

—

ktorým podľa vnútroštátneho práva z trestnej sankcie návrat vyplýva alebo

| — | voči ktorým prebieha extradičné konanie. |
| --- | --- |

—

voči ktorým prebieha extradičné konanie.

Ďalšie objasnenie:

| — | Medzi trestnoprávne prípady predpokladané v tomto ustanovení patria tie, ktoré sa vo vnútroštátnych právnych poriadkoch členských krajín zvyčajne považujú za trestný čin.






  — | Súdny dvor vo veci Filev a Osmani, C-297/12, výslovne objasnil, že medzi prípady, na ktoré sa táto výnimka vzťahuje, môžu patriť trestné činy porušenia ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov o omamných látkach a odsúdenie za obchodovanie s drogami. |
| --- | --- | --- |

—

Medzi trestnoprávne prípady predpokladané v tomto ustanovení patria tie, ktoré sa vo vnútroštátnych právnych poriadkoch členských krajín zvyčajne považujú za trestný čin.

—

Súdny dvor vo veci Filev a Osmani, C-297/12, výslovne objasnil, že medzi prípady, na ktoré sa táto výnimka vzťahuje, môžu patriť trestné činy porušenia ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov o omamných látkach a odsúdenie za obchodovanie s drogami.

| — | Súdny dvor vo veci Achughbabian, C-329/11, potvrdil, že vo vzťahu k štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí spáchali len trestný čin nelegálneho pobytu, nemožno túto výnimku použiť bez toho, aby smernica o návrate bola zbavená svojho účelu a záväzného účinku. |
| --- | --- |

—

Súdny dvor vo veci Achughbabian, C-329/11, potvrdil, že vo vzťahu k štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí spáchali len trestný čin nelegálneho pobytu, nemožno túto výnimku použiť bez toho, aby smernica o návrate bola zbavená svojho účelu a záväzného účinku.

| — | Menšie porušenia týkajúce sa migrácie, ako je samotný neoprávnený vstup alebo neoprávnený pobyt, nemôžu byť dôvodom na uplatnenie tejto výnimky. |
| --- | --- |

—

Menšie porušenia týkajúce sa migrácie, ako je samotný neoprávnený vstup alebo neoprávnený pobyt, nemôžu byť dôvodom na uplatnenie tejto výnimky.

| — | Extradičné konanie nevyhnutne nesúvisí s konaním o návrate. V Európskom dohovore o vydávaní z roku 1957 (19) sa vydanie vymedzuje ako vydávanie „osôb, proti ktorým vedú príslušné orgány dožadujúcej strany trestné stíhanie pre trestný čin alebo ktoré vyžadujú tieto orgány na výkon trestu alebo ochranného opatrenia“. Môžu sa však vyskytovať prípady prekrývania, pričom cieľom tejto výnimky je objasniť členským štátom, že pri vykonávaní návratu v súvislosti s extradičným konaním majú možnosť neuplatňovať procesné záruky obsiahnuté v smernici o návrate. |
| --- | --- |

—

Extradičné konanie nevyhnutne nesúvisí s konaním o návrate. V Európskom dohovore o vydávaní z roku 1957 (19) sa vydanie vymedzuje ako vydávanie „osôb, proti ktorým vedú príslušné orgány dožadujúcej strany trestné stíhanie pre trestný čin alebo ktoré vyžadujú tieto orgány na výkon trestu alebo ochranného opatrenia“. Môžu sa však vyskytovať prípady prekrývania, pričom cieľom tejto výnimky je objasniť členským štátom, že pri vykonávaní návratu v súvislosti s extradičným konaním majú možnosť neuplatňovať procesné záruky obsiahnuté v smernici o návrate.

3.   PRIAZNIVEJŠIE USTANOVENIA

Právny základ: smernica o návrate – článok 4

Napriek tomu, že cieľom smernice o návrate je harmonizácia konania o návrate v členských štátoch, výslovne sa nedotýka priaznivejších ustanovení obsiahnutých v dvojstranných alebo mnohostranných medzinárodných dohodách (článok 4 ods. 1).

Smernica o návrate sa takisto nedotýka žiadneho
  „ustanovenia acquis Spoločenstva v oblasti prisťahovalectva a azylu, ktoré môže byť priaznivejšie pre štátneho príslušníka tretej krajiny“
  (článok 4 ods. 2), ani práva
  „členských štátov prijať alebo zachovať ustanovenia priaznivejšie pre osoby, na ktoré sa uplatňuje, ak sú zlučiteľné s touto smernicou“
  (článok 4 ods. 3).

Ďalšie objasnenie:

| — | Vzhľadom na to, že cieľom smernice o návrate je stanovenie spoločných minimálnych noriem týkajúcich sa rešpektovania základných práv osôb v konaní o návrate, „priaznivejšie“ sa vždy musí chápať ako „priaznivejšie pre navrátilca“, a nie priaznivejšie pre vyhosťujúci/odsunujúci štát. |
| --- | --- |

—

Vzhľadom na to, že cieľom smernice o návrate je stanovenie spoločných minimálnych noriem týkajúcich sa rešpektovania základných práv osôb v konaní o návrate, „priaznivejšie“ sa vždy musí chápať ako „priaznivejšie pre navrátilca“, a nie priaznivejšie pre vyhosťujúci/odsunujúci štát.

| — | Členské štáty nemôžu v oblastiach, ktoré sú upravené v smernici o návrate, svojvoľne uplatňovať prísnejšie normy: pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-61/11, El Dridi (20) (bod 33): „[...] smernica 2008/115/ES [...] neumožňuje uvedeným štátom uplatniť prísnejšie normy v oblasti, ktorú smernica upravuje.“ |
| --- | --- |

—

Členské štáty nemôžu v oblastiach, ktoré sú upravené v smernici o návrate, svojvoľne uplatňovať prísnejšie normy: pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-61/11, El Dridi (20) (bod 33): „[...] smernica 2008/115/ES [...] neumožňuje uvedeným štátom uplatniť prísnejšie normy v oblasti, ktorú smernica upravuje.“

| — | Uloženie pokuty namiesto vydania rozhodnutia o návrate: v smernici o návrate sa nepovoľuje zavedenie mechanizmu, ktorým by sa v závislosti od okolností v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín neoprávnene sa zdržiavajúcich na území členského štátu stanovila buď pokuta, alebo odsun, keďže tieto dve opatrenia sa vzájomne vylučujú [pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-38/14, Zaizoune (21)]. |
| --- | --- |

—

Uloženie pokuty namiesto vydania rozhodnutia o návrate: v smernici o návrate sa nepovoľuje zavedenie mechanizmu, ktorým by sa v závislosti od okolností v prípade štátnych príslušníkov tretích krajín neoprávnene sa zdržiavajúcich na území členského štátu stanovila buď pokuta, alebo odsun, keďže tieto dve opatrenia sa vzájomne vylučujú [pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-38/14, Zaizoune (21)].

| — | Uplatňovanie častí smernice o návrate na osoby vylúčené z rozsahu jej pôsobnosti v zmysle článku 2 ods. 2 písm. a) a b) je zlučiteľné so smernicou a môže sa považovať za patriace pod článok 4 ods. 3, keďže takýto postup by bol pre štátneho príslušníka tretej krajiny priaznivejší. |
| --- | --- |

—

Uplatňovanie častí smernice o návrate na osoby vylúčené z rozsahu jej pôsobnosti v zmysle článku 2 ods. 2 písm. a) a b) je zlučiteľné so smernicou a môže sa považovať za patriace pod článok 4 ods. 3, keďže takýto postup by bol pre štátneho príslušníka tretej krajiny priaznivejší.

4.   SANKCIE ZA PORUŠENIE PRAVIDIEL TÝKAJÚCICH SA MIGRÁCIE

Právny základ: smernica o návrate – v zmysle výkladu Súdneho dvora vo veciach C-61/11, El Dridi, C-329/11, Achughbabian, C-430/11, Sagor, C-297/12, Filev a Osmani, C-38/14, Zaizoune, C-290/14, Celaj, C-47/15, Affum.

Členské štáty môžu vo vzťahu k porušeniam pravidiel týkajúcich sa migrácie slobodne stanovovať účinné, primerané a odrádzajúce sankcie vrátane trestu odňatia slobody ako trestnoprávnej sankcie, za predpokladu, že takéto opatrenia neohrozujú uplatňovanie smernice o návrate a zaisťujú plné dodržiavanie základných práv, a to najmä tých, ktoré sa zaručujú v Charte základných práv Európskej únie vykladanej v súlade so zodpovedajúcimi ustanoveniami EDĽP. Otázka, za ktoré druhy porušenia pravidiel týkajúcich sa migrácie sa majú uložiť sankcie, je vecou vnútroštátnych právnych predpisov.

Členským štátom nič nebráni v tom, aby vo svojom vnútroštátnom trestnom práve zároveň riešili a zohľadňovali porušenia pravidiel týkajúcich sa migrácie, ku ktorým došlo v inom členskom štáte.

Nedodržanie zákazu vstupu: členské štáty môžu prijať trestnoprávne sankcie voči neoprávnene sa zdržiavajúcim štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí boli vrátení a opätovne vstúpili na územie členského štátu, čím porušili zákaz vstupu. Takéto trestnoprávne sankcie sú prípustné iba pod podmienkou, že zákaz vstupu vydaný voči štátnemu príslušníkovi tretej krajiny je v súlade s ustanoveniami smernice. Takéto trestnoprávne sankcie zaisťujú plné dodržiavanie základných práv a Ženevského dohovoru z roku 1951 (22), konkrétne článku 31 ods. 1 (23) [pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-290/14, Celaj (24)].

| — | V smernici o návrate sa nebráni ukladaniu trestných sankcií podľa vnútroštátneho trestného práva procesného štátnym príslušníkom tretích krajín, voči ktorým sa neúspešne uplatnilo konanie o návrate podľa smernice a ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členského štátu, bez oprávneného dôvodu na zákaz vyhostenia alebo vrátenia. Pri trestnoprávnych sankciách zameraných na odrádzanie takýchto navrátilcov od neoprávneného zdržiavania sa musia v plnej miere dodržiavať základné práva, to najmä tie, ktoré sa zaručujú v EDĽP (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-329/11, Achughbabian, body 48 a 49), a zásada primeranosti. |
| --- | --- |

—

V smernici o návrate sa nebráni ukladaniu trestných sankcií podľa vnútroštátneho trestného práva procesného štátnym príslušníkom tretích krajín, voči ktorým sa neúspešne uplatnilo konanie o návrate podľa smernice a ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členského štátu, bez oprávneného dôvodu na zákaz vyhostenia alebo vrátenia. Pri trestnoprávnych sankciách zameraných na odrádzanie takýchto navrátilcov od neoprávneného zdržiavania sa musia v plnej miere dodržiavať základné práva, to najmä tie, ktoré sa zaručujú v EDĽP (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-329/11, Achughbabian, body 48 a 49), a zásada primeranosti.

| — | Komisia odporúča, aby členské štáty vo vnútroštátnych právnych predpisoch stanovili vo vzťahu k štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí úmyselne bránia procesu návratu (napríklad zbavením sa cestovného dokladu, poskytnutím nepravdivých údajov o totožnosti, bránením sa zisteniu totožnosti, opakovaným odmietaním nastúpiť do dopravného prostriedku), účinné, primerané a odrádzajúce sankcie (napríklad pokuty, zaistenie dokumentov, zníženie/odopretie dávok/príspevkov, zamietnutie žiadosti o pracovné povolenie) za predpokladu, že tieto sankcie nebránia dosiahnutiu cieľa smernice o návrate a zaisťujú plné dodržiavanie základných práv. |
| --- | --- |

—

Komisia odporúča, aby členské štáty vo vnútroštátnych právnych predpisoch stanovili vo vzťahu k štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí úmyselne bránia procesu návratu (napríklad zbavením sa cestovného dokladu, poskytnutím nepravdivých údajov o totožnosti, bránením sa zisteniu totožnosti, opakovaným odmietaním nastúpiť do dopravného prostriedku), účinné, primerané a odrádzajúce sankcie (napríklad pokuty, zaistenie dokumentov, zníženie/odopretie dávok/príspevkov, zamietnutie žiadosti o pracovné povolenie) za predpokladu, že tieto sankcie nebránia dosiahnutiu cieľa smernice o návrate a zaisťujú plné dodržiavanie základných práv.

| — | Kriminalizácia samotného nelegálneho pobytu: členské štáty nemôžu uložiť trest odňatia slobody podľa vnútroštátneho trestného práva len na základe nelegálneho pobytu pred konaním o návrate alebo počas neho, keďže tým by sa návrat oneskoril (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-61/11, El Dridi). V smernici o návrate sa však členským štátom nebráni v uložení trestu odňatia slobody za spáchanie iných trestných činov, než sú tie, ktoré vyplývajú zo samotnej skutočnosti nelegálneho pobytu, a to aj v situáciách, keď nebolo konanie o návrate ukončené (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum, bod 65). |
| --- | --- |

—

Kriminalizácia samotného nelegálneho pobytu: členské štáty nemôžu uložiť trest odňatia slobody podľa vnútroštátneho trestného práva len na základe nelegálneho pobytu pred konaním o návrate alebo počas neho, keďže tým by sa návrat oneskoril (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-61/11, El Dridi). V smernici o návrate sa však členským štátom nebráni v uložení trestu odňatia slobody za spáchanie iných trestných činov, než sú tie, ktoré vyplývajú zo samotnej skutočnosti nelegálneho pobytu, a to aj v situáciách, keď nebolo konanie o návrate ukončené (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum, bod 65).

| — | Peňažné sankcie: uloženie (primeranej) peňažnej sankcie za nelegálny pobyt v rámci vnútroštátneho trestného práva nie je ako také nezlučiteľné s cieľmi smernice o návrate, pretože nebráni vydaniu rozhodnutia o návrate a jeho vykonaniu v plnom súlade s podmienkami stanovenými v smernici (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-430/11, Sagor). Vnútroštátne právne predpisy, v ktorých sa (v prípade nelegálneho pobytu) stanovuje buď pokuta, alebo odsun, nie sú zlučiteľné so smernicou o návrate, pretože dané dve opatrenia sa vzájomne vylučujú, čím ohrozujú účinnosť smernice (pozri rozhodnutie Súdneho dvora vo veci C-38/14, Zaizoune). |
| --- | --- |

—

Peňažné sankcie: uloženie (primeranej) peňažnej sankcie za nelegálny pobyt v rámci vnútroštátneho trestného práva nie je ako také nezlučiteľné s cieľmi smernice o návrate, pretože nebráni vydaniu rozhodnutia o návrate a jeho vykonaniu v plnom súlade s podmienkami stanovenými v smernici (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-430/11, Sagor). Vnútroštátne právne predpisy, v ktorých sa (v prípade nelegálneho pobytu) stanovuje buď pokuta, alebo odsun, nie sú zlučiteľné so smernicou o návrate, pretože dané dve opatrenia sa vzájomne vylučujú, čím ohrozujú účinnosť smernice (pozri rozhodnutie Súdneho dvora vo veci C-38/14, Zaizoune).

| — | V súlade s článkom 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/52/ES (25) (smernica o sankciách voči zamestnávateľom) sú zamestnávatelia, ktorí neoprávnene zamestnávajú štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členského štátu, povinní uhradiť peňažnú sankciu, ktorá v prípadoch, keď prebieha konanie o návrate, zahŕňa náklady na návrat. Členské štáty môžu rozhodnúť o tom, že do peňažnej pokuty zahrnú minimálne priemerné náklady na návrat. |
| --- | --- |

—

V súlade s článkom 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/52/ES (25) (smernica o sankciách voči zamestnávateľom) sú zamestnávatelia, ktorí neoprávnene zamestnávajú štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členského štátu, povinní uhradiť peňažnú sankciu, ktorá v prípadoch, keď prebieha konanie o návrate, zahŕňa náklady na návrat. Členské štáty môžu rozhodnúť o tom, že do peňažnej pokuty zahrnú minimálne priemerné náklady na návrat.

| — | Okamžité vyhostenie podľa vnútroštátneho trestného práva [v prípadoch, ktoré nie sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti smernice o návrate podľa článku 2 ods. 2 písm. b) – pozri oddiel 2.3]: toto sa povoľuje len vtedy, ak je rozsudok, ktorým sa ukladá táto sankcia, v súlade so všetkými zárukami stanovenými v smernici o návrate (vrátane formy rozhodnutí o návrate, právnych záruk a predchádzajúceho zohľadnenia možnosti dobrovoľného odchodu) (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-430/11, Sagor). |
| --- | --- |

—

Okamžité vyhostenie podľa vnútroštátneho trestného práva [v prípadoch, ktoré nie sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti smernice o návrate podľa článku 2 ods. 2 písm. b) – pozri oddiel 2.3]: toto sa povoľuje len vtedy, ak je rozsudok, ktorým sa ukladá táto sankcia, v súlade so všetkými zárukami stanovenými v smernici o návrate (vrátane formy rozhodnutí o návrate, právnych záruk a predchádzajúceho zohľadnenia možnosti dobrovoľného odchodu) (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-430/11, Sagor).

| — | Domáce väzenie v zmysle vnútroštátneho trestného práva: domáce väzenie sa povoľuje len v prípade, že sú zavedené záruky, že domáce väzenie nebude brániť návratu a že sa ukončí hneď, ako bude možný fyzický transport dotknutej osoby z tohto členského štátu (pozri rozhodnutie Súdneho dvora vo veci C-430/11, Sagor). |
| --- | --- |

—

Domáce väzenie v zmysle vnútroštátneho trestného práva: domáce väzenie sa povoľuje len v prípade, že sú zavedené záruky, že domáce väzenie nebude brániť návratu a že sa ukončí hneď, ako bude možný fyzický transport dotknutej osoby z tohto členského štátu (pozri rozhodnutie Súdneho dvora vo veci C-430/11, Sagor).

Ďalšie objasnenie:

| — | „Oprávnenými dôvodmi na nenavrátenie“ môžu byť:






  — | buď dôvody mimo sféry vplyvu navrátilca (ako napríklad oneskorenia pri získaní potrebných dokladov z tretích krajín spôsobené nedostatočnou spoluprácou orgánov tretích krajín; krízová situácia v krajine návratu, v dôsledku ktorej nie je možný bezpečný návrat; povolenie formálneho odloženia návratu určitým kategóriám navrátilcov), alebo |
| --- | --- | --- |

—

„Oprávnenými dôvodmi na nenavrátenie“ môžu byť:

—

buď dôvody mimo sféry vplyvu navrátilca (ako napríklad oneskorenia pri získaní potrebných dokladov z tretích krajín spôsobené nedostatočnou spoluprácou orgánov tretích krajín; krízová situácia v krajine návratu, v dôsledku ktorej nie je možný bezpečný návrat; povolenie formálneho odloženia návratu určitým kategóriám navrátilcov), alebo

| — | dôvody spadajúce do sféry vplyvu navrátilca, ktoré sa podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva považujú za legitímne alebo oprávnené (napríklad zdravotné problémy alebo rodinné dôvody vedúce k odloženiu odsunu, prebiehajúce odvolacie konanie s odkladným účinkom; rozhodnutie spolupracovať s orgánmi ako svedok). Samotné subjektívne želanie zdržiavať sa v EÚ nemožno ako také nikdy považovať za „oprávnený dôvod“. |
| --- | --- |

—

dôvody spadajúce do sféry vplyvu navrátilca, ktoré sa podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva považujú za legitímne alebo oprávnené (napríklad zdravotné problémy alebo rodinné dôvody vedúce k odloženiu odsunu, prebiehajúce odvolacie konanie s odkladným účinkom; rozhodnutie spolupracovať s orgánmi ako svedok). Samotné subjektívne želanie zdržiavať sa v EÚ nemožno ako také nikdy považovať za „oprávnený dôvod“.

| — | „Neoprávnenými dôvodmi na nenavrátenie“ môžu byť dôvody spadajúce do sféry vplyvu navrátilca, ktoré sa podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva nepovažujú za legitímne alebo odôvodnené (napríklad odmietnutie spolupracovať pri získaní cestovných dokladov; odmietnutie spolupracovať pri zisťovaní totožnosti; zničenie dokladov, útek, bránenie úsiliu o odsun). |
| --- | --- |

—

„Neoprávnenými dôvodmi na nenavrátenie“ môžu byť dôvody spadajúce do sféry vplyvu navrátilca, ktoré sa podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva nepovažujú za legitímne alebo odôvodnené (napríklad odmietnutie spolupracovať pri získaní cestovných dokladov; odmietnutie spolupracovať pri zisťovaní totožnosti; zničenie dokladov, útek, bránenie úsiliu o odsun).

5.   ZADRŽANIE A POVINNOSŤ VYDAŤ ROZHODNUTIE O NÁVRATE

Právny základ: smernica o návrate – článok 6 ods. 1

Členské štáty vydajú rozhodnutie o návrate každého štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý sa neoprávnene zdržiava na ich území.

Pokiaľ sa v práve Únie nepredpokladá výslovná výnimka (pozri ďalej opísaný zoznam výnimiek), členské štáty majú povinnosť vydať každému štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý sa neoprávnene zdržiava na ich území, rozhodnutie o návrate. V praxi členské štáty nemôžu tolerovať prítomnosť neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín na svojom území bez toho, aby začali konanie o návrate alebo poskytli právo na pobyt. Cieľom tejto povinnosti členských štátov buď začať konanie o návrate, alebo poskytnúť právo na pobyt, je obmedzenie „šedých zón“, aby sa zabránilo vykorisťovaniu neoprávnene sa zdržiavajúcich osôb a zlepšila sa právna istota všetkých zúčastnených strán.

Členské štáty musia vydať rozhodnutie o návrate bez ohľadu na to, či má dotknutý štátny príslušník tretej krajiny platný doklad totožnosti alebo cestovný doklad, a bez ohľadu na to, či je možná readmisia do tretej krajiny.

Platnosť rozhodnutí o návrate by nemala byť časovo obmedzená. Príslušné vnútroštátne orgány by mali mať možnosť vykonať rozhodnutia o návrate bez toho, aby museli po uplynutí určitého času (napríklad roka) znovu otvoriť konanie, a to za predpokladu, že sa situácia dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny skutkovo alebo právne výrazne nezmenila (napríklad zmena právneho postavenia, riziko vyhostenia alebo vrátenia), a bez toho, aby bolo dotknuté právo na vypočutie a právo na účinný opravný prostriedok.

Je všeobecným pravidlom, že príslušným kritériom na určenie členského štátu zodpovedného za vedenie konania o návrate je miesto zadržania. Príklad: ak neregulárny migrant vstúpil do EÚ cez členský štát A (bez odhalenia), následne cestoval cez členské štáty B a C (bez odhalenia) a napokon bol zadržaný v členskom štáte D, povinnosť viesť konanie o návrate má členský štát D. Túto zásadu neovplyvňuje dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc medzi štátmi schengenského priestoru. Výnimky z tohto všeobecného pravidla sú stanovené v oddieloch 5.2, 5.3, 5.4, 5.5. a 5.8.

Ďalšie objasnenie:

| — | Súbežne s prijatím rozhodnutia o návrate možno podľa vnútroštátnych právnych predpisov uložiť správnu pokutu za nelegálny pobyt. Touto správnou pokutou však nemožno nahradiť povinnosť členských štátov vydať rozhodnutie o návrate a vykonať odsun (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-38/14, Zaizoune). |
| --- | --- |

—

Súbežne s prijatím rozhodnutia o návrate možno podľa vnútroštátnych právnych predpisov uložiť správnu pokutu za nelegálny pobyt. Touto správnou pokutou však nemožno nahradiť povinnosť členských štátov vydať rozhodnutie o návrate a vykonať odsun (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-38/14, Zaizoune).

| — | V rozhodnutiach o návrate sa dotknutému štátnemu príslušníkovi tretej krajiny musí uložiť povinnosť opustiť územie vydávajúceho členského štátu a odísť do tretej krajiny v súlade s vymedzením pojmu „návrat“ (pozri oddiel 1.3), teda inými slovami, štátny príslušník tretej krajiny musí opustiť územia členských štátov EÚ a krajín pridružených k schengenskému priestoru. Ak sa štátnemu príslušníkovi tretej krajiny neuloží táto povinnosť dostatočne jasne, môže to mať neželaný dôsledok v podobe rizika neoprávnených sekundárnych pohybov. |
| --- | --- |

—

V rozhodnutiach o návrate sa dotknutému štátnemu príslušníkovi tretej krajiny musí uložiť povinnosť opustiť územie vydávajúceho členského štátu a odísť do tretej krajiny v súlade s vymedzením pojmu „návrat“ (pozri oddiel 1.3), teda inými slovami, štátny príslušník tretej krajiny musí opustiť územia členských štátov EÚ a krajín pridružených k schengenskému priestoru. Ak sa štátnemu príslušníkovi tretej krajiny neuloží táto povinnosť dostatočne jasne, môže to mať neželaný dôsledok v podobe rizika neoprávnených sekundárnych pohybov.

| — | Rozhodnutia o návrate v súlade so smernicou o návrate sa musia prijímať aj v rámci konania o návrate na základe dohody o readmisii: využitie dohôd o readmisii s treťou krajinou (ktoré upravujú vzťahy medzi členskými štátmi EÚ a tretími krajinami) nemá vplyv na úplné a inkluzívne uplatňovanie smernice o návrate (ktorá upravuje vzťah medzi vyhosťujúcim štátom a navrátilcom) v každom jednotlivom prípade návratu. Využitie dohody o readmisii v skutočnosti predpokladá, že sa najprv vydá rozhodnutie o návrate. |
| --- | --- |

—

Rozhodnutia o návrate v súlade so smernicou o návrate sa musia prijímať aj v rámci konania o návrate na základe dohody o readmisii: využitie dohôd o readmisii s treťou krajinou (ktoré upravujú vzťahy medzi členskými štátmi EÚ a tretími krajinami) nemá vplyv na úplné a inkluzívne uplatňovanie smernice o návrate (ktorá upravuje vzťah medzi vyhosťujúcim štátom a navrátilcom) v každom jednotlivom prípade návratu. Využitie dohody o readmisii v skutočnosti predpokladá, že sa najprv vydá rozhodnutie o návrate.

| — | Vo vnútroštátnych právnych predpisoch možno stanoviť, že štátny príslušník tretej krajiny má povinnosť opustiť územie EÚ, ak je jeho pobyt nelegálny. Táto abstraktná právna povinnosť nepredstavuje rozhodnutie o návrate. Musí byť v každom prípade potvrdená individualizovaným rozhodnutím o návrate. |
| --- | --- |

—

Vo vnútroštátnych právnych predpisoch možno stanoviť, že štátny príslušník tretej krajiny má povinnosť opustiť územie EÚ, ak je jeho pobyt nelegálny. Táto abstraktná právna povinnosť nepredstavuje rozhodnutie o návrate. Musí byť v každom prípade potvrdená individualizovaným rozhodnutím o návrate.

| — | Príslušné vnútroštátne orgány by mali pri identifikovaní a individuálnom posudzovaní každého prípadu, ako aj s cieľom uľahčiť a podporiť spoluprácu medzi členskými štátmi pri konaniach o návrate a readmisii využívať príslušné IT systémy Únie, ako je Schengenský informačný systém II (ďalej len „SIS II“), Eurodac a vízový informačný systém (ďalej len „VIS“). |
| --- | --- |

—

Príslušné vnútroštátne orgány by mali pri identifikovaní a individuálnom posudzovaní každého prípadu, ako aj s cieľom uľahčiť a podporiť spoluprácu medzi členskými štátmi pri konaniach o návrate a readmisii využívať príslušné IT systémy Únie, ako je Schengenský informačný systém II (ďalej len „SIS II“), Eurodac a vízový informačný systém (ďalej len „VIS“).

| — | Členské štáty by mali zaviesť účinné a primerané opatrenia, aby mohli pri plnení povinnosti vydávať rozhodnutia o návrate zisťovať miesta pobytu, odhaľovať a zadržiavať štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území. V tejto súvislosti sa pripomína, že v článku 13 ods. 1 Kódexu schengenských hraníc sa stanovuje, že členské štáty zadržia štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí neoprávnene prekročili vonkajšie hranice a nemajú právo zdržiavať sa v EÚ, a začnú v ich prípade konanie o návrate. V článku 14 smernice 2009/52/ES o sankciách voči zamestnávateľom sa ďalej stanovuje, že členské štáty zabezpečia vykonávanie účinných a adekvátnych kontrol na svojom území s cieľom kontrolovať zamestnávanie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov. |
| --- | --- |

—

Členské štáty by mali zaviesť účinné a primerané opatrenia, aby mohli pri plnení povinnosti vydávať rozhodnutia o návrate zisťovať miesta pobytu, odhaľovať a zadržiavať štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území. V tejto súvislosti sa pripomína, že v článku 13 ods. 1 Kódexu schengenských hraníc sa stanovuje, že členské štáty zadržia štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí neoprávnene prekročili vonkajšie hranice a nemajú právo zdržiavať sa v EÚ, a začnú v ich prípade konanie o návrate. V článku 14 smernice 2009/52/ES o sankciách voči zamestnávateľom sa ďalej stanovuje, že členské štáty zabezpečia vykonávanie účinných a adekvátnych kontrol na svojom území s cieľom kontrolovať zamestnávanie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov.

Postupy zadržania – dodržiavanie základných práv

Povinnosť členských štátov vydať rozhodnutie o návrate každému štátnemu príslušníkovi tretej krajiny neoprávnene sa zdržiavajúcemu na ich území podlieha dodržiavaniu základných práv vrátane zásady primeranosti (odôvodnenie 24). Legitímny cieľ boja proti nelegálnej migrácii môže byť vyvážený inými oprávnenými záujmami štátu, ako napr. všeobecnými aspektmi verejného zdravia, záujmom štátu bojovať proti trestnej činnosti, záujmom viesť záznamy úplnú evidenciu narodení, rešpektovaním najlepších záujmov dieťaťa (výslovne zdôraznené v odôvodnení 22), Ženevským dohovorom (zdôraznené v odôvodnení 23), ako aj ostatnými príslušnými základnými právami uznanými Chartou základných práv Európskej únie.

Komisia odkazuje na aspekty uvedené v dokumente Agentúry pre základné práva z roku 2012 s názvom Apprehension of migrants in an irregular situation – fundamental rights considerations (Zadržiavanie neregulárnych migrantov – otázky základných práv) (dokument Rady č. 13847/12), ktorý predstavuje usmernenie, pokiaľ ide o spôsob vykonávania postupov zadržiavania pri dodržaní základných práv štátnych príslušníkov tretích krajín a zabezpečení účinného konania o návrate. Postupy v členských štátoch, v ktorých sa toto usmernenie dodržiava, sa nemusia považovať za porušenie povinnosti vydávať rozhodnutia o návrate štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sa zdržiavajú neoprávnene, podľa článku 6 ods. 1 smernice o návrate:

Prístup k zdravotnej starostlivosti:

Neregulárni migranti, ktorí vyhľadajú lekársku pomoc, by nemali byť zadržaní v zdravotníckych zariadeniach alebo v ich blízkosti.

Od zdravotníckych zariadení by sa nemalo požadovať, aby orgánom presadzovania práva poskytovali osobné údaje migrantov na účely prípadného návratu.

Prístup k vzdelávaniu:

K zadržaniu neregulárnych migrantov by nemalo dôjsť v škole alebo v blízkosti školy, ktorú navštevujú ich deti.

Od škôl by sa nemalo požadovať, aby orgánom presadzovania práva poskytovali osobné údaje migrantov na účely prípadného návratu.

Sloboda náboženstva:

K zadržaniu neregulárnych migrantov by nemalo dôjsť v uznávaných cirkevných ustanovizniach alebo v ich blízkosti pri praktizovaní viery.

Zápis narodenia:

Neregulárni migranti by mali mať možnosť zapísať narodenie svojich detí a možnosť získať pre ne rodný list bez rizika zadržania.

Od matrík vydávajúcich rodné listy by sa nemalo požadovať, aby orgánom presadzovania práva poskytovali osobné údaje migrantov na účely prípadného návratu.

Prístup k spravodlivosti:

Členské štáty môžu v záujme boja proti trestnej činnosti zvážiť zavedenie možností pre obete a svedkov ohlasovať trestné činy bez strachu zo zadržania. Z tohto dôvodu sa môžu zvážiť tieto osvedčené postupy:

| — | zavedenie možností anonymného alebo čiastočne anonymného podania trestného oznámenia alebo iných účinných nástrojov na oznamovanie trestnej činnosti, |
| --- | --- |

—

zavedenie možností anonymného alebo čiastočne anonymného podania trestného oznámenia alebo iných účinných nástrojov na oznamovanie trestnej činnosti,

| — | ponúknutie možnosti pre obete a svedkov závažných zločinov obrátiť sa na políciu prostredníctvom tretích strán (ako napríklad ombudsman pre migrantov, osobitne poverení pracovníci alebo subjekty poskytujúce humanitárnu a právnu pomoc), |
| --- | --- |

—

ponúknutie možnosti pre obete a svedkov závažných zločinov obrátiť sa na políciu prostredníctvom tretích strán (ako napríklad ombudsman pre migrantov, osobitne poverení pracovníci alebo subjekty poskytujúce humanitárnu a právnu pomoc),

| — | určenie podmienok, za ktorých by sa mohli obetiam alebo svedkom trestného činu vrátane domáceho násilia poskytovať povolenia na pobyt podľa noriem uvedených v smernici Rady 2004/81/ES (26) a v smernici 2009/52/ES, |
| --- | --- |

—

určenie podmienok, za ktorých by sa mohli obetiam alebo svedkom trestného činu vrátane domáceho násilia poskytovať povolenia na pobyt podľa noriem uvedených v smernici Rady 2004/81/ES (26) a v smernici 2009/52/ES,

| — | zváženie potreby oddeliť prisťahovalecké postavenie obetí násilia od hlavného držiteľa povolenia, ktorý je zároveň páchateľom, |
| --- | --- |

—

zváženie potreby oddeliť prisťahovalecké postavenie obetí násilia od hlavného držiteľa povolenia, ktorý je zároveň páchateľom,

| — | vypracovanie informačných letákov v spolupráci s inšpektorátmi práce alebo inými príslušnými subjektmi s cieľom systematicky a objektívne informovať migrantov zadržaných na pracoviskách o aktuálnych možnostiach podať sťažnosť voči ich zamestnávateľom podľa smernice 2009/52/ES a v tejto súvislosti prijať kroky na zaistenie príslušných dôkazov. |
| --- | --- |

—

vypracovanie informačných letákov v spolupráci s inšpektorátmi práce alebo inými príslušnými subjektmi s cieľom systematicky a objektívne informovať migrantov zadržaných na pracoviskách o aktuálnych možnostiach podať sťažnosť voči ich zamestnávateľom podľa smernice 2009/52/ES a v tejto súvislosti prijať kroky na zaistenie príslušných dôkazov.

Neregulárni migranti, ktorí žiadajú o právnu pomoc, by nemali byť zadržaní v priestoroch odborových organizácií alebo iných subjektov ponúkajúcich takúto pomoc alebo v ich blízkosti.

Komisia navyše odporúča, aby k zadržaniu štátnych príslušníkov tretích krajín v neregulárnej situácii, ktorí chcú vstúpiť do priestorov verejných služieb evidujúcich žiadosti o medzinárodnú ochranu alebo žiadosti o priznanie postavenia osoby bez štátnej príslušnosti, nedochádzalo v týchto zariadeniach alebo v ich blízkosti.

Osobitné prípady:

5.1.   Zadržanie v priebehu kontroly na výstupe

Právny základ: smernica o návrate – článok 6

Rozhodnutie o návrate sa za určitých okolností môže prijať aj v prípade, ak je neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny zadržaný na vonkajších hraniciach EÚ pri opúšťaní územia EÚ, a to na základe vykonanej analýzy jednotlivého prípadu a s ohľadom na zásadu primeranosti. Tento prístup by mohol byť odôvodnený v prípadoch, v ktorých sa pri kontrole na výstupe zistí výrazné prekročenie povolenej dĺžky pobytu alebo nelegálny pobyt. V takýchto prípadoch by členské štáty mohli začať konanie o návrate, keď sa dozvedia o nelegálnom pobyte, a mohli by pokračovať v konaní, ktorého výsledkom bude vydanie rozhodnutia o návrate spolu so zákazom vstupu, v neprítomnosti pri dodržaní procesných záruk stanovených v oddieloch 11.3 a 12.

Napriek tomu, že v takejto osobitnej situácii sa daná osoba aj tak chystá opustiť EÚ, vydanie rozhodnutia o návrate by dávalo zmysel, keďže umožňuje členským štátom zároveň vydať zákaz vstupu, čo môže zabrániť ďalšiemu vstupu a možnému riziku nelegálneho pobytu.

Komisia vyzýva členské štáty, aby pre takéto osobitné prípady zaviedli postupy na vydávanie rozhodnutí o návrate a – v prípade potreby – zákazov vstupu priamo na letisku, na iných hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach a v prípade zákazov vstupu aj v neprítomnosti (pozri oddiel 11.3).

Ak štátny príslušník tretej krajiny prekročil povolenú dĺžku pobytu na základe víza alebo povolenia v prvom členskom štáte a Úniu opustí cez druhý/tranzitný členský štát, rozhodnutie o návrate a zákaz vstupu bude musieť vydať druhý členský štát (osoba, ktorá prekročila povolenú dĺžku pobytu, bude v druhom členskom štáte obvykle aj „neoprávnene sa zdržiavajúcou“ osobou v zmysle smernice o návrate).

5.2.   Držitelia rozhodnutia o návrate, ktoré vydal iný členský štát

Právny základ: smernica Rady 2001/40/ES (27)

Pripomienka/vysvetlenie: účinok rozhodnutia o návrate vydaného jedným členským štátom v druhom členskom štáte bol predmetom samostatnej kapitoly V návrhu smernice o návrate, ktorý Komisia predložila v roku 2005 („Zadržiavanie v iných členských štátoch“). Počas rokovaní však bola táto kapitola, ako aj článok 20 návrhu Komisie, v ktorom sa predpokladalo vypustenie smernice 2001/40/ES, odstránené a smernica 2001/40 zostala v účinnosti. V smernici 2001/40/ES sa výslovne umožňuje uznávanie rozhodnutí o návrate vydaných príslušným orgánom v jednom členskom štáte voči štátnemu príslušníkovi tretej krajiny prítomnému na území iného členského štátu. V článku 6 smernice o návrate sa výslovne neuvádza prípad, keď druhý členský štát uznáva rozhodnutie o návrate vydané prvým členským štátom v súlade so smernicou 2001/40/ES. Doslovný výklad článku 6, ktorým by sa v takomto prípade vyžadovalo, aby aj uznávajúci členský štát vydal druhé úplné rozhodnutie o návrate v súlade so smernicou 2008/115/ES, by zbavil smernicu 2001/40/ES akejkoľvek pridanej hodnoty. S cieľom zabezpečiť potrebný účinok zachovania existencie smernice 2001/40/ES bolo potrebné nájsť výklad, na základe ktorého by zachovanie koexistencie týchto dvoch smerníc malo praktický význam.

Ak členský štát A zadrží osobu, na ktorú sa už vzťahuje rozhodnutie o návrate vydané členským štátom B, členský štát A môže buď:

| a) | vydať nové rozhodnutie o návrate podľa článku 6 ods. 1 smernice o návrate, alebo |
| --- | --- |

a)

vydať nové rozhodnutie o návrate podľa článku 6 ods. 1 smernice o návrate, alebo

| b) | vrátiť osobu späť do členského štátu B na základe existujúcej dvojstrannej dohody v súlade s článkom 6 ods. 3 smernice o návrate, alebo |
| --- | --- |

b)

vrátiť osobu späť do členského štátu B na základe existujúcej dvojstrannej dohody v súlade s článkom 6 ods. 3 smernice o návrate, alebo

| c) | uznať rozhodnutie o návrate vydané členským štátom B v súlade so smernicou 2001/40/ES. |
| --- | --- |

c)

uznať rozhodnutie o návrate vydané členským štátom B v súlade so smernicou 2001/40/ES.

Ak členský štát A uzná rozhodnutie o návrate vydané členským štátom B v súlade so smernicou 2001/40/ES, naďalej má povinnosť uplatniť pri vykonávaní uznaného rozhodnutia o návrate záruky týkajúce sa vykonania návratu (odsunu) podľa smernice o návrate.

Vzájomným uznaním rozhodnutí o návrate sa za určitých okolností môže dosiahnuť významná pridaná hodnota – najmä v súvislosti s pozemným tranzitom navrátilcov (pozri ďalej oddiel 6.4.). Komisia vyzýva členské štáty, aby využívali možnosť vzájomného uznávania vždy, keď to pomôže pri urýchlení konania o návrate a znížení administratívnej záťaže.

5.3.   Vzťah k dublinským pravidlám

Právny základ: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 (28) (dublinské nariadenie) – články 19 a 24

V článku 6 smernice o návrate sa výslovne neuvádza prípad, v ktorom druhý členský štát využíva možnosť, ktorá sa ponúka podľa dublinského nariadenia, a to požiadať prvý členský štát, aby prijal späť štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý sa na jeho území zdržiava neoprávnene. Doslovný výklad článku 6, ktorým by sa v takomto prípade vyžadovalo, aby aj žiadajúci (druhý) členský štát vydal druhé úplné rozhodnutie o návrate v súlade so smernicou 2008/115/ES, by zbavil príslušné dublinské pravidlá ich pridanej hodnoty. Tento problém sa výslovne rieši v znení dublinského nariadenia, v ktorom sa stanovujú jasné pravidlá upravujúce uplatňovanie smernice o návrate a dublinského nariadenia.

Prípady, v ktorých štátny príslušník tretej krajiny požiadal o azyl a získal právo na pobyt ako žiadateľ o azyl v druhom členskom štáte, nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice o návrate, keďže štátny príslušník tretej krajiny má právo na pobyt ako žiadateľ o azyl, a preto sa nemôže považovať za neoprávnene sa zdržiavajúceho v druhom členskom štáte.

Na druhej strane prípady, v ktorých štátny príslušník tretej krajiny nepožiadal o azyl a nezískal právo na pobyt ako žiadateľ o azyl v druhom členskom štáte, patria do rozsahu pôsobnosti smernice o návrate. Možno predpokladať tieto situácie (29):

| a) | Štátny príslušník tretej krajiny má v prvom členskom štáte postavenie žiadateľa o azyl (prebiehajúce konanie, ešte nie konečné rozhodnutie): uplatňuje sa dublinské nariadenie, a to v zmysle základnej zásady, že potreby každého štátneho príslušníka tretej krajiny podávajúceho žiadosť o azyl v jednom z členských štátov by mal v plnom rozsahu posudzovať jeden z členských štátov. Členský štát tohto štátneho príslušníka tretej krajiny nemôže vrátiť do tretej krajiny; namiesto toho ho môže na účely preskúmania jeho žiadosti poslať do členského štátu zodpovedného podľa dublinského nariadenia. |
| --- | --- |

a)

Štátny príslušník tretej krajiny má v prvom členskom štáte postavenie žiadateľa o azyl (prebiehajúce konanie, ešte nie konečné rozhodnutie): uplatňuje sa dublinské nariadenie, a to v zmysle základnej zásady, že potreby každého štátneho príslušníka tretej krajiny podávajúceho žiadosť o azyl v jednom z členských štátov by mal v plnom rozsahu posudzovať jeden z členských štátov. Členský štát tohto štátneho príslušníka tretej krajiny nemôže vrátiť do tretej krajiny; namiesto toho ho môže na účely preskúmania jeho žiadosti poslať do členského štátu zodpovedného podľa dublinského nariadenia.

| b) | Štátny príslušník tretej krajiny stiahol svoju žiadosť o azyl v prvom členskom štáte: ak stiahnutie žiadosti viedlo k zamietnutiu žiadosti (na základe článku 27 alebo 28 prepracovanej smernice o konaní o azyle), možno uplatniť pravidlá opísané ďalej v písmene c) (výber medzi uplatnením dublinských pravidiel alebo smernice o návrate). ak stiahnutie žiadosti neviedlo k zamietnutiu žiadosti, uplatňuje sa dublinské nariadenie (ako lex specialis), a to v zmysle základnej zásady, že potreby medzinárodnej ochrany každého štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý podáva žiadosť o azyl v jednom z členských štátov, by mal v plnej miere posúdiť jeden členský štát. |
| --- | --- |

b)

Štátny príslušník tretej krajiny stiahol svoju žiadosť o azyl v prvom členskom štáte: ak stiahnutie žiadosti viedlo k zamietnutiu žiadosti (na základe článku 27 alebo 28 prepracovanej smernice o konaní o azyle), možno uplatniť pravidlá opísané ďalej v písmene c) (výber medzi uplatnením dublinských pravidiel alebo smernice o návrate). ak stiahnutie žiadosti neviedlo k zamietnutiu žiadosti, uplatňuje sa dublinské nariadenie (ako lex specialis), a to v zmysle základnej zásady, že potreby medzinárodnej ochrany každého štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý podáva žiadosť o azyl v jednom z členských štátov, by mal v plnej miere posúdiť jeden členský štát.

| c) | Štátny príslušník tretej krajiny má konečné rozhodnutie v prvom členskom štáte, ktorým sa zamieta jeho žiadosť o azyl: možno vybrať medzi uplatňovaním dublinského nariadenia alebo smernice o návrate. Tento výber je jasne uvedený v článku 24 ods. 4 dublinského nariadenia, pričom je doplnené objasnenie, že od momentu, keď orgány rozhodnú o vydaní dublinskej žiadosti, sa uplatnenie smernice o návrate a konanie o návrate pozastavujú a uplatňujú sa len dublinské pravidlá (zároveň sa to dotýka pravidiel o zaistení a o opravných prostriedkoch). |
| --- | --- |

c)

Štátny príslušník tretej krajiny má konečné rozhodnutie v prvom členskom štáte, ktorým sa zamieta jeho žiadosť o azyl: možno vybrať medzi uplatňovaním dublinského nariadenia alebo smernice o návrate. Tento výber je jasne uvedený v článku 24 ods. 4 dublinského nariadenia, pričom je doplnené objasnenie, že od momentu, keď orgány rozhodnú o vydaní dublinskej žiadosti, sa uplatnenie smernice o návrate a konanie o návrate pozastavujú a uplatňujú sa len dublinské pravidlá (zároveň sa to dotýka pravidiel o zaistení a o opravných prostriedkoch).

| d) | Štátny príslušník tretej krajiny už bol úspešne navrátený/odsunutý (po zamietnutí alebo stiahnutí žiadosti o azyl) z prvého členského štátu do tretej krajiny: v článku 19 ods. 3 dublinského nariadenia sa stanovuje, že v prípade opätovného vstupu štátneho príslušníka tretej krajiny na územie EÚ nie je viac zaňho zodpovedný prvý členský štát, preto nemožno predpokladať odovzdanie do tohto členského štátu. Preto sa uplatní smernica o návrate. |
| --- | --- |

d)

Štátny príslušník tretej krajiny už bol úspešne navrátený/odsunutý (po zamietnutí alebo stiahnutí žiadosti o azyl) z prvého členského štátu do tretej krajiny: v článku 19 ods. 3 dublinského nariadenia sa stanovuje, že v prípade opätovného vstupu štátneho príslušníka tretej krajiny na územie EÚ nie je viac zaňho zodpovedný prvý členský štát, preto nemožno predpokladať odovzdanie do tohto členského štátu. Preto sa uplatní smernica o návrate.

Praktické príklady:

| — | Žiadateľ o medzinárodnú ochranu v členskom štáte A cestuje bez oprávnenia do susedného členského štátu B (prekročenie vnútorných hraníc), kde ho zadrží polícia. Ako osoba, na ktorú sa vzťahuje dublinské nariadenie, je odovzdaný späť z členského štátu B do členského štátu A. Mal by v tomto prípade členský štát B vydať tejto osobe rozhodnutie o návrate za nelegálny pobyt na danom území?






  — | Určujúce sú dublinské pravidlá. Členský štát B nemôže vydať rozhodnutie o návrate. |
| --- | --- | --- |

—

Žiadateľ o medzinárodnú ochranu v členskom štáte A cestuje bez oprávnenia do susedného členského štátu B (prekročenie vnútorných hraníc), kde ho zadrží polícia. Ako osoba, na ktorú sa vzťahuje dublinské nariadenie, je odovzdaný späť z členského štátu B do členského štátu A. Mal by v tomto prípade členský štát B vydať tejto osobe rozhodnutie o návrate za nelegálny pobyt na danom území?

—

Určujúce sú dublinské pravidlá. Členský štát B nemôže vydať rozhodnutie o návrate.

| — | Môže samotný členský štát A (pri uvedenom scenári) vydať rozhodnutie o návrate (spolu so zákazom vstupu, ktorý sa odloží až do ukončenia konania o azyle)?






  — | Nie. Pokiaľ má daná osoba právo na pobyt ako žiadateľ o azyl v členskom štáte A, v zmysle smernice o návrate nie je jej pobyt v danom členskom štáte nelegálny a členský štát A nemôže vydať rozhodnutie o návrate. |
| --- | --- | --- |

—

Môže samotný členský štát A (pri uvedenom scenári) vydať rozhodnutie o návrate (spolu so zákazom vstupu, ktorý sa odloží až do ukončenia konania o azyle)?

—

Nie. Pokiaľ má daná osoba právo na pobyt ako žiadateľ o azyl v členskom štáte A, v zmysle smernice o návrate nie je jej pobyt v danom členskom štáte nelegálny a členský štát A nemôže vydať rozhodnutie o návrate.

| — | Štátny príslušník tretej krajiny, ktorému členský štát A poskytol medzinárodnú ochranu, sa zdržiava v členskom štáte B neoprávnene (napríklad prekročil povolenú dĺžku pobytu 90 dní). Vzťahuje sa na tieto prípady smernica o návrate? Ako sa bude postupovať v prípade, ak sa daná osoba odmietne dobrovoľne vrátiť do prvého členského štátu, ktorý poskytol ochranu?






  — | Dublinské nariadenie neobsahuje pravidlá vzťahujúce sa na spätné prijímanie osôb, ktorým sa poskytla medzinárodná ochrana. Z tohto dôvodu sa uplatní „všeobecný režim“ stanovený v článku 6 ods. 2 smernice o návrate. To znamená, že členský štát B bude musieť danú osobu požiadať, aby sa vrátila späť do členského štátu A a, ak táto osoba túto požiadavku nesplní dobrovoľne, členský štát B musí zvážiť vydanie rozhodnutia o návrate, pričom zohľadní všetky záruky stanovené v smernici o návrate predovšetkým vrátane zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia. Za istých okolností, ak návrat/odsun do tretej krajiny nie je možný a vrátenie do iného členského štátu sa môže považovať za priaznivejšie opatrenie (pozri oddiel 3), členský štát B môže presadiť „vrátenie“ osoby do členského štátu A; postupy súvisiace s vrátením neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín do iného členského štátu sa riadia vnútroštátnymi právnymi predpismi. |
| --- | --- | --- |

—

Štátny príslušník tretej krajiny, ktorému členský štát A poskytol medzinárodnú ochranu, sa zdržiava v členskom štáte B neoprávnene (napríklad prekročil povolenú dĺžku pobytu 90 dní). Vzťahuje sa na tieto prípady smernica o návrate? Ako sa bude postupovať v prípade, ak sa daná osoba odmietne dobrovoľne vrátiť do prvého členského štátu, ktorý poskytol ochranu?

—

Dublinské nariadenie neobsahuje pravidlá vzťahujúce sa na spätné prijímanie osôb, ktorým sa poskytla medzinárodná ochrana. Z tohto dôvodu sa uplatní „všeobecný režim“ stanovený v článku 6 ods. 2 smernice o návrate. To znamená, že členský štát B bude musieť danú osobu požiadať, aby sa vrátila späť do členského štátu A a, ak táto osoba túto požiadavku nesplní dobrovoľne, členský štát B musí zvážiť vydanie rozhodnutia o návrate, pričom zohľadní všetky záruky stanovené v smernici o návrate predovšetkým vrátane zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia. Za istých okolností, ak návrat/odsun do tretej krajiny nie je možný a vrátenie do iného členského štátu sa môže považovať za priaznivejšie opatrenie (pozri oddiel 3), členský štát B môže presadiť „vrátenie“ osoby do členského štátu A; postupy súvisiace s vrátením neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín do iného členského štátu sa riadia vnútroštátnymi právnymi predpismi.

| — | Štátny príslušník tretej krajiny, ktorému boli po neoprávnenom vstupe do členského štátu A odobraté odtlačky prstov a ktorý v členskom štáte A nepožiadal o azyl, je následne zadržaný v členskom štáte B. Môže členský štát B odovzdať osobu späť do členského štátu A v súlade s dublinskými pravidlami?






  — | Nie. Dublinské nariadenie sa neuplatňuje, pretože neexistuje žiadna súvislosť s konaním o azyle. |
| --- | --- | --- |

—

Štátny príslušník tretej krajiny, ktorému boli po neoprávnenom vstupe do členského štátu A odobraté odtlačky prstov a ktorý v členskom štáte A nepožiadal o azyl, je následne zadržaný v členskom štáte B. Môže členský štát B odovzdať osobu späť do členského štátu A v súlade s dublinskými pravidlami?

—

Nie. Dublinské nariadenie sa neuplatňuje, pretože neexistuje žiadna súvislosť s konaním o azyle.

5.4.   Neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny s právom na pobyt v inom členskom štáte

Právny základ: smernica o návrate – článok 6 ods. 2

Od štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členského štátu a majú platné povolenie na pobyt alebo iné oprávnenie udeľujúce právo na pobyt, ktoré vydal iný členský štát, sa vyžaduje, aby bezodkladne odišli na územie tohto iného členského štátu. Ak dotknutý štátny príslušník tretej krajiny túto požiadavku nedodrží alebo ak sa z dôvodu verejného poriadku alebo národnej bezpečnosti požaduje jeho bezodkladný odchod, uplatňuje sa odsek 1.

V tomto ustanovení, ktorým sa nahrádza podobné pravidlo uvedené v článku 23 ods. 2 a 3 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda (30), sa predpokladá, že neoprávnene sa zdržiavajúcemu štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý má platné povolenie na pobyt v inom členskom štáte, by sa nemalo vydať rozhodnutie o návrate. Štátneho príslušníka tretej krajiny je v takýchto prípadoch potrebné v prvom rade požiadať, aby sa bezodkladne vrátil do členského štátu, v ktorom má právo na pobyt. Rozhodnutie o návrate sa prijme len vtedy, ak táto osoba nesplní túto požiadavku, alebo v prípadoch rizika pre verejný poriadok alebo národnú bezpečnosť.

Ďalšie objasnenie:

| — | Forma, v akej sa vydáva žiadosť „o bezodkladný odchod na územie tohto iného členského štátu“, by sa mala určiť v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Odporúča sa vydávať písomné rozhodnutia s odôvodnením. Aby sa predišlo nedorozumeniam, rozhodnutie by nemalo byť označené ako „rozhodnutie o návrate“. |
| --- | --- |

—

Forma, v akej sa vydáva žiadosť „o bezodkladný odchod na územie tohto iného členského štátu“, by sa mala určiť v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Odporúča sa vydávať písomné rozhodnutia s odôvodnením. Aby sa predišlo nedorozumeniam, rozhodnutie by nemalo byť označené ako „rozhodnutie o návrate“.

| — | Lehota určená na vrátenie sa do druhého členského štátu: všeobecný údaj, pokiaľ ide o čas, ktorý by mal uplynúť medzi žiadosťou o vrátenie sa na územie iného členského štátu a vydaním rozhodnutia o návrate v súlade s článkom 6 ods. 1, nemožno uviesť. Vhodný časový rámec by sa mal zvoliť v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi vzhľadom na jednotlivé okolnosti, zásadu primeranosti a skutočnosť, že v ustanovení právneho predpisu sa používa pojem
  „bezodkladný“
  . Čas, ktorý uplynie medzi žiadosťou o vrátenie sa do druhého členského štátu a vydaním rozhodnutia o návrate v zmysle článku 6 ods. 1, nesmie byť započítaný do prípadnej lehoty na dobrovoľný odchod, keďže táto lehota predstavuje prvok rozhodnutia o návrate a začne plynúť až po vydaní rozhodnutia o návrate. |
| --- | --- |

—

Lehota určená na vrátenie sa do druhého členského štátu: všeobecný údaj, pokiaľ ide o čas, ktorý by mal uplynúť medzi žiadosťou o vrátenie sa na územie iného členského štátu a vydaním rozhodnutia o návrate v súlade s článkom 6 ods. 1, nemožno uviesť. Vhodný časový rámec by sa mal zvoliť v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi vzhľadom na jednotlivé okolnosti, zásadu primeranosti a skutočnosť, že v ustanovení právneho predpisu sa používa pojem
  „bezodkladný“
  . Čas, ktorý uplynie medzi žiadosťou o vrátenie sa do druhého členského štátu a vydaním rozhodnutia o návrate v zmysle článku 6 ods. 1, nesmie byť započítaný do prípadnej lehoty na dobrovoľný odchod, keďže táto lehota predstavuje prvok rozhodnutia o návrate a začne plynúť až po vydaní rozhodnutia o návrate.

| — | Kontrola odchodu do druhého členského štátu: v práve Únie sa nešpecifikuje spôsob kontroly splnenia povinnosti vrátiť sa do druhého členského štátu. Členské štáty by mali v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi zabezpečiť, aby sa dodržiavanie ich rozhodnutí náležite kontrolovalo. |
| --- | --- |

—

Kontrola odchodu do druhého členského štátu: v práve Únie sa nešpecifikuje spôsob kontroly splnenia povinnosti vrátiť sa do druhého členského štátu. Členské štáty by mali v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi zabezpečiť, aby sa dodržiavanie ich rozhodnutí náležite kontrolovalo.

| — | Overenie platnosti povolení/oprávnení vydaných iným členským štátom: v súčasnosti neexistuje žiadny centrálny systém na výmenu informácií o tejto problematike medzi členskými štátmi. Členské štáty sa vyzývajú, aby rozvíjali dvojstrannú spoluprácu a bezodkladne si navzájom poskytovali príslušné informácie v súlade s vnútroštátnymi predpismi a dvojstrannou dohodou o spolupráci. Na tento účel možno použiť aj existujúce národné kontaktné miesta (napríklad tie, ktoré sú uvedené v prílohe 2 k Schengenskej príručke (31)). |
| --- | --- |

—

Overenie platnosti povolení/oprávnení vydaných iným členským štátom: v súčasnosti neexistuje žiadny centrálny systém na výmenu informácií o tejto problematike medzi členskými štátmi. Členské štáty sa vyzývajú, aby rozvíjali dvojstrannú spoluprácu a bezodkladne si navzájom poskytovali príslušné informácie v súlade s vnútroštátnymi predpismi a dvojstrannou dohodou o spolupráci. Na tento účel možno použiť aj existujúce národné kontaktné miesta (napríklad tie, ktoré sú uvedené v prílohe 2 k Schengenskej príručke (31)).

| — | Pojem „povolenie na pobyt alebo iné oprávnenie udeľujúce právo na pobyt“
   (32) je veľmi všeobecný a zahŕňa každé postavenie priznané alebo povolenie vydané v členskom štáte, ktorým sa udeľuje právo na legálny pobyt, a nie len akceptovanie dočasného odloženia návratu/odsunu.
  Pojem sa týka:






  — | dlhodobých víz (ktoré jednoznačne zakladajú právo na pobyt), |
| --- | --- | --- |

—

Pojem „povolenie na pobyt alebo iné oprávnenie udeľujúce právo na pobyt“
   (32) je veľmi všeobecný a zahŕňa každé postavenie priznané alebo povolenie vydané v členskom štáte, ktorým sa udeľuje právo na legálny pobyt, a nie len akceptovanie dočasného odloženia návratu/odsunu.

Pojem sa týka:

—

dlhodobých víz (ktoré jednoznačne zakladajú právo na pobyt),

| — | dočasného povolenia z humanitárnych dôvodov (ak sa takýmto povolením udeľuje právo na pobyt, a nie iba odloženie návratu), |
| --- | --- |

—

dočasného povolenia z humanitárnych dôvodov (ak sa takýmto povolením udeľuje právo na pobyt, a nie iba odloženie návratu),

| — | skončenia platnosti povolenia na pobyt na základe stále platného postavenia osoby s medzinárodnou ochranou (postavenie osoby s medzinárodnou ochranou nezávisí od platnosti dokumentu, ktorým sa preukazuje), |
| --- | --- |

—

skončenia platnosti povolenia na pobyt na základe stále platného postavenia osoby s medzinárodnou ochranou (postavenie osoby s medzinárodnou ochranou nezávisí od platnosti dokumentu, ktorým sa preukazuje),

| — | platných víz v neplatnom (skončená platnosť) cestovnom doklade (podľa príslušných právnych predpisov Únie nemožno vydávať víza s platnosťou prekračujúcou platnosť pasu). V praxi by teda nikdy nemalo dochádzať k prípadu platného víza v pase, ktorého platnosť sa skončila. Ak však k takému prípadu predsa dôjde, štátny príslušník tretej krajiny by nemal byť neprimerane potrestaný. Podrobné usmernenie k príslušným pravidlám týkajúcim sa víz je uvedené v aktualizovanej príručke k vízam – časť II, body 4.1.1 a 4.1.2 (33). |
| --- | --- |

—

platných víz v neplatnom (skončená platnosť) cestovnom doklade (podľa príslušných právnych predpisov Únie nemožno vydávať víza s platnosťou prekračujúcou platnosť pasu). V praxi by teda nikdy nemalo dochádzať k prípadu platného víza v pase, ktorého platnosť sa skončila. Ak však k takému prípadu predsa dôjde, štátny príslušník tretej krajiny by nemal byť neprimerane potrestaný. Podrobné usmernenie k príslušným pravidlám týkajúcim sa víz je uvedené v aktualizovanej príručke k vízam – časť II, body 4.1.1 a 4.1.2 (33).

Uvedený pojem sa netýka týchto prípadov:

| — | skončená platnosť povolenia na pobyt na základe skončenej platnosti postavenia osoby s pobytom, |
| --- | --- |

—

skončená platnosť povolenia na pobyt na základe skončenej platnosti postavenia osoby s pobytom,

| — | falošné, nepravé a sfalšované pasy alebo povolenia na pobyt, |
| --- | --- |

—

falošné, nepravé a sfalšované pasy alebo povolenia na pobyt,

| — | doklad, ktorým sa potvrdzuje dočasné odloženie odsunu, |
| --- | --- |

—

doklad, ktorým sa potvrdzuje dočasné odloženie odsunu,

| — | tolerovanie (pokiaľ tolerovanie neznamená právo na pobyt). |
| --- | --- |

—

tolerovanie (pokiaľ tolerovanie neznamená právo na pobyt).

| — | Všeobecné pravidlo neodsunutia do iných členských štátov: ak štátny príslušník tretej krajiny nesúhlasí s dobrovoľným vrátením sa v súlade s článkom 6 ods. 2 do členského štátu, ktorého povolenia je držiteľom, uplatňuje sa článok 6 ods. 1 a prijme sa rozhodnutie o návrate, ktorým sa stanoví priamy návrat do tretej krajiny. Osobu nemožno vrátiť späť do iného členského štátu násilne, pokiaľ sa táto možnosť výslovne nestanovujev existujúcej dvojstrannej dohode medzi členskými štátmi, ktorá už bola v platnosti 13. januára 2009 (pozri oddiel 5.5), alebo ak za určitých okolností návrat/odsun do tretej krajiny nie je možný a členský štát, ktorý vydal povolenie, súhlasí s spätným prijatím tejto osoby. |
| --- | --- |

—

Všeobecné pravidlo neodsunutia do iných členských štátov: ak štátny príslušník tretej krajiny nesúhlasí s dobrovoľným vrátením sa v súlade s článkom 6 ods. 2 do členského štátu, ktorého povolenia je držiteľom, uplatňuje sa článok 6 ods. 1 a prijme sa rozhodnutie o návrate, ktorým sa stanoví priamy návrat do tretej krajiny. Osobu nemožno vrátiť späť do iného členského štátu násilne, pokiaľ sa táto možnosť výslovne nestanovujev existujúcej dvojstrannej dohode medzi členskými štátmi, ktorá už bola v platnosti 13. januára 2009 (pozri oddiel 5.5), alebo ak za určitých okolností návrat/odsun do tretej krajiny nie je možný a členský štát, ktorý vydal povolenie, súhlasí s spätným prijatím tejto osoby.

| — | Nevydanie zákazu vstupu do EÚ pri použití článku 6 ods. 2: pri vrátení neoprávnene sa zdržiavajúceho štátneho príslušníka tretej krajiny do iného členského štátu podľa článku 6 ods. 2 nemožno vydať zákaz vstupu do EÚ podľa článku 11, keďže článok 11 sa uplatňuje len v spojení s vydaním rozhodnutia o návrate a nevzťahuje sa na prípady „vrátenia“ do iného členského štátu. Z praktického hľadiska navyše nemá význam vydávať zákaz vstupu do EÚ v situácii, keď sa dotknutá osoba bude naďalej legálne zdržiavať v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

—

Nevydanie zákazu vstupu do EÚ pri použití článku 6 ods. 2: pri vrátení neoprávnene sa zdržiavajúceho štátneho príslušníka tretej krajiny do iného členského štátu podľa článku 6 ods. 2 nemožno vydať zákaz vstupu do EÚ podľa článku 11, keďže článok 11 sa uplatňuje len v spojení s vydaním rozhodnutia o návrate a nevzťahuje sa na prípady „vrátenia“ do iného členského štátu. Z praktického hľadiska navyše nemá význam vydávať zákaz vstupu do EÚ v situácii, keď sa dotknutá osoba bude naďalej legálne zdržiavať v inom členskom štáte.

| — | Bezodkladný odchod vyžadovaný z dôvodov verejného poriadku alebo národnej bezpečnosti: za výnimočných okolností stanovených v článku 6 ods. 2 (druhá veta) (druhý prípad) sa danej osobe musí bezodkladne vydať rozhodnutie o návrate a osoba sa musí odsunúť do tretej krajiny. O tejto skutočnosti by mal byť informovaný členský štát, v ktorom má daná osoba právo na pobyt. |
| --- | --- |

—

Bezodkladný odchod vyžadovaný z dôvodov verejného poriadku alebo národnej bezpečnosti: za výnimočných okolností stanovených v článku 6 ods. 2 (druhá veta) (druhý prípad) sa danej osobe musí bezodkladne vydať rozhodnutie o návrate a osoba sa musí odsunúť do tretej krajiny. O tejto skutočnosti by mal byť informovaný členský štát, v ktorom má daná osoba právo na pobyt.

Praktický príklad:

| — | ktoré ustanovenia smernice o návrate by sa mali uplatniť v súvislosti so štátnym príslušníkom tretej krajiny odhaleným v členskom štáte A, ktorý má platné povolenie na pobyt vydané v členskom štáte B a zároveň sa naňho vzťahuje zápis v systéme SIS (zákaz vstupu), ktorý inicioval členský štát C?






  — | Členský štát A by mal uplatniť článok 6 ods. 2 smernice a požiadať danú osobu, aby sa vrátila späť do členského štátu B. Pokiaľ ide o koexistenciu zákazu vstupu vydaného členským štátom C a povolenia na pobyt vydaného členským štátom B, táto skutočnosť sa musí objasniť dvojstranne medzi členským štátom vydávajúcim zápis (C) a členským štátom, ktorý vydal povolenie (B), v súlade s článkom 25 ods. 2 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda. |
| --- | --- | --- |

—

ktoré ustanovenia smernice o návrate by sa mali uplatniť v súvislosti so štátnym príslušníkom tretej krajiny odhaleným v členskom štáte A, ktorý má platné povolenie na pobyt vydané v členskom štáte B a zároveň sa naňho vzťahuje zápis v systéme SIS (zákaz vstupu), ktorý inicioval členský štát C?

—

Členský štát A by mal uplatniť článok 6 ods. 2 smernice a požiadať danú osobu, aby sa vrátila späť do členského štátu B. Pokiaľ ide o koexistenciu zákazu vstupu vydaného členským štátom C a povolenia na pobyt vydaného členským štátom B, táto skutočnosť sa musí objasniť dvojstranne medzi členským štátom vydávajúcim zápis (C) a členským štátom, ktorý vydal povolenie (B), v súlade s článkom 25 ods. 2 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda.

5.5.   Neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny, na ktorého sa vzťahujú existujúce dvojstranné dohody medzi členskými štátmi

Právny základ: smernica o návrate – článok 6 ods. 3

| — | Orientačný zoznam existujúcich dvojstranných dohôd o readmisii medzi členskými štátmi sa nachádza na stránke: http://rsc.eui.eu/RDP/research/analyses/ra/. |
| --- | --- |

—

Orientačný zoznam existujúcich dvojstranných dohôd o readmisii medzi členskými štátmi sa nachádza na stránke: http://rsc.eui.eu/RDP/research/analyses/ra/.

Členské štáty nemusia vydať rozhodnutie o návrate štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý sa neoprávnene zdržiava na jeho území, v prípade, ak si dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny vezme späť iný členský štát na základe dvojstranných dohôd alebo dojednaní platných v čase nadobudnutia účinnosti tejto smernice (t. j. 13. januára 2009). V takom prípade členský štát, ktorý vzal späť dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny, uplatní odsek 1.

V tomto ustanovení sa stanovuje – ako výnimka a vo forme „doložky o povinnosti zdržať sa konania“ – možnosť pre členské štáty vrátiť späť neregulárnych migrantov do druhého členského štátu na základe dvojstranných dohôd alebo dojednaní platných k 13. januáru 2009.

Historická pripomienka/vysvetlenie: Toto ustanovenie bolo do znenia smernice o návrate začlenené až v neskoršom štádiu rokovaní na základe dôraznej požiadavky niektorých členských štátov, ktoré trvali na tom, že smernicou by im nemala vzniknúť povinnosť meniť dobre zaužívané postupy prijímania/vracania neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín do druhých členských štátov podľa dvojstranných dohôd.

Zásada, z ktorej vychádza smernica o návrate, sa týka priameho návratu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín z EÚ do tretích krajín. V článku 6 ods. 3 smernice sa teda stanovuje výnimka, ktorá sa týka výlučne povinnosti členských štátov, na ktorých území sa štátny príslušník tretej krajiny nachádza, vydať rozhodnutie o návrate, na základe ktorej sa táto povinnosť prenáša na členský štát, ktorý ho vezme späť. Iná výnimka z rozsahu pôsobnosti smernice o návrate okrem výnimiek stanovených v článku 2 ods. 2 sa nestanovuje – pozri rozhodnutie Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum (body 82 – 85).

Ďalšie objasnenie:

| — | Následné využitie dvojstranných dohôd medzi členskými štátmi A – B a B – C: v smernici o návrate, konkrétne v jej článku 6 ods. 3, sa výslovne nezakazuje „reťazové spätné prijatie“ na základe existujúcich dvojstranných dohôd. Dôležité je však to, že nakoniec jeden členský štát vykoná konanie o návrate v plnom rozsahu v súlade so smernicou. Keďže tento druh následných konaní je pre správne orgány nákladovo náročný a pre navrátilca predstavuje ďalšie nepríjemnosti, členské štáty sa vyzývajú, aby sa uplatňovania tohto postupu zdržali. |
| --- | --- |

—

Následné využitie dvojstranných dohôd medzi členskými štátmi A – B a B – C: v smernici o návrate, konkrétne v jej článku 6 ods. 3, sa výslovne nezakazuje „reťazové spätné prijatie“ na základe existujúcich dvojstranných dohôd. Dôležité je však to, že nakoniec jeden členský štát vykoná konanie o návrate v plnom rozsahu v súlade so smernicou. Keďže tento druh následných konaní je pre správne orgány nákladovo náročný a pre navrátilca predstavuje ďalšie nepríjemnosti, členské štáty sa vyzývajú, aby sa uplatňovania tohto postupu zdržali.

| — | Nevydanie zákazu vstupu do celej EÚ pri použití článku 6 ods. 3: pri vrátení neoprávnene sa zdržiavajúceho štátneho príslušníka tretej krajiny do iného členského štátu podľa článku 6 ods. 3 nemožno vydať zákaz vstupu do EÚ podľa článku 11, keďže článok 11 sa uplatňuje len v spojení s vydaním rozhodnutia o návrate a nevzťahuje sa na prípady, keď ide iba o „vrátenie“ do iného členského štátu. Z praktického hľadiska navyše nemá význam vydávať zákaz vstupu do EÚ v situácii, keď dotknutá osoba ešte neopúšťa EÚ. V súvislosti s možnosťou vydať vo výnimočných prípadoch len zákaz vstupu do daného štátu na základe článku 25 ods. 2 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, pozri oddiel 11.8. |
| --- | --- |

—

Nevydanie zákazu vstupu do celej EÚ pri použití článku 6 ods. 3: pri vrátení neoprávnene sa zdržiavajúceho štátneho príslušníka tretej krajiny do iného členského štátu podľa článku 6 ods. 3 nemožno vydať zákaz vstupu do EÚ podľa článku 11, keďže článok 11 sa uplatňuje len v spojení s vydaním rozhodnutia o návrate a nevzťahuje sa na prípady, keď ide iba o „vrátenie“ do iného členského štátu. Z praktického hľadiska navyše nemá význam vydávať zákaz vstupu do EÚ v situácii, keď dotknutá osoba ešte neopúšťa EÚ. V súvislosti s možnosťou vydať vo výnimočných prípadoch len zákaz vstupu do daného štátu na základe článku 25 ods. 2 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, pozri oddiel 11.8.

| — | Rozhodnutie o odovzdaní štátneho príslušníka tretej krajiny do druhého členského štátu: toto rozhodnutie predstavuje jedno z opatrení na základe smernice o návrate, ukončuje sa ním nelegálny pobyt a je prípravným krokom na odsun z územia Únie. Členské štáty musia preto prijať toto rozhodnutie rýchlo a s náležitou starostlivosťou, aby sa odovzdanie do členského štátu zodpovedného za konanie o návrate uskutočnilo čo najskôr – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum (bod 87). |
| --- | --- |

—

Rozhodnutie o odovzdaní štátneho príslušníka tretej krajiny do druhého členského štátu: toto rozhodnutie predstavuje jedno z opatrení na základe smernice o návrate, ukončuje sa ním nelegálny pobyt a je prípravným krokom na odsun z územia Únie. Členské štáty musia preto prijať toto rozhodnutie rýchlo a s náležitou starostlivosťou, aby sa odovzdanie do členského štátu zodpovedného za konanie o návrate uskutočnilo čo najskôr – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-47/15, Affum (bod 87).

| — | Keďže pojem „návrat“ má v smernici o návrate vždy význam návratu do tretej krajiny, odporúča sa nazvať tento druh vnútroštátnych rozhodnutí „rozhodnutie o odovzdaní“ alebo „rozhodnutie o vrátení“ a nenazývať ho „rozhodnutím o návrate“. |
| --- | --- |

—

Keďže pojem „návrat“ má v smernici o návrate vždy význam návratu do tretej krajiny, odporúča sa nazvať tento druh vnútroštátnych rozhodnutí „rozhodnutie o odovzdaní“ alebo „rozhodnutie o vrátení“ a nenazývať ho „rozhodnutím o návrate“.

| — | Doložka o povinnosti zdržať sa konania: článok 6 ods. 3 predstavuje výslovnú doložku o povinnosti zdržať sa konania. Členské štáty môžu možnosť, ktorá je uvedená v článku 6 ods. 3, využiť len v súvislosti s dvojstrannými dojednaniami o readmisii, ktoré nadobudli platnosť pred 13. januárom 2009. Ak opätovne prerokovaná alebo obnovená dohoda predstavuje zmenu už existujúcej dohody a je jasne takto označená, na súčasnú dohodu, ktorá bola opätovne prerokovaná alebo obnovená po 13. januári 2009, sa môže naďalej vzťahovať článok 6 ods. 3 Ak opätovne prerokovaná/obnovená dohoda predstavuje aliud (úplne novú dohodu s odlišnou podstatou), článok 6 ods. 3 sa na ňu už nevzťahuje. |
| --- | --- |

—

Doložka o povinnosti zdržať sa konania: článok 6 ods. 3 predstavuje výslovnú doložku o povinnosti zdržať sa konania. Členské štáty môžu možnosť, ktorá je uvedená v článku 6 ods. 3, využiť len v súvislosti s dvojstrannými dojednaniami o readmisii, ktoré nadobudli platnosť pred 13. januárom 2009. Ak opätovne prerokovaná alebo obnovená dohoda predstavuje zmenu už existujúcej dohody a je jasne takto označená, na súčasnú dohodu, ktorá bola opätovne prerokovaná alebo obnovená po 13. januári 2009, sa môže naďalej vzťahovať článok 6 ods. 3 Ak opätovne prerokovaná/obnovená dohoda predstavuje aliud (úplne novú dohodu s odlišnou podstatou), článok 6 ods. 3 sa na ňu už nevzťahuje.

| — | Dohody o readmisii medzi členskými štátmi Schengenu a Spojeným kráľovstvom: Spojené kráľovstvo sa na účely výkladu článku 6 ods. 3 považuje za členský štát. |
| --- | --- |

—

Dohody o readmisii medzi členskými štátmi Schengenu a Spojeným kráľovstvom: Spojené kráľovstvo sa na účely výkladu článku 6 ods. 3 považuje za členský štát.

5.6.   Neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny, ktorý využíva povolenie/oprávnenie z humanitárnych (alebo iných) dôvodov

Právny základ: smernica o návrate – článok 6 ods. 4

Členské štáty môžu kedykoľvek rozhodnúť o udelení samostatného povolenia na pobyt alebo iného oprávnenia poskytujúceho štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý sa neoprávnene zdržiava na ich území, právo na pobyt z humanitárnych dôvodov, dôvodov hodných osobitného zreteľa alebo iných dôvodov. V tomto prípade sa nevydáva rozhodnutie o návrate. Ak sa rozhodnutie o návrate už vydalo, zruší sa alebo sa pozastaví jeho účinnosť na dobu trvania platnosti povolenia na pobyt alebo iného oprávnenia, ktorým sa udeľuje právo na pobyt.

Členské štáty majú možnosť kedykoľvek udeliť neoprávnene sa zdržiavajúcemu štátnemu príslušníkovi tretej krajiny povolenie alebo právo na pobyt. V tomto prípade sa každé prebiehajúce konanie o návrate ukončí a rozhodnutie o návrate alebo rozhodnutie o odsune, ktoré už bolo vydané, sa musí v závislosti od povahy povolenia zrušiť alebo pozastaviť. To isté platí v prípadoch, v ktorých členské štáty musia poskytnúť právo na pobyt, napríklad na základe predloženia žiadosti o azyl.

Členské štáty samé rozhodnú o tom, aký prístup (zrušenie alebo pozastavenie rozhodnutia o návrate) uplatnia, pričom do úvahy vezmú povahu a pravdepodobné obdobie platnosti povolenia alebo trvanie práva na pobyt, ktoré bolo poskytnuté, ako aj potrebu zabezpečiť účinné konanie o návrate. Podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci C-601/15, J.N. (34), (body 75 – 80) by však členský štát mal po udelení práva na pobyt na svojom území štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý požiadal o medzinárodnú ochranu a na ktorého sa už pred podaním žiadosti vzťahovalo rozhodnutie o návrate, pozastaviť výkon rozhodnutia o návrate (a nie zrušiť dané rozhodnutie), kým sa neprijme rozhodnutie o žiadosti o medzinárodnú ochranu (pozri aj oddiel 7).

5.7.   Neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny, ktorý je účastníkom prebiehajúceho konania o obnovení povolenia/oprávnenia

Právny základ: smernica o návrate – článok 6 ods. 5

Ak v prípade štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý sa neoprávnene zdržiava na území členského štátu, prebieha konanie o obnovenie povolenia na jeho pobyt alebo iného oprávnenia udeľujúceho právo na pobyt, tento členský štát bez toho, aby bol dotknutý odsek 6, zváži možnosť upustiť od vydania rozhodnutia o návrate až do ukončenia uvedeného konania.

Členské štáty majú možnosť upustiť od vydania rozhodnutia o návrate neoprávnene sa zdržiavajúcim štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí čakajú na rozhodnutie o obnovení svojho povolenia. Toto ustanovenie je určené na ochranu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa počas istého obdobia zdržiavali v členskom štáte oprávnene a ktorí sa – z dôvodu omeškaní v konaní o obnovení ich povolenia – dočasne stali neoprávnene sa zdržiavajúcimi osobami.Toto ustanovenie sa vzťahuje iba na prebiehajúce konanie o obnovení povolenia na pobyt v členskom štáte zadržania („
  tento členský štát
  “). Členské štáty sa vyzývajú, aby toto ustanovenie využívali aj v prípadoch, pri ktorých je pravdepodobné, že žiadosť o obnovenie bude úspešná, a aby dotknutým osobám poskytli minimálne rovnaké zaobchádzanie ako to, ktoré sa poskytuje navrátilcom počas lehoty na dobrovoľný odchod alebo počas odloženého návratu.

Toto ustanovenie sa nevzťahuje na prebiehajúce konanie o obnovení povolenia na pobyt v inom členskom štáte. Skutočnosťou, že daná osoba je účastníkom prebiehajúceho konania o obnovení povolenia na pobyt v inom členskom štáte, však môže byť za osobitných okolností dôvodom na odloženie návratu v súlade s článkom 9 ods. 2 alebo uplatnenie priaznivejších opatrení v súlade s článkom 4 ods. 3.

5.8.   Osobitné pravidlá v smerniciach o legálnej migrácii týkajúce sa readmisie medzi členskými štátmi v prípadoch mobility v rámci Únie

Právny základ: smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/66/EÚ (35) (smernica o vnútropodnikových presunoch) – článok 23, smernica Rady 2003/109/ES (36) (smernica o právnom postavení osôb s dlhodobým pobytom) [zmenená smernicou Rady 2011/51/EÚ (37)] – články 12 a 22, smernica Rady 2009/50/ES (38) (smernica o modrej karte) – článok 18

V uvedených smerniciach sú stanovené osobitné pravidlá týkajúce sa readmisie medzi členskými štátmi v prípadoch mobility určitých kategórií štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci EÚ (vnútropodnikové presuny; držitelia modrých kariet EÚ; osoby s dlhodobým pobytom). Tieto ustanovenia treba považovať za leges speciales (špecifickejšie pravidlá), ktoré je potrebné dodržiavať v prvom rade v tých prípadoch/za tých okolností, na ktoré sa výslovne vzťahujú uvedené smernice.

6.   DOBROVOĽNÝ ODCHOD

Právny základ: smernica o návrate – článok 7 ods. 1

V rozhodnutí o návrate sa poskytne primeraná lehota na dobrovoľný odchod v dĺžke od siedmich do tridsiatich dní bez toho, aby boli dotknuté výnimky uvedené v odsekoch 2 a 4. Členské štáty môžu vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch ustanoviť, že takáto lehota sa poskytne len na základe žiadosti dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny. V takomto prípade informujú členské štáty štátneho príslušníka tretej krajiny o možnosti predloženia uvedenej žiadosti.

Podpora dobrovoľného odchodu je jedným z hlavných cieľov smernice o návrate. Ak neexistujú dôvody domnievať sa, že sa tým oslabí účel návratu, pred odsunom sa uprednostňuje dobrovoľný odchod v súlade s povinnosťou návratu, a to z troch dôvodov, ktorými sú väčšia dôstojnosť, väčšia bezpečnosť a často nákladovo efektívnejšia možnosť návratu.

Počas lehoty na dobrovoľný odchod má dotknutý štátny príslušník tretej krajiny povinnosť vrátiť sa, hoci táto povinnosť sa nemôže vynucovať, kým táto lehota neuplynie, alebo kým nevznikne riziko úteku alebo kým daná osoba nezačne predstavovať riziko pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť, alebo ak bola žiadosť o legálny pobyt zamietnutá ako zjavne neodôvodnená alebo podvodná (pozri oddiel 6.3). Členské štáty sa vyzývajú, aby možnosť dobrovoľného odchodu poskytovali čo najväčšiemu možnému počtu navrátilcov a upustili od nej v tých prípadoch, pri ktorých existuje riziko bránenia účelu konania o návrate.

Posledná veta článku 7 ods. 1 umožňuje členským štátom rozhodnúť sa, či sa lehota na dobrovoľný odchod poskytne len na základe žiadosti štátnych príslušníkov tretích krajín. V takom prípade sa musia dotknutému štátnemu príslušníkovi tretej krajiny poskytnúť informácie o možnosti požiadať o lehotu na dobrovoľný odchod individuálne. Hárky so všeobecnými informáciami pre verejnosť (napríklad oznámenie o možnosti predložiť takúto žiadosť na webovom sídle imigračných úradov alebo vytlačenie inzerátov a ich uverejnenie na informačných tabuliach v priestoroch miestnych imigračných úradov) môžu pomôcť, musia sa však doplniť o individualizované informácie. Maloletým osobám by sa tieto informácie mali poskytnúť spôsobom primeraným pre dieťa, jeho vek a vzhľadom na súvisiaci kontext, pričom osobitnú pozornosť je potrebné venovať situácii maloletých osôb bez sprievodu.

Členské štáty môžu takisto rozhodnúť, že lehotu na dobrovoľný odchod udelia na základe žiadosti v prípade niektorých kategórií neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín (napríklad tých, ktorých žiadosť o legálny pobyt bola zamietnutá ako zjavne neodôvodnená alebo podvodná) alebo v prípade získania podpory (napríklad pomoci pri reintegrácii) a v iných prípadoch ju udeliť aj bez podania žiadosti.

Komisia odporúča udeľovať lehotu na dobrovoľný odchod na základe žiadosti dotknutých štátnych príslušníkov tretích krajín a zabezpečiť, aby sa štátnym príslušníkom tretích krajín riadne a systematicky poskytovali informácie potrebné na predloženie žiadosti.

Programy asistovaného dobrovoľného návratu: hoci sa v smernici o návrate od členských štátov nevyžaduje, aby zaviedli program asistovaného dobrovoľného návratu, v odôvodnení 10 sa potvrdzuje, že „s cieľom podporovať dobrovoľný návrat by členské štáty mali zabezpečiť zlepšenie pomoci pri návrate a skvalitnenie poradenstva a čo najlepšie využívať príslušné možnosti financovania“. Členské štáty sa preto dôrazne vyzývajú, aby v rámci úsilia o podporu humánnejšieho a dôstojného návratu a vo všeobecnosti s cieľom zefektívniť návrat vo všetkých konaniach sprístupnili programy asistovaného dobrovoľného návratu. S cieľom uľahčiť prístup k takýmto systémom a zabezpečiť, aby dotknutí štátni príslušníci tretích krajín prijímali informované rozhodnutia, by členské štáty mali zabezpečiť primerané šírenie informácií o dobrovoľnom návrate a programoch asistovaného dobrovoľného návratu, a to aj v spolupráci s vnútroštátnymi orgánmi, ktoré môžu byť v priamom kontakte so štátnymi príslušníkmi tretích krajín (napríklad vzdelávacími, sociálnymi a zdravotníckymi službami), mimovládnymi organizáciami a ďalšími orgánmi. Maloletým osobám by sa tieto informácie mali poskytnúť spôsobom primeraným pre dieťa, jeho vek a vzhľadom na súvisiaci kontext. Vnútroštátne programy by sa mali riadiť nezáväznými spoločnými normami pre programy asistovaného dobrovoľného návratu (a reintegrácie) uskutočňovanými členskými štátmi (39), ktoré vypracovala Komisia v spolupráci s členskými štátmi a ktoré prijala Rada SVV vo svojich záveroch z 9. až 10. júna 2016
   (40).

Uľahčenie vylepšenej praktickej spolupráce medzi štátmi a zainteresovanými stranami v oblasti programov návratu, asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie je cieľom skupiny expertov pre návrat v rámci Európskej migračnej siete (EMS). Táto skupina by mala byť hlavným nástrojom na zhromažďovanie informácií a ich výmenu a členské štáty sa vyzývajú na jej aktívne využívanie.

Ďalšie objasnenie:

| — | Všeobecnou zásadou je lehota 7 – 30 dní. Členské štáty musia stanoviť lehotu, ktorá bude toto časové ohraničenie rešpektovať, pokiaľ konkrétne okolnosti jednotlivého prípadu nebudú dôvodom na jej predĺženie v súlade s článkom 7 ods. 2 smernice o návrate (pozri oddiel 6.1). |
| --- | --- |

—

Všeobecnou zásadou je lehota 7 – 30 dní. Členské štáty musia stanoviť lehotu, ktorá bude toto časové ohraničenie rešpektovať, pokiaľ konkrétne okolnosti jednotlivého prípadu nebudú dôvodom na jej predĺženie v súlade s článkom 7 ods. 2 smernice o návrate (pozri oddiel 6.1).

| — | Poskytnutie lehoty 60 dní ako všeobecného pravidla by nebolo zlučiteľné s harmonizáciou a spoločnými pravidlami týkajúcimi sa lehoty v dĺžke 7 –30 dní, ktoré sú stanovené v smernici o návrate, a preto ho na základe článku 4 ods. 3 nemožno odôvodniť ako priaznivejšie ustanovenie. Lehôt v rozsahu 30 – 60 dní (prekračujúcich rozsah harmonizovaný v ods. 1), ktoré sa môžu poskytnúť len v prípade osobitných okolností (uvedených v ods. 2), sa však týka článok 7 ods. 2 smernice o návrate. |
| --- | --- |

—

Poskytnutie lehoty 60 dní ako všeobecného pravidla by nebolo zlučiteľné s harmonizáciou a spoločnými pravidlami týkajúcimi sa lehoty v dĺžke 7 –30 dní, ktoré sú stanovené v smernici o návrate, a preto ho na základe článku 4 ods. 3 nemožno odôvodniť ako priaznivejšie ustanovenie. Lehôt v rozsahu 30 – 60 dní (prekračujúcich rozsah harmonizovaný v ods. 1), ktoré sa môžu poskytnúť len v prípade osobitných okolností (uvedených v ods. 2), sa však týka článok 7 ods. 2 smernice o návrate.

| — | V súlade s požiadavkami vyplývajúcimi z práva na vypočutie, ktoré je zakotvené v článku 41 ods. 2 Charty základných práv Európskej únie, by mali členské štáty navrátilcovi poskytnúť možnosť uviesť jednotlivé okolnosti a potreby, ktoré treba zohľadniť pri stanovovaní lehoty, ktorá sa poskytne, a to v prípadoch, v ktorých je lehota na dobrovoľný odchod stanovená ex officio, ako aj v prípadoch, v ktorých sa lehota stanoví na základe žiadosti navrátilca. |
| --- | --- |

—

V súlade s požiadavkami vyplývajúcimi z práva na vypočutie, ktoré je zakotvené v článku 41 ods. 2 Charty základných práv Európskej únie, by mali členské štáty navrátilcovi poskytnúť možnosť uviesť jednotlivé okolnosti a potreby, ktoré treba zohľadniť pri stanovovaní lehoty, ktorá sa poskytne, a to v prípadoch, v ktorých je lehota na dobrovoľný odchod stanovená ex officio, ako aj v prípadoch, v ktorých sa lehota stanoví na základe žiadosti navrátilca.

| — | Hoci sa v smernici o návrate zakazuje nútený návrat neoprávnene sa zdržiavajúceho štátneho príslušníka tretej krajiny počas lehoty na dobrovoľný odchod, nebráni sa v nej členským štátom v tom, aby počas tejto lehoty začali potrebné administratívne postupy s cieľom možného výkonu rozhodnutia o návrate (napríklad nadviazanie kontaktov s orgánmi tretích krajín v záujme získania cestovných dokladov, organizovanie logistiky operácie odsunu). |
| --- | --- |

—

Hoci sa v smernici o návrate zakazuje nútený návrat neoprávnene sa zdržiavajúceho štátneho príslušníka tretej krajiny počas lehoty na dobrovoľný odchod, nebráni sa v nej členským štátom v tom, aby počas tejto lehoty začali potrebné administratívne postupy s cieľom možného výkonu rozhodnutia o návrate (napríklad nadviazanie kontaktov s orgánmi tretích krajín v záujme získania cestovných dokladov, organizovanie logistiky operácie odsunu).

Na základe individuálneho posúdenia situácie štátneho príslušníka tretej krajiny a pri osobitnom zohľadnení predpokladu na návrat a ochoty štátneho príslušníka tretej krajiny spolupracovať s príslušnými orgánmi Komisia odporúča, aby členské štáty udeľovali najkratšiu možnú lehotu na dobrovoľný odchod, ktorá je potrebná na zorganizovanie a uskutočnenie návratu. Lehota dlhšia než sedem dní by sa mala udeľovať iba vtedy, ak štátny príslušník tretej krajiny aktívne spolupracuje pri procese návratu.

6.1.   Predĺžená lehota na dobrovoľný odchod

Právny základ: smernica o návrate – článok 7 ods. 2

Členské štáty v prípade potreby predĺžia lehotu na dobrovoľný odchod o primeraný čas, v ktorom zohľadnia osobitné okolnosti konkrétneho prípadu, ako je dĺžka pobytu, existencia školopovinných detí a iné rodinné alebo sociálne väzby.

V súvislosti s predĺžením lehoty na dobrovoľný odchod neexistuje žiadny vopred stanovený maximálny časový limit a každý jednotlivý prípad by sa mal posudzovať podľa jeho skutkovej podstaty v súlade s vnútroštátnymi vykonávacími právnymi predpismi a správnymi postupmi. Členské štáty môžu pri určovaní vhodnosti predĺženia lehoty na dobrovoľný odchod využiť pomerne veľkú mieru vlastného uváženia. Vzhľadom na odkaz na školopovinné deti, ktorý je uvedený v danom texte, sa lehota na dobrovoľný odchod môže predĺžiť až do konca polroka alebo školského roka alebo na celý jeden školský rok, za predpokladu, že je to v najlepšom záujme dieťaťa a že sa riadne zohľadnia všetky relevantné okolnosti prípadu.

Predĺženie lehoty nad rámec 30 dní možno poskytnúť už od samého začiatku (moment, keď sa vydá rozhodnutie o návrate), ak je to odôvodnené na základe individuálneho posúdenia okolností prípadu. Nie je potrebné najprv stanoviť tridsaťdňovú lehotu a následne ju predĺžiť.

Pojem „v prípade potreby“ sa vzťahuje na okolnosti týkajúce sa navrátilca, ako aj na okolnosti týkajúce sa vracajúceho štátu. Členské štáty môžu v súvislosti s podstatou a regulačnou hĺbkou svojich vnútroštátnych vykonávacích právnych predpisov v tejto otázke konať podľa vlastného uváženia.

Vo vnútroštátnych vykonávacích právnych predpisoch a správnych postupoch je potrebné výslovne rešpektovať tri čiastkové prípady uvedené v článku 7 ods. 2 (dĺžka pobytu, školopovinné deti, rodinné väzby). Správne predpisy členských štátov môžu byť podrobnejšie a zároveň sa v nich môžu stanoviť ďalšie dôvody predĺženia, no nemali by byť menej presné, inak by bola ohrozená harmonizácia.

6.2.   Povinnosti v lehote na dobrovoľný odchod

Právny základ: smernica o návrate – článok 7 ods. 3

Počas lehoty na dobrovoľný odchod sa môžu uložiť určité povinnosti s cieľom vyhnúť sa riziku úteku, ako napríklad pravidelné hlásenie sa príslušným orgánom, zloženie primeranej finančnej zábezpeky, predloženie dokladov alebo povinnosť zdržiavať sa na určitom mieste.

Povinnosti stanovené v článku 7 ods. 3 smernice o návrate sa môžu uložiť s cieľom zabrániť riziku úteku. Ak z individuálneho posúdenia prípadu vyplýva, že neexistujú osobitné okolnosti, takéto povinnosti nie sú odôvodnené – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-61/11, El Dridi, bod 37: „Z článku 7 ods. 3 a 4 uvedenej smernice vyplýva, že členské štáty môžu len v prípade mimoriadnych okolností, ako je riziko úteku, jednak uložiť adresátovi rozhodnutia o návrate povinnosť pravidelne sa hlásiť príslušným orgánom, zložiť primeranú finančnú zábezpeku, odovzdať doklady alebo zdržiavať sa na určitom mieste, alebo môžu poskytnúť lehotu kratšiu ako sedem dní, prípadne upustiť od poskytnutia takejto lehoty.“ Komisia odporúča, aby členské štáty túto možnosť využívali v prípadoch, keď počas lehoty na dobrovoľný odchod hrozí riziko úteku.

Pozornosť je potrebné venovať skutočnosti, že možnosť členských štátov uložiť určité povinnosti môže byť pre navrátilca výhodou, keďže sa ňou môže poskytnúť lehota na dobrovoľný odchod v prípadoch, ktoré by inak bežne neboli oprávnené na takéto zaobchádzanie.

Všeobecne platný číselný údaj týkajúci sa sumy, ktorá predstavuje „primeranú finančnú zábezpeku“, nie je možné uviesť. V každom prípade by sa mala rešpektovať zásada primeranosti, čo znamená, že v sume by sa mala zohľadniť individuálna situácia navrátilca. V súčasnej praxi členských štátov sa predpokladajú rôzne sumy od 200 do 5 000 EUR.

Ak je to v určitom individuálnom prípade nevyhnutné, povinnosti uvedené v článku 7 ods. 3 možno uložiť aj kumulatívne.

Pri ukladaní povinností podľa článku 7 ods. 3 by členské štáty mali zohľadniť individuálnu situáciu navrátilca a zabezpečiť úplné dodržiavanie zásady primeranosti. Členské štáty sa musia vyhýbať uloženiu povinností, ktoré de facto nemožno splniť (napríklad ak osoba nevlastní pas, nebude ho môcť predložiť).

6.3.   Kontraindikácie

Právny základ: smernica o návrate – článok 7 ods. 4

Ak existuje riziko úteku alebo ak žiadosť o legálny pobyt bola zamietnutá ako zjavne neodôvodnená alebo podvodná, alebo ak dotknutá osoba predstavuje riziko pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť, členské štáty môžu upustiť od poskytnutia lehoty na dobrovoľný odchod alebo môžu poskytnúť lehotu kratšiu ako sedem dní.

Členské štáty môžu upustiť od poskytnutia lehoty na dobrovoľný odchod v tých prípadoch – ktoré sú v celom rozsahu uvedené v článku 7 ods. 4 smernice o návrate – v ktorých existuje „kontraindikácia“, t. j. ak štátny príslušník tretej krajiny predstavuje riziko úteku (pozri oddiel 1.6) alebo riziko pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť (napríklad predchádzajúce usvedčenia zo závažných trestných činov spáchaných aj v iných členských štátoch) a keď bola žiadosť o legálny pobyt (napríklad žiadosť o azyl, žiadosť o povolenie alebo obnovenie povolenia) zamietnutá ako zjavne neodôvodnená alebo podvodná.

Ak sa na základe individuálneho posúdenia stanoví, že takéto „kontraindikácie“ v konkrétnom prípade existujú, lehota na dobrovoľný odchod by sa nemala poskytnúť a lehota kratšia ako 7 dní by sa mala poskytnúť len vtedy, ak nebude brániť vnútroštátnym orgánom vo vykonaní odsunu.

Členské štáty však môžu svoje posúdenie situácie kedykoľvek zmeniť (navrátilec, ktorý predtým nespolupracoval, môže svoj postoj zmeniť a prijať ponuku na asistovaný dobrovoľný návrat) a poskytnúť lehotu na dobrovoľný odchod, aj keď pôvodne existovalo riziko úteku.

Ďalšie objasnenie:

| — | Vo všeobecnosti nemožno u všetkých neoprávnene vstupujúcich osôb vylúčiť možnosť poskytnutia lehoty na dobrovoľný odchod. Takéto zovšeobecňujúce pravidlo by bolo v rozpore s vymedzením rizika úteku, zásadou primeranosti a s povinnosťou vykonať posúdenie jednotlivých prípadov a ohrozilo by potrebný účinok článku 7 (podpora dobrovoľného odchodu). |
| --- | --- |

—

Vo všeobecnosti nemožno u všetkých neoprávnene vstupujúcich osôb vylúčiť možnosť poskytnutia lehoty na dobrovoľný odchod. Takéto zovšeobecňujúce pravidlo by bolo v rozpore s vymedzením rizika úteku, zásadou primeranosti a s povinnosťou vykonať posúdenie jednotlivých prípadov a ohrozilo by potrebný účinok článku 7 (podpora dobrovoľného odchodu).

| — | Na základe článku 7 ods. 4 možno vylúčiť štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí predložili žiadosti zneužívajúce systém. V článku 7 ods. 4 sú výslovne zahrnuté zjavne nepodložené alebo podvodné žiadosti. Žiadosti zneužívajúce systém obvykle zahŕňajú vyšší stupeň trestuhodného správania ako zjavne nepodložené žiadosti, preto by sa mal článok 7 ods. 4 vykladať tak, že sa týka aj žiadostí zneužívajúcich systém. |
| --- | --- |

—

Na základe článku 7 ods. 4 možno vylúčiť štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí predložili žiadosti zneužívajúce systém. V článku 7 ods. 4 sú výslovne zahrnuté zjavne nepodložené alebo podvodné žiadosti. Žiadosti zneužívajúce systém obvykle zahŕňajú vyšší stupeň trestuhodného správania ako zjavne nepodložené žiadosti, preto by sa mal článok 7 ods. 4 vykladať tak, že sa týka aj žiadostí zneužívajúcich systém.

| — | Takisto možno vylúčiť osoby, ktoré predstavujú riziko pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť. Súdny dvor vo veci Zh. a O. (41), C-554/13, v tejto súvislosti vysvetlil, že členské štáty môžu v podstate voľne stanoviť požiadavky súvisiace s koncepciou verejného poriadku v súlade s vlastnými vnútroštátnymi potrebami. Pojem „riziko úteku“ je odlišný od pojmu „riziko pre verejný poriadok“. V rámci pojmu „riziko pre verejný poriadok“ sa postuluje okrem existencie rušenia spoločenského poriadku, ktoré zahŕňa každé porušenie zákona, aj existencia skutočnej, prítomnej a dostatočne závažnej hrozby postihujúcej jeden zo základných záujmov spoločnosti. Členský štát nemôže považovať štátneho príslušníka tretej krajiny za osobu predstavujúcu riziko pre verejný poriadok len z toho dôvodu, že tento štátny príslušník je podozrivý zo spáchania činu, ktorý je podľa vnútroštátnych právnych predpisov kvalifikovaný ako prečin alebo trestný čin, alebo bol za takýto čin odsúdený v trestnom konaní. Pre posúdenie jednotlivých prípadov, ktoré je aj tak potrebné vykonať, sú takisto relevantné ďalšie faktory, ako napríklad povaha a závažnosť tohto činu, čas, ktorý uplynul od jeho spáchania, a akákoľvek skutočnosť, ktorá sa týka vierohodnosti podozrenia, že dotknutý štátny príslušník tretej krajiny spáchal údajný prečin alebo trestný čin. |
| --- | --- |

—

Takisto možno vylúčiť osoby, ktoré predstavujú riziko pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť. Súdny dvor vo veci Zh. a O. (41), C-554/13, v tejto súvislosti vysvetlil, že členské štáty môžu v podstate voľne stanoviť požiadavky súvisiace s koncepciou verejného poriadku v súlade s vlastnými vnútroštátnymi potrebami. Pojem „riziko úteku“ je odlišný od pojmu „riziko pre verejný poriadok“. V rámci pojmu „riziko pre verejný poriadok“ sa postuluje okrem existencie rušenia spoločenského poriadku, ktoré zahŕňa každé porušenie zákona, aj existencia skutočnej, prítomnej a dostatočne závažnej hrozby postihujúcej jeden zo základných záujmov spoločnosti. Členský štát nemôže považovať štátneho príslušníka tretej krajiny za osobu predstavujúcu riziko pre verejný poriadok len z toho dôvodu, že tento štátny príslušník je podozrivý zo spáchania činu, ktorý je podľa vnútroštátnych právnych predpisov kvalifikovaný ako prečin alebo trestný čin, alebo bol za takýto čin odsúdený v trestnom konaní. Pre posúdenie jednotlivých prípadov, ktoré je aj tak potrebné vykonať, sú takisto relevantné ďalšie faktory, ako napríklad povaha a závažnosť tohto činu, čas, ktorý uplynul od jeho spáchania, a akákoľvek skutočnosť, ktorá sa týka vierohodnosti podozrenia, že dotknutý štátny príslušník tretej krajiny spáchal údajný prečin alebo trestný čin.

6.4.   Dodržiavanie v praxi – pozemný tranzit

Príloha 39 k Schengenskej príručke „Štandardný formulár pre uznávanie rozhodnutí o návrate na účely pozemného tranzitu“.

Mapa zúčastnených členských štátov (k dispozícii na webovom sídle EMS Europa ako ad hoc prieskum v rámci EMS, návrat, 2015).

Pripomienka/vysvetlenie: navrátilec, ktorý plánuje opustiť územie EÚ po zemi v rámci lehoty na dobrovoľný odchod, nemá platné víza ani iné povolenie na tranzit cez ostatné členské štáty do svojej krajiny návratu, a teda riskuje, že ho na ceste zadrží/zastaví polícia, a že bude predmetom druhého rozhodnutia o návrate, ktoré vydá tranzitný členský štát. Je to v rozpore s cieľom politiky smernice o návrate, ktorým je zabezpečiť účinný návrat, a to aj prostredníctvom dobrovoľného odchodu.

Keďže poskytnutie víz neoprávnene sa zdržiavajúcim štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí majú povinnosť odísť, by bolo v rozpore s pravidlami EÚ týkajúcimi sa víz, vydanie tranzitného víza navrátilcovi by bolo neprimeraným a nevhodným riešením. Členské štáty okrem toho zrejme nemajú záujem vydávať tento typ víz (riziko, že dané osoby môžu utiecť a/alebo riziko vzniku nákladov na odsun) a v praxi by preto často vydanie víz zamietli. Riešením nie je ani poskytnutie „európskeho preukazu“ navrátilcovi: v prípade neexistencie jednoznačne vymedzenej právnej povahy a právnych účinkov tohto „preukazu“ by sa navrátilec – výhradne z právneho hľadiska – stále považoval za „neoprávnene sa zdržiavajúceho“ v tranzitnom členskom štáte, a preto by mu mohlo byť vydané nové rozhodnutie o návrate v súlade s článkom 6 ods. 1

Jedným zo spôsobov, ako sa tomuto problému vyhnúť, je podporovať priamy návrat do tretích krajín letecky. Pre navrátilca to však môže byť nákladné a nepraktické.

Komisia výslovne odporúča prístup, v rámci ktorého by tranzitné členské štáty uznávali rozhodnutia o návrate vydané v prvom členskom štáte v súlade s prílohou 39 k Schengenskej príručke „Štandardný formulár pre uznávanie rozhodnutí o návrate na účely pozemného tranzitu“ (vydaná Komisiou v septembri 2011 na základe konzultácií s dotknutými členskými štátmi na technickej úrovni a diskusie v rámci pracovnej skupiny Rady Európskej únie pre migráciu – vyhostenie).

Tranzitný členský štát môže podľa tohto prístupu uznať rozhodnutie o návrate vrátane lehoty na dobrovoľný odchod, ktorú poskytol prvý členský štát, a nechá navrátilca prejsť na základe uznaného rozhodnutia a uznanej lehoty na dobrovoľný odchod. Výhodou tohto prístupu je, že tranzitný členský štát nemá povinnosť vydať nové rozhodnutie o návrate a môže požiadať prvý členský štát, aby preplatil všetky náklady spojené s odsunom v prípade, ak sa vyskytnú problémy a navrátilec bude musieť byť odsunutý na náklady tranzitného štátu [pri uplatnení rozhodnutia Rady 2004/191/ES (42)].

Tie členské štáty, ktoré sa stále zdráhajú využiť túto dobrovoľnú možnosť (či už ako posielajúci alebo prijímajúci štát), sa vyzývajú, aby sa k nej pripojili a informovali Komisiu a ostatné členské štáty o svojej účasti.

Ďalšie objasnenie:

| — | Forma uznania: vo veľmi širokom a všeobecnom znení smernice 2001/40/ES sa stanovuje možnosť vlastného uváženia, čo sa týka praktických spôsobov (procesné podrobnosti) vzájomného uznávania v súlade s praktickými potrebami a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Forma, ktorá sa navrhuje v prílohe 39 k Schengenskej príručke, je jedným z možných spôsobov postupu, a nie jediným možným spôsobom. |
| --- | --- |

—

Forma uznania: vo veľmi širokom a všeobecnom znení smernice 2001/40/ES sa stanovuje možnosť vlastného uváženia, čo sa týka praktických spôsobov (procesné podrobnosti) vzájomného uznávania v súlade s praktickými potrebami a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Forma, ktorá sa navrhuje v prílohe 39 k Schengenskej príručke, je jedným z možných spôsobov postupu, a nie jediným možným spôsobom.

| — | Z právneho hľadiska členský štát B uznáva všetky príslušné prvky rozhodnutia o návrate vydaného v členskom štáte A vrátane uznania vyhlásenia o tom, že štátny príslušník tretej krajiny sa zdržiava neoprávnene a má lehotu na dobrovoľný odchod – s účinkom na územie uznávajúceho členského štátu B. |
| --- | --- |

—

Z právneho hľadiska členský štát B uznáva všetky príslušné prvky rozhodnutia o návrate vydaného v členskom štáte A vrátane uznania vyhlásenia o tom, že štátny príslušník tretej krajiny sa zdržiava neoprávnene a má lehotu na dobrovoľný odchod – s účinkom na územie uznávajúceho členského štátu B.

| — | Uznávajúci členský štát disponuje troma rôznymi „zárukami“:






  1. | štandardný formulár z prílohy 39 sa používa len dobrovoľne; členské štáty majú takto vždy možnosť neuznať v osobitnom jednotlivom prípade rozhodnutie o návrate vydané v inom členskom štáte; |
| --- | --- | --- |

—

Uznávajúci členský štát disponuje troma rôznymi „zárukami“:

1.

štandardný formulár z prílohy 39 sa používa len dobrovoľne; členské štáty majú takto vždy možnosť neuznať v osobitnom jednotlivom prípade rozhodnutie o návrate vydané v inom členskom štáte;

| 2. | prvý členský štát môže udeliť lehotu na dobrovoľný odchod v súlade s článkom 7 smernice o návrate, len ak neexistuje žiadna „kontraindikácia“, ako napríklad riziko úteku. pre uznávajúci tranzitný členský štát môže byť užitočným uistením posúdenie osobnej situácie navrátilcov v súlade s článkom 7, ktoré musí vykonať prvý členský štát; |
| --- | --- |

2.

prvý členský štát môže udeliť lehotu na dobrovoľný odchod v súlade s článkom 7 smernice o návrate, len ak neexistuje žiadna „kontraindikácia“, ako napríklad riziko úteku. pre uznávajúci tranzitný členský štát môže byť užitočným uistením posúdenie osobnej situácie navrátilcov v súlade s článkom 7, ktoré musí vykonať prvý členský štát;

| 3. | ak sa vyskytnú problémy a navrátilec bude musieť byť odsunutý na náklady tranzitného štátu, všetky náklady spojené s odsunom možno na základe uplatnenia rozhodnutia 2004/191/ES účtovať prvému členskému štátu. |
| --- | --- |

3.

ak sa vyskytnú problémy a navrátilec bude musieť byť odsunutý na náklady tranzitného štátu, všetky náklady spojené s odsunom možno na základe uplatnenia rozhodnutia 2004/191/ES účtovať prvému členskému štátu.

6.5.   Dodržiavanie v praxi – letecký tranzit

V smernici Rady 2003/110/ES (43) o pomoci v prípadoch tranzitu na účely leteckého odsunu sa stanovuje právny rámec pre spoluprácu medzi príslušnými orgánmi na tranzitných letiskách členských štátov, pokiaľ ide o letecký odsun so sprievodom a bez sprievodu. Pojem „odsun bez sprievodu“ v tejto smernici (ktorá bola prijatá päť rokov pred smernicou o návrate) možno chápať aj ako pojem zahŕňajúci „dobrovoľný odchod“ v zmysle smernice o návrate (44). Pri organizovaní leteckého tranzitu v súvislosti s dobrovoľným odchodom (pozri aj oddiel 7.2) Komisia odporúča systematické využívanie smernice 2003/110/ES.

6.6.   Zaznamenávanie dobrovoľného odchodu

V súčasnosti neexistuje žiadny centrálny systém EÚ na evidovanie dobrovoľného odchodu. V prípadoch pozemného tranzitu navrátilcov v súlade s odporúčaním stanoveným v prílohe 39 k Schengenskej príručke zašle pohraničná stráž faxom potvrdenie členskému štátu, ktorý vydal rozhodnutie o návrate. V ostatných prípadoch sa navrátilci niekedy ohlásia prostredníctvom konzulátov členských štátov v tretích krajinách. Odchod niekedy zaregistrujú príslušníci pohraničnej stráže vykonávajúci kontroly na výstupe. V dôsledku neexistencie centrálneho systému Únie na sledovanie dobrovoľného odchodu vzniká medzera, a to z hľadiska overovania presadzovania, ako aj z hľadiska štatistiky. Túto situáciu rieši návrh nariadenia Komisie o používaní Schengenského informačného systému na účely návratu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín (45).

Členské štáty by mali v krátkodobom horizonte zaviesť prostriedky na overenie toho, či štátny príslušník tretej krajiny opustil Úniu, a to aj počas lehoty na dobrovoľný odchod a bez asistencie, aby sa zaistili účinné následné činnosti v prípade nesplnenia danej povinnosti. Členské štáty sa vyzývajú, aby čo najlepšie využívali dostupné informačné kanály a aby na tento účel:

| 1. | systematicky vyzývali tých navrátilcov, ktorým je poskytnutá lehota na dobrovoľný odchod, aby o svojom úspešnom odchode informovali orgány, ktoré vydali rozhodnutie o návrate (a zákaz vstupu). Navrátilec môže oznámiť svoj odchod pohraničnej stráži pri odchode, po návrate na konzulárnom zastúpení členského štátu vo svojej krajine pôvodu alebo dokonca aj písomne s dostatočným dôkazom v prílohe. V záujme zdokonalenia tohto postupu sa môže k rozhodnutiu o návrate alebo k cestovnému dokladu systematicky prikladať informačný hárok, v ktorom sa uvedú meno a ďalšie identifikačné znaky štátneho príslušníka tretej krajiny, pokyny a kontaktné údaje vydávajúceho orgánu, aby ho mohol príslušník pohraničnej stráže pri výstupe opečiatkovať a zaslať ako dôkaz o odchode vydávajúcemu orgánu. Tento informačný hárok by mohol obsahovať aj informácie o výhodách pre navrátilca plynúcich z informovania orgánov o úspešnom odchode. |
| --- | --- |

1.

systematicky vyzývali tých navrátilcov, ktorým je poskytnutá lehota na dobrovoľný odchod, aby o svojom úspešnom odchode informovali orgány, ktoré vydali rozhodnutie o návrate (a zákaz vstupu). Navrátilec môže oznámiť svoj odchod pohraničnej stráži pri odchode, po návrate na konzulárnom zastúpení členského štátu vo svojej krajine pôvodu alebo dokonca aj písomne s dostatočným dôkazom v prílohe. V záujme zdokonalenia tohto postupu sa môže k rozhodnutiu o návrate alebo k cestovnému dokladu systematicky prikladať informačný hárok, v ktorom sa uvedú meno a ďalšie identifikačné znaky štátneho príslušníka tretej krajiny, pokyny a kontaktné údaje vydávajúceho orgánu, aby ho mohol príslušník pohraničnej stráže pri výstupe opečiatkovať a zaslať ako dôkaz o odchode vydávajúcemu orgánu. Tento informačný hárok by mohol obsahovať aj informácie o výhodách pre navrátilca plynúcich z informovania orgánov o úspešnom odchode.

| 2. | požiadali príslušníkov pohraničnej stráže vykonávajúcich kontroly na výstupe, aby v prípade, keď sa dozvedia o výstupe neregulárneho migranta, zistili, či bolo navrátilcovi vydané rozhodnutie o návrate so stanovenou lehotou na dobrovoľný odchod, a ak áno, aby o odchode navrátilca systematicky informovali orgány, ktoré vydali rozhodnutie o návrate. |
| --- | --- |

2.

požiadali príslušníkov pohraničnej stráže vykonávajúcich kontroly na výstupe, aby v prípade, keď sa dozvedia o výstupe neregulárneho migranta, zistili, či bolo navrátilcovi vydané rozhodnutie o návrate so stanovenou lehotou na dobrovoľný odchod, a ak áno, aby o odchode navrátilca systematicky informovali orgány, ktoré vydali rozhodnutie o návrate.

| 3. | používali prílohu 39 (pozri oddiel 6.4) na potvrdenie odchodu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prechádzajú po zemi cez územie členského štátu iného než členský štát, ktorý vydal rozhodnutie o návrate. |
| --- | --- |

3.

používali prílohu 39 (pozri oddiel 6.4) na potvrdenie odchodu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prechádzajú po zemi cez územie členského štátu iného než členský štát, ktorý vydal rozhodnutie o návrate.

Členské štáty by mali zvážiť aj nadviazanie kontaktov s leteckými dopravcami, od ktorých môžu získavať informácie o tom, či štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sa vracali bez sprievodu, boli na palube lietadla v čase očakávaného odchodu.

7.   ODSUN

Právny základ: smernica o návrate – článok 8 ods. 1 až 4

| 1. | Členské štáty prijmú všetky opatrenia potrebné na vykonanie rozhodnutia o návrate, ak sa neposkytla lehota na dobrovoľný odchod v súlade s článkom 7 ods. 4 alebo sa nesplnila povinnosť návratu v rámci lehoty na dobrovoľný odchod poskytnutej v súlade s článkom 7. |
| --- | --- |

1.

Členské štáty prijmú všetky opatrenia potrebné na vykonanie rozhodnutia o návrate, ak sa neposkytla lehota na dobrovoľný odchod v súlade s článkom 7 ods. 4 alebo sa nesplnila povinnosť návratu v rámci lehoty na dobrovoľný odchod poskytnutej v súlade s článkom 7.

| 2. | Ak členský štát poskytol lehotu na dobrovoľný odchod v súlade s článkom 7 a počas tejto lehoty nevznikne riziko v zmysle článku 7 ods. 4, rozhodnutie o návrate možno vykonať až po jej uplynutí. |
| --- | --- |

2.

Ak členský štát poskytol lehotu na dobrovoľný odchod v súlade s článkom 7 a počas tejto lehoty nevznikne riziko v zmysle článku 7 ods. 4, rozhodnutie o návrate možno vykonať až po jej uplynutí.

| 3. | Členské štáty môžu vydať osobitné správne alebo súdne rozhodnutie alebo akt, ktorým nariadia odsun. |
| --- | --- |

3.

Členské štáty môžu vydať osobitné správne alebo súdne rozhodnutie alebo akt, ktorým nariadia odsun.

| 4. | V prípade, že členské štáty použijú na odsun štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý sa odsunu bráni, ako poslednú možnosť donucovacie opatrenia, takéto opatrenia musia byť primerané a použitie sily nesmie prekročiť rozumnú mieru. Tieto opatrenia sa uplatňujú v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a v súlade so základnými právami a pri riadnom rešpektovaní dôstojnosti a telesnej integrity dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny. |
| --- | --- |

4.

V prípade, že členské štáty použijú na odsun štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý sa odsunu bráni, ako poslednú možnosť donucovacie opatrenia, takéto opatrenia musia byť primerané a použitie sily nesmie prekročiť rozumnú mieru. Tieto opatrenia sa uplatňujú v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a v súlade so základnými právami a pri riadnom rešpektovaní dôstojnosti a telesnej integrity dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny.

V smernici o návrate je stanovený cieľ („vykonanie rozhodnutia o návrate“), ktorý by sa mal dosiahnuť účinným a primeraným spôsobom „všetkými potrebnými opatreniami“, pričom konkrétne spôsoby, ako to dosiahnuť, sa ponechávajú na právnych predpisoch a administratívnych postupoch členských štátov – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-329/11, Achughbabian, bod 36: „[...] pojmy“ opatrenia „a“ donucovacie opatrenia„, ktoré sú v ňom uvedené, odkazujú na každý zásah, ktorý vedie účinným a primeraným spôsobom k návratu uvedenej osoby.“

Bez ohľadu na povinnosť štátnych príslušníkov tretích krajín spolupracovať pri zisťovaní ich totožnosti a požiadať ich vnútroštátne orgány o vydanie potrebných dokladov zahŕňa povinnosť členských štátov prijať „všetky potrebné opatrenia“ aj povinnosť včas požiadať tretiu krajinu readmisie o poskytnutie platných dokladov totožnosti alebo cestovných dokladov alebo požiadať o akceptovanie európskeho cestovného dokladu pre návrat (46), ak sa to predpokladá v platných dohodách alebo dojednaniach s treťou krajinou, s cieľom umožniť fyzický transport štátneho príslušníka tretej krajiny z členského štátu. Pri rokovaniach o dvojstranných dohodách a dohodách EÚ o readmisii, ako aj ďalších dojednaniach s tretími krajinami a ich uplatňovaní by sa malo ďalej propagovať použitie európskeho cestovného dokladu pre návrat. Administratívne postupy s tretími krajinami zamerané na prípravu operácie odsunu (napríklad získanie potrebných cestovných dokladov a povolení) možno začať vykonávať počas lehoty na dobrovoľný odchod bez toho, aby bol dotknutý štátny príslušník tretej krajiny vystavený riziku (pozri aj oddiel 6).

S cieľom znížiť vplyv možného zneužitia, najmä pokiaľ ide o nepodložené, viacnásobné a na poslednú chvíľu podané žiadosti o azyl, ako aj nepodložené odvolania proti rozhodnutiam o azyle alebo návrate, podané výlučne s cieľom oddialiť alebo prekaziť výkon rozhodnutí o návrate, Komisia odporúča, aby členské štáty v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/32/EÚ (47) (ďalej len „smernica o konaní o azyle“) prijali opatrenia, ktoré povedú k preskúmaniu žiadostí o medzinárodnú ochranu v zrýchlenom konaní alebo, vo vhodných prípadoch, v konaní na hraniciach.

Hranica medzi dobrovoľným odchodom a odsunom: návrat je veľmi široký pojem a zahŕňa proces vrátenia sa do tretej krajiny pri (dobrovoľnom alebo nútenom) splnení povinnosti návratu. Odsun je oveľa užší pojem. Znamená vykonanie povinnosti návratu, teda fyzický transport z členského štátu. Súdny dvor už vo veci C-61/11, El Dridi (bod 41), a vo veci C-329/11, Achughbabian, zdôraznil, že v smernici o návrate sa predpokladá „odstupňovanie opatrení“, ktoré siahajú od dobrovoľných až po nútené. V praxi sa často vyskytujú prípady, ktoré obsahujú prvky núteného návratu (zaistenie), ako aj dobrovoľnosti (následné dobrovoľné cestovanie bez nutnosti použitia fyzickej sily). Členské štáty sa vyzývajú, aby vo všetkých fázach konania používali čo najmenej obťažujúce opatrenia. Členské štáty sa vyzývajú, aby v prípade, ak navrátilci, ktorých sa odsun/zaistenie týka, zmenia svoj postoj a prejavia ochotu spolupracovať a odísť dobrovoľne, prejavili flexibilitu, na čo majú nárok.

Výkon rozhodnutia o návrate po zamietnutí žiadosti o medzinárodnú ochranu: v rozsudku vo veci C-601/15, J.N. (body 75 – 76, 80) Súdny dvor uvádza, že po zamietnutí žiadosti o azyl v prvom stupni sa musí obnoviť výkon už vydaného rozhodnutia o návrate vo fáze, v ktorej bol prerušený, a že konania o návrate sa nemajú začínať od začiatku: „[...] účinok smernice 2008/115/ES v každom prípade vyžaduje, aby bolo možné pokračovať v konaní začatom na základe tejto smernice, v rámci ktorého bolo prijaté rozhodnutie o návrate, [...] spojené so zákazom vstupu, v štádiu, keď bolo toto konanie prerušené z dôvodu podania žiadosti o medzinárodnú ochranu, len čo bude táto žiadosť zamietnutá v prvom stupni [...]. V tejto súvislosti tak z povinnosti členských štátov zachovávať lojálnosť stanovenej v článku 4 ods. 3 ZEÚ a spomenutej v bode 56 rozsudku El Dridi [...], ako aj z požiadavky efektívnosti [...] vyplýva, že členské štáty majú povinnosť uskutočniť odsunutie uvedené v článku 8 ods. 1 tejto smernice v čo najskoršom termíne [...]. Táto povinnosť by pritom nebola dodržaná, ak by bolo odsunutie oneskorené z dôvodu, že konanie, [...] nemá po zamietnutí žiadosti o medzinárodnú ochranu v prvom stupni pokračovať v štádiu, keď bolo prerušené, ale sa má uskutočniť znova od začiatku.“

Odňatie slobody ako opatrenie trestného práva za neoprávnený pobyt nesmie byť nikdy „potrebným opatrením“ v zmysle článku 8 ods. 1 smernice o návrate (pozri oddiel 4). V súlade s článkom 6 Charty základných práv Európskej únie, ktorý sa týka práva na slobodu, vykladaným v zmysle článku 5 EDĽP, sa uväznenie v súvislosti s návratom povoľuje iba na účely odsunu podľa článku 15 smernice o návrate – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-329/11, Achughbabian (bod 37): „[...] Uloženie a vykonanie trestu odňatia slobody počas konania o návrate uvedeného v smernici 2008/115/ES však neprispieva k vykonaniu odsunu, t. j. fyzického transportu uvedenej osoby z dotknutého členského štátu, ktorý sleduje toto konanie. Takýto trest tak nepredstavuje“ opatrenie „alebo“ donucovacie opatrenie „v zmysle článku 8 smernice 2008/115/ES.“

Členské štáty pri vykonávaní smernice o návrate riadne zohľadnia zdravotný stav štátnych príslušníkov tretích krajín, ako sa stanovuje v článku 5 písm. c); okrem toho pri výkone rozhodnutí o návrate podľa článku 8 ods. 1 smernicekonajú tak, aby náležite rešpektovali dôstojnosť a telesnú integritu štátnych príslušníkov tretích krajín. Pri plnom rešpektovaní práva na zdravie a s ohľadom na skutočnosť, že v smernici sa neukladá povinnosť vykonávať systematické lekárske prehliadky ani vydávať potvrdenia o spôsobilosti na let v prípade všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorých sa odsun týka, Komisia odporúča, aby členské štáty prijali opatrenia na zabránenie možnému zneužívaniu v podobe falošných lekárskych potvrdení predkladaných štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktoré by viedli k nenáležitému bráneniu odsunu alebo jeho pozastaveniu zo zdravotných dôvodov (pozri aj oddiel 12.4), a to napríklad tak, že zabezpečia kvalifikovaný zdravotnícky personál, ktorý vymenuje príslušný vnútroštátny orgán a ktorý bude v konkrétnych prípadoch poskytovať nezávislé a objektívne lekárske posudky.

7.1.   Letecký odsun

Právny základ: smernica o návrate – článok 8 ods. 5; všeobecné pokyny k bezpečnostným predpisom na spoločné letecké odsuny, ktoré tvoria prílohu k rozhodnutiu Rady 2004/573/ES (48); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624 (49) – článok 28 ods. 3

Pri leteckých odsunoch členské štáty zohľadňujú všeobecné pokyny k bezpečnostným predpisom na spoločné letecké odsuny, ktoré tvoria prílohu k rozhodnutiu 2004/573/ES.

Podľa smernice o návrate členské štáty zohľadnia všeobecné pokyny k bezpečnostným predpisom na spoločné letecké odsuny, ktoré tvoria prílohu k rozhodnutiu 2004/573/ES, pri všetkých leteckých odsunoch, a nielen – ako sa pôvodne predpokladalo v rozhodnutí – pri spoločných odsunoch.

Niektoré časti týchto pokynov sú svojou povahou určené na to, aby sa zohľadnili len v prípade spoločných letov, ako napríklad pravidlá týkajúce sa úlohy a rozdelenia úloh organizujúcich a zúčastnených členských štátov, preto sa nemôžu zohľadňovať vo výlučne vnútroštátnych súvislostiach. Všetky ostatné časti pokynov (pozri najrelevantnejšie výňatky v rámčeku ďalej) by sa však mali zohľadniť aj pri výlučne vnútroštátnych operáciách odsunu.

VŠEOBECNÉ POKYNY K BEZPEČNOSTNÝM PREDPISOM NA SPOLOČNÉ LETECKÉ ODSUNY

(výňatky)

1.   PREDODSUNOVÁ FÁZA

1.1.2.   Zdravotný stav a zdravotné záznamy

Organizujúci členský štát a každý zúčastnený členský štát zabezpečí, aby repatrianti, za ktorých sú zodpovedné, boli v náležitom zdravotnom stave, ktorý právne a fakticky umožňuje ich bezpečný letecký odsun. Zdravotné záznamy sa poskytujú repatriantom (inde v príručke ako navrátilci) so známou zdravotnou dispozíciou, alebo ak sa vyžaduje lekárske ošetrenie. Tieto zdravotné záznamy zahŕňajú výsledky lekárskych vyšetrení, diagnózu a špecifikáciu prípadnej medikácie pre prípad nevyhnutných zdravotných opatrení. [...]

1.1.3.   Dokumentácia

Organizujúci členský štát a každý zúčastnený členský štát zabezpečí, aby boli pre každého repatrianta k dispozícii platné cestovné doklady a ostatné nevyhnutné dodatočné dokumenty, osvedčenia alebo záznamy. Tieto dokumenty bude mať u seba oprávnená osoba až do príletu do krajiny určenia (inde v príručke ako cieľová krajina) [...].

1.2.3.   Používanie eskort súkromného sektora

Ak zúčastnený členský štát použije eskortu súkromného sektora, orgány tohto členského štátu zabezpečia prítomnosť najmenej jedného úradného predstaviteľa na palube lietadla.

1.2.4.   Zručnosti a výcvik členov eskorty

Členovia eskorty pridelení na palubu spoločného letu absolvovali predbežný špeciálny výcvik, aby mohli vykonávať tieto lety; musia byť vybavení nevyhnutným zdravotníckym zabezpečením v závislosti od letu.

[...]

1.2.5.   Kódex správania sa členov eskorty

Členovia eskorty nie sú ozbrojení. Môžu nosiť civilný oblek, ktorý má rozlišovací emblém s cieľom identifikácie. Aj ďalší riadne akreditovaný sprievodný personál nosí rozlišovacie emblémy.

Členovia eskorty sú v lietadle umiestnení strategicky, aby poskytovali optimálnu bezpečnosť. Okrem toho sú usadení spolu s repatriantmi, za ktorých nesú zodpovednosť.

1.2.6.   Opatrenia týkajúce sa počtu členov eskorty

Počet členov eskorty sa určuje od prípadu k prípadu po analýze potenciálnych rizík a po vzájomných konzultáciách. Vo väčšine prípadov sa odporúča, aby ich počet prinajmenej zodpovedal počtu repatriantov na palube lietadla. V prípade potreby je na podporu k dispozícii záložná jednotka (napr. v prípadoch vzdialených miest určenia).

2.   PREDODLETOVÁ FÁZA NA LETISKU ODLETU ALEBO MEDZIPRISTÁTIA

2.1.   Preprava na letisko a pobyt na letisku

Na prepravu na letisko a z letiska sa vzťahujú tieto pokyny:

| a) | v zásade majú byť členovia eskorty a repatrianti na letisku najmenej tri hodiny pred odletom; |
| --- | --- |

a)

v zásade majú byť členovia eskorty a repatrianti na letisku najmenej tri hodiny pred odletom;

| b) | repatrianti majú byť stručne oboznámení s vykonaním svojho odsunu a informovaní, že je v ich záujme, aby plne spolupracovali s členmi eskorty. Má im byť jasne vysvetlené, že nijaké rušivé správanie nebude tolerované a nepovedie k zrušeniu operácie odsunu; |
| --- | --- |

b)

repatrianti majú byť stručne oboznámení s vykonaním svojho odsunu a informovaní, že je v ich záujme, aby plne spolupracovali s členmi eskorty. Má im byť jasne vysvetlené, že nijaké rušivé správanie nebude tolerované a nepovedie k zrušeniu operácie odsunu;

[...]

2.2.   Kontrola leteniek, nástup do lietadla a bezpečnostná kontrola pred odletom

Pred odletom sa uskutočnia tieto činnosti súvisiace s kontrolou leteniek, nástupom do lietadla a bezpečnostnou kontrolou:

| a) | členovia eskorty členského štátu daného miesta sú zodpovední za vykonanie kontroly leteniek a poskytnutie pomoci pri prechode cez kontrolné priestory; |
| --- | --- |

a)

členovia eskorty členského štátu daného miesta sú zodpovední za vykonanie kontroly leteniek a poskytnutie pomoci pri prechode cez kontrolné priestory;

| b) | pred nástupom na spoločný let sa všetci repatrianti podrobia dôkladnej bezpečnostnej prehliadke. Všetky predmety, ktoré môžu ohroziť bezpečnosť osôb a bezpečnosť spoločného letu, sa zabavia a uložia do batožinového priestoru; |
| --- | --- |

b)

pred nástupom na spoločný let sa všetci repatrianti podrobia dôkladnej bezpečnostnej prehliadke. Všetky predmety, ktoré môžu ohroziť bezpečnosť osôb a bezpečnosť spoločného letu, sa zabavia a uložia do batožinového priestoru;

| c) | batožina repatriantov sa neumiestňuje do kabíny pre cestujúcich. Všetka batožina uložená v batožinovom priestore sa podrobí bezpečnostnej kontrole a označí majiteľovým menom. Všetko, čo je považované za nebezpečné v súlade s pravidlami Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO), sa z batožiny odstráni; |
| --- | --- |

c)

batožina repatriantov sa neumiestňuje do kabíny pre cestujúcich. Všetka batožina uložená v batožinovom priestore sa podrobí bezpečnostnej kontrole a označí majiteľovým menom. Všetko, čo je považované za nebezpečné v súlade s pravidlami Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO), sa z batožiny odstráni;

| d) | peniaze a cenné predmety sa uložia do priehľadného obalu označeného majiteľovým menom. Repatrianti sú informovaní o postupe týkajúcom sa takto uložených predmetov a peňazí; |
| --- | --- |

d)

peniaze a cenné predmety sa uložia do priehľadného obalu označeného majiteľovým menom. Repatrianti sú informovaní o postupe týkajúcom sa takto uložených predmetov a peňazí;

[...]

3.   POSTUP POČAS LETU

[...]

3.2.   Používanie donucovacích opatrení

Donucovacie opatrenia sa používajú takto:

| a) | donucovacie opatrenia sa vykonávajú pri náležitom rešpektovaní individuálnych práv repatriantov; |
| --- | --- |

a)

donucovacie opatrenia sa vykonávajú pri náležitom rešpektovaní individuálnych práv repatriantov;

| b) | donucovanie sa môže používať voči osobám, ktoré odmietajú odsun alebo mu vzdorujú. Všetky donucovacie opatrenia sú primerané odôvodnenej sile a nepresahujú ju. Zachováva sa dôstojnosť a telesná nedotknutosť repatrianta. Ako dôsledok toho sa v prípade pochybností operácia odsunu vrátane uplatňovania oprávneného donucovania na základe odporu a nebezpečnosti repatrianta zastaví podľa zásady „nijaký odsun za každú cenu“; |
| --- | --- |

b)

donucovanie sa môže používať voči osobám, ktoré odmietajú odsun alebo mu vzdorujú. Všetky donucovacie opatrenia sú primerané odôvodnenej sile a nepresahujú ju. Zachováva sa dôstojnosť a telesná nedotknutosť repatrianta. Ako dôsledok toho sa v prípade pochybností operácia odsunu vrátane uplatňovania oprávneného donucovania na základe odporu a nebezpečnosti repatrianta zastaví podľa zásady „nijaký odsun za každú cenu“;

| c) | nijaké donucovacie opatrenia nemajú znemožniť alebo ohroziť schopnosť repatrianta normálne dýchať. V prípade použitia donucovacej sily sa zabezpečí, aby hrudník repatrianta zostal vo vzpriamenej polohe a aby nič nepôsobilo na jeho hrudník, aby sa udržiavala normálna funkcia dýchania; |
| --- | --- |

c)

nijaké donucovacie opatrenia nemajú znemožniť alebo ohroziť schopnosť repatrianta normálne dýchať. V prípade použitia donucovacej sily sa zabezpečí, aby hrudník repatrianta zostal vo vzpriamenej polohe a aby nič nepôsobilo na jeho hrudník, aby sa udržiavala normálna funkcia dýchania;

| d) | znehybnenie vzdorujúceho repatrianta sa môže dosiahnuť pomocou obmedzení, ktoré neohrozia jeho dôstojnosť a telesnú nedotknutosť; |
| --- | --- |

d)

znehybnenie vzdorujúceho repatrianta sa môže dosiahnuť pomocou obmedzení, ktoré neohrozia jeho dôstojnosť a telesnú nedotknutosť;

| e) | organizujúci členský štát a každý zúčastnený členský štát odsúhlasia pred operáciou odsunu zoznam povolených obmedzení. Používanie sedatív na uľahčenie odsunu je zakázané bez toho, aby boli dotknuté mimoriadne opatrenia na zaistenie bezpečnosti letu; |
| --- | --- |

e)

organizujúci členský štát a každý zúčastnený členský štát odsúhlasia pred operáciou odsunu zoznam povolených obmedzení. Používanie sedatív na uľahčenie odsunu je zakázané bez toho, aby boli dotknuté mimoriadne opatrenia na zaistenie bezpečnosti letu;

| f) | všetci členovia eskorty sú informovaní a upovedomení o povolených a zakázaných obmedzeniach; |
| --- | --- |

f)

všetci členovia eskorty sú informovaní a upovedomení o povolených a zakázaných obmedzeniach;

| g) | obmedzený repatriant zostane počas letu pod stálym dozorom; |
| --- | --- |

g)

obmedzený repatriant zostane počas letu pod stálym dozorom;

| h) | rozhodnutie dočasne zrušiť spôsob obmedzovania prijíma vedúci operácie odsunu alebo jeho zástupca. |
| --- | --- |

h)

rozhodnutie dočasne zrušiť spôsob obmedzovania prijíma vedúci operácie odsunu alebo jeho zástupca.

3.3.   Zdravotnícky personál a tlmočníci

V súvislosti so zdravotníckym personálom a tlmočníkmi platia tieto opatrenia:

| a) | na spoločnom lete má byť prítomný aspoň jeden lekár; |
| --- | --- |

a)

na spoločnom lete má byť prítomný aspoň jeden lekár;

| b) | lekár má prístup k všetkým relevantným zdravotným záznamom repatriantov a pred odletom je informovaný o repatriantoch s osobitnými zdravotnými dispozíciami. Predtým neznáme zdravotné dispozície, ktoré sú zistené bezprostredne pred odletom a ktoré môžu ovplyvniť vykonanie odsunu, majú byť posúdené so zodpovednými orgánmi; |
| --- | --- |

b)

lekár má prístup k všetkým relevantným zdravotným záznamom repatriantov a pred odletom je informovaný o repatriantoch s osobitnými zdravotnými dispozíciami. Predtým neznáme zdravotné dispozície, ktoré sú zistené bezprostredne pred odletom a ktoré môžu ovplyvniť vykonanie odsunu, majú byť posúdené so zodpovednými orgánmi;

| c) | iba lekár môže, po predchádzajúcom určení presnej lekárskej diagnózy, nariadiť repatriantovi liečbu. Lieky potrebné pre repatrianta počas letu sa držia na palube lietadla; |
| --- | --- |

c)

iba lekár môže, po predchádzajúcom určení presnej lekárskej diagnózy, nariadiť repatriantovi liečbu. Lieky potrebné pre repatrianta počas letu sa držia na palube lietadla;

| d) | každý repatriant má možnosť osloviť lekára alebo členov eskorty priamo alebo cez tlmočníka v jazyku, v ktorom sa dokáže vyjadrovať; |
| --- | --- |

d)

každý repatriant má možnosť osloviť lekára alebo členov eskorty priamo alebo cez tlmočníka v jazyku, v ktorom sa dokáže vyjadrovať;

| e) | organizujúci členský štát zabezpečí, aby pre operáciu odsunu bol k dispozícii náležitý zdravotnícky a jazykový personál. |
| --- | --- |

e)

organizujúci členský štát zabezpečí, aby pre operáciu odsunu bol k dispozícii náležitý zdravotnícky a jazykový personál.

3.4.   Dokumentácia a monitorovanie operácie odsunu

3.4.1.   Záznamy a pozorovatelia od tretích strán

Všetky obrazové a/alebo zvukové záznamy alebo monitorovanie spoločných letov pozorovateľmi tretích strán podlieha predbežnej dohode medzi organizujúcim členským štátom a zúčastnenými členskými štátmi.

[...]

5.   FÁZA PRÍLETU

Po prílete:

[...]

| c) | organizujúci členský štát a zúčastnené členské štáty odovzdajú repatriantov, za ktorých sú zodpovedné, orgánom krajiny určenia spolu s ich batožinou a všetkými predmetmi, ktoré boli zabavené pred nástupom do lietadla. Vedúci predstavitelia organizujúceho a zúčastnených členských štátov budú zodpovední za odovzdanie repatriantov miestnym orgánom po prílete. Členovia eskorty obvykle neopúšťajú lietadlo; |
| --- | --- |

c)

organizujúci členský štát a zúčastnené členské štáty odovzdajú repatriantov, za ktorých sú zodpovedné, orgánom krajiny určenia spolu s ich batožinou a všetkými predmetmi, ktoré boli zabavené pred nástupom do lietadla. Vedúci predstavitelia organizujúceho a zúčastnených členských štátov budú zodpovední za odovzdanie repatriantov miestnym orgánom po prílete. Členovia eskorty obvykle neopúšťajú lietadlo;

| d) | tam, kde je to vhodné a uskutočniteľné, organizujúci a zúčastnené členské štáty majú vyzvať konzulárnych pracovníkov, imigračných styčných dôstojníkov alebo popredné subjekty príslušných členských štátov, aby uľahčili odovzdávanie repatriantov miestnym orgánom, pokiaľ je to v súlade s národnou praxou a postupmi; |
| --- | --- |

d)

tam, kde je to vhodné a uskutočniteľné, organizujúci a zúčastnené členské štáty majú vyzvať konzulárnych pracovníkov, imigračných styčných dôstojníkov alebo popredné subjekty príslušných členských štátov, aby uľahčili odovzdávanie repatriantov miestnym orgánom, pokiaľ je to v súlade s národnou praxou a postupmi;

| e) | repatrianti nebudú mať pri odovzdávaní miestnym orgánom putá na rukách, ani nijaké iné obmedzujúce prostriedky; |
| --- | --- |

e)

repatrianti nebudú mať pri odovzdávaní miestnym orgánom putá na rukách, ani nijaké iné obmedzujúce prostriedky;

| f) | odovzdávanie repatriantov sa uskutoční mimo lietadla (buď v dolnej časti pojazdných schodov alebo v adekvátnych priestoroch letiska, ak sa to bude považovať za vhodné). Pokiaľ je to možné, miestnym orgánom sa zabráni vstúpiť na palubu lietadla; |
| --- | --- |

f)

odovzdávanie repatriantov sa uskutoční mimo lietadla (buď v dolnej časti pojazdných schodov alebo v adekvátnych priestoroch letiska, ak sa to bude považovať za vhodné). Pokiaľ je to možné, miestnym orgánom sa zabráni vstúpiť na palubu lietadla;

| g) | čas strávený na cieľovom letisku má byť minimálny; |
| --- | --- |

g)

čas strávený na cieľovom letisku má byť minimálny;

| h) | organizujúci členský štát a zúčastnené členské štáty sú zodpovedné za uplatňovanie opatrení na riešenie nepredvídaných okolností pre členov eskorty a predstaviteľov (a repatriantov, ktorých readmisia nebola povolená) v prípade, že sa odlet lietadla oneskorí po vystúpení repatriantov z lietadla. Tieto opatrenia majú v prípade potreby zahŕňať poskytnutie ubytovania s nocľahom. |
| --- | --- |

h)

organizujúci členský štát a zúčastnené členské štáty sú zodpovedné za uplatňovanie opatrení na riešenie nepredvídaných okolností pre členov eskorty a predstaviteľov (a repatriantov, ktorých readmisia nebola povolená) v prípade, že sa odlet lietadla oneskorí po vystúpení repatriantov z lietadla. Tieto opatrenia majú v prípade potreby zahŕňať poskytnutie ubytovania s nocľahom.

6.   ZLYHANIE OPERÁCIE ODSUNU

V prípade, ak orgány krajiny určenia odmietnu povoliť vstup na územie alebo operácia odsunu musí byť zrušená z iných dôvodov, organizujúci členský štát a zúčastnené členské štáty prevezmú na vlastné náklady zodpovednosť za návrat repatriantov, za ktorých sú zodpovedné, na svoje príslušné územia.

Ďalšie objasnenie:

| — | Sprevádzanie navrátilcov bezpečnostnými pracovníkmi leteckej spoločnosti alebo prenajatými externými pracovníkmi je v zásade zlučiteľné s článkom 8 smernice o návrate. Členské štáty však majú celkovú zodpovednosť za vykonanie operácie odsunu (vydanie rozhodnutia o odsune a primerané použitie donucovacích opatrení/sprevádzanie). V uvedenom oddiele 1.2.3 pokynov sa stanovuje: „Ak členský štát použije eskortu súkromného sektora, orgány tohto členského štátu zabezpečia prítomnosť najmenej jedného úradného predstaviteľa na palube lietadla.“ Z toho vyplýva, že členské štáty majú vo všetkých prípadoch externého zadania odsunu všeobecnú povinnosť vykonávať dozornú úlohu, a že využitie bezpečnostných pracovníkov leteckej spoločnosti na účely sprevádzania sa nevylučuje, musí ho však povoliť členský štát a sprevádzať aspoň jeden pracovník členského štátu. |
| --- | --- |

—

Sprevádzanie navrátilcov bezpečnostnými pracovníkmi leteckej spoločnosti alebo prenajatými externými pracovníkmi je v zásade zlučiteľné s článkom 8 smernice o návrate. Členské štáty však majú celkovú zodpovednosť za vykonanie operácie odsunu (vydanie rozhodnutia o odsune a primerané použitie donucovacích opatrení/sprevádzanie). V uvedenom oddiele 1.2.3 pokynov sa stanovuje: „Ak členský štát použije eskortu súkromného sektora, orgány tohto členského štátu zabezpečia prítomnosť najmenej jedného úradného predstaviteľa na palube lietadla.“ Z toho vyplýva, že členské štáty majú vo všetkých prípadoch externého zadania odsunu všeobecnú povinnosť vykonávať dozornú úlohu, a že využitie bezpečnostných pracovníkov leteckej spoločnosti na účely sprevádzania sa nevylučuje, musí ho však povoliť členský štát a sprevádzať aspoň jeden pracovník členského štátu.

| — | Hromadné návratové operácie (orgány tretej krajiny vysielajúce lietadlo do EÚ na návrat svojich štátnych príslušníkov pod svojím dohľadom): členské štáty majú celkovú zodpovednosť za vykonanie operácie odsunu až do ukončenia odovzdania orgánom cieľovej krajiny a momentu, keď lietadlo opustí pôdu EÚ. Počas celej operácie odsunu je však potrebné zaistiť rešpektovanie základných práv, ako aj primerané používanie donucovacích opatrení v súlade s vyššie stanovenými spoločnými normami EÚ. Zástupcovia členských štátov na účely dozoru sledujú fázu odsunu, ktorú vykonáva cieľová krajina. Pri organizácii hromadných návratových operácií môže v súlade s článkom 28 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1624 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži (ďalej len „nariadenie o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži“) pomáhať Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Počas týchto operácií zúčastnený členský štát a agentúra zabezpečia dodržiavanie základných práv, zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia, ako aj primerané použitie donucovacích opatrení. Na tento účel musí byť na palube počas celej operácie až do príchodu do cieľovej krajiny prítomný minimálne zástupca členského štátu, ktorý sa zúčastňuje operácie, a člen monitorovacej skupiny pre nútený návrat (buď zo zúčastneného členského štátu, alebo zo skupiny zriadenej podľa článku 29 nariadenia). |
| --- | --- |

—

Hromadné návratové operácie (orgány tretej krajiny vysielajúce lietadlo do EÚ na návrat svojich štátnych príslušníkov pod svojím dohľadom): členské štáty majú celkovú zodpovednosť za vykonanie operácie odsunu až do ukončenia odovzdania orgánom cieľovej krajiny a momentu, keď lietadlo opustí pôdu EÚ. Počas celej operácie odsunu je však potrebné zaistiť rešpektovanie základných práv, ako aj primerané používanie donucovacích opatrení v súlade s vyššie stanovenými spoločnými normami EÚ. Zástupcovia členských štátov na účely dozoru sledujú fázu odsunu, ktorú vykonáva cieľová krajina. Pri organizácii hromadných návratových operácií môže v súlade s článkom 28 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1624 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži (ďalej len „nariadenie o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži“) pomáhať Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Počas týchto operácií zúčastnený členský štát a agentúra zabezpečia dodržiavanie základných práv, zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia, ako aj primerané použitie donucovacích opatrení. Na tento účel musí byť na palube počas celej operácie až do príchodu do cieľovej krajiny prítomný minimálne zástupca členského štátu, ktorý sa zúčastňuje operácie, a člen monitorovacej skupiny pre nútený návrat (buď zo zúčastneného členského štátu, alebo zo skupiny zriadenej podľa článku 29 nariadenia).

7.2.   Letecký tranzit

Právny základ: smernica 2003/110/ES

| — | Žiadosť o tranzit na účely leteckého odsunu: príloha k smernici 2003/110/ES |
| --- | --- |

—

Žiadosť o tranzit na účely leteckého odsunu: príloha k smernici 2003/110/ES

| — | Zoznam ústredných orgánov v zmysle článku 4 ods. 5 smernice 2003/110/ES, ktoré prijímajú žiadosti o tranzit (k dispozícii na webovom sídle EMS Europa ako ad hoc prieskum v rámci EMS, návrat, 2015) |
| --- | --- |

—

Zoznam ústredných orgánov v zmysle článku 4 ods. 5 smernice 2003/110/ES, ktoré prijímajú žiadosti o tranzit (k dispozícii na webovom sídle EMS Europa ako ad hoc prieskum v rámci EMS, návrat, 2015)

V smernici 2003/110/ES sa vymedzujú podrobné opatrenia týkajúce sa pomoci medzi príslušnými orgánmi na tranzitných letiskách členských štátov vo vzťahu k leteckým odsunom bez sprievodu a so sprievodom. Stanovuje sa v nej súbor pravidiel zameraných na umožnenie tranzitu osôb, ktorých odsun sa uskutočňuje, na letisku členského štátu iného ako členský štát, ktorý prijal a vykonal rozhodnutie o odsune. V smernici sa na tieto účely vymedzuje, za akých podmienok sa môžu operácie tranzitu uskutočniť, a uvádza sa, aké opatrenia pomoci by mal dožadovaný členský štát poskytnúť. Žiadosti o pomoc sa podávajú prostredníctvom štandardného formulára, ktorý je pripojený k smernici 2003/110/ES. Tieto žiadosti sa zasielajú ústredným orgánom členských štátov, ktoré sú na tento účel ustanovené.

7.3.   Spoločné operácie leteckého odsunu

Právny základ: rozhodnutie Rady

| — | Zoznam vnútroštátnych orgánov zodpovedných za organizovanie a/alebo účasť na spoločných letoch v zmysle článku 3 rozhodnutia 2004/573/ES (k dispozícii na webovom sídle EMS Europa ako ad hoc prieskum v rámci EMS, návrat, 2015). |
| --- | --- |

—

Zoznam vnútroštátnych orgánov zodpovedných za organizovanie a/alebo účasť na spoločných letoch v zmysle článku 3 rozhodnutia 2004/573/ES (k dispozícii na webovom sídle EMS Europa ako ad hoc prieskum v rámci EMS, návrat, 2015).

V rozhodnutí 2004/573/ES sa rieši najmä identifikácia spoločných a osobitných úloh orgánov zodpovedných za organizáciu týchto operácií alebo účasť na nich. Všeobecné pokyny k bezpečnostným predpisom na spoločné letecké odsuny tvoria prílohu k tomuto rozhodnutiu Rady. Podľa článku 8 ods. 5 smernice o návrate sa tieto pokyny musia zohľadniť pri každom leteckom odsune, a to aj pri výlučne vnútroštátnych operáciách (pozri oddiel 7.1).

7.4.   Návratové operácie koordinované Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž

Právny základ: nariadenie (EÚ) 2016/1624 – článok 28

Jednou z úloh Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž je poskytovať – na základe politiky EÚ v oblasti návratu a predovšetkým na základe smernice o návrate ako hlavného právneho predpisu EÚ v oblasti návratu – pomoc pri organizovaní a vykonávaní návratových operácií členských štátov. Úloha agentúry v otázkach návratu a dodržiavanie základných práv z jej strany boli v roku 2016 posilnené nariadením o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži.

Vykonávanie návratových operácií koordinovaných agentúrou má jednoznačnú pridanú hodnotu a členské štáty sa vyzývajú, aby túto možnosť vo veľkej miere využívali.

Návratové operácie koordinované agentúrou sú predmetom monitorovania núteného návratu (pozri oddiel 8).

8.   MONITOROVANIE NÚTENÉHO NÁVRATU

Právny základ: smernica o návrate – článok 8 ods. 6

| — | Zoznam vnútroštátnych orgánov monitorujúcich nútený návrat: ad hoc prieskum v rámci EMS, návrat, 2015, na webovom sídle EMS Europa; prehľad vnútroštátnych orgánov monitorujúcich nútený návrat, ktorý vypracovala Agentúra Európskej únie pre základné práva (ďalej len „FRA“), je k dispozícii na stránke: http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders/forced-return. |
| --- | --- |

—

Zoznam vnútroštátnych orgánov monitorujúcich nútený návrat: ad hoc prieskum v rámci EMS, návrat, 2015, na webovom sídle EMS Europa; prehľad vnútroštátnych orgánov monitorujúcich nútený návrat, ktorý vypracovala Agentúra Európskej únie pre základné práva (ďalej len „FRA“), je k dispozícii na stránke: http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders/forced-return.

Členské štáty stanovia účinný systém monitorovania nútených návratov.

Monitorovanie núteného návratu je dôležitým nástrojom, ktorý môže slúžiť záujmu navrátilca, ako aj orgánov presadzovania práva, ako zabudovaný mechanizmus kontroly bežných vnútroštátnych postupov v oblasti návratu. Účinné monitorovanie môže pomôcť pri zmierňovaní napätia. Umožňuje sa ním rýchla identifikácia a náprava možných nedostatkov. Zároveň chráni orgány presadzovania práva – ktoré sa môžu niekedy stať predmetom neopodstatnenej kritiky zo strany médií alebo MVO – tým, že zabezpečuje nezaujaté a neutrálne podávanie správ.

V smernici o návrate nie je podrobne stanovené, ako by mali vnútroštátne systémy monitorovania núteného návratu vyzerať. Členským štátom sa v nej dáva široký priestor na vlastné uváženie. Na základe znenia smernice a jej súvislostí však možno uviesť určité usmernenie:

| 1. | Monitorovanie núteného návratu by sa malo chápať tak, že pokrýva všetky činnosti, ktoré vykonávajú členské štáty, pokiaľ ide o odsun – od prípravy odchodu až po prijatie v krajine návratu alebo v prípade neúspešného odsunu až po návrat do miesta odchodu. Nezahŕňa monitorovanie po návrate, t. j. obdobie po prijatí navrátilca v tretej krajine. |
| --- | --- |

1.

Monitorovanie núteného návratu by sa malo chápať tak, že pokrýva všetky činnosti, ktoré vykonávajú členské štáty, pokiaľ ide o odsun – od prípravy odchodu až po prijatie v krajine návratu alebo v prípade neúspešného odsunu až po návrat do miesta odchodu. Nezahŕňa monitorovanie po návrate, t. j. obdobie po prijatí navrátilca v tretej krajine.

| 2. | Systémy monitorovania by mali zahŕňať účasť organizácií/orgánov, ktoré sú odlišné od orgánov konajúcich vo veci návratu a sú od nich nezávislé (princíp nemo monitor in res sua). |
| --- | --- |

2.

Systémy monitorovania by mali zahŕňať účasť organizácií/orgánov, ktoré sú odlišné od orgánov konajúcich vo veci návratu a sú od nich nezávislé (princíp nemo monitor in res sua).

| 3. | Ako pozorovatelia môžu pôsobiť verejné subjekty, napríklad vnútroštátny ombudsman alebo nezávislý generálny inšpekčný orgán. Ako problematické sa však javí pridelenie úlohy monitorovania útvaru toho istého správneho orgánu, ktorý zároveň vykonáva návrat/odsuny. |
| --- | --- |

3.

Ako pozorovatelia môžu pôsobiť verejné subjekty, napríklad vnútroštátny ombudsman alebo nezávislý generálny inšpekčný orgán. Ako problematické sa však javí pridelenie úlohy monitorovania útvaru toho istého správneho orgánu, ktorý zároveň vykonáva návrat/odsuny.

| 4. | Samotnú existenciu opravných prostriedkov v jednotlivých prípadoch alebo vnútroštátne systémy dohľadu nad účinnosťou vnútroštátnych politík návratu nemožno považovať za dostatočné uplatňovanie článku 8 ods. 6 smernice o návrate. |
| --- | --- |

4.

Samotnú existenciu opravných prostriedkov v jednotlivých prípadoch alebo vnútroštátne systémy dohľadu nad účinnosťou vnútroštátnych politík návratu nemožno považovať za dostatočné uplatňovanie článku 8 ods. 6 smernice o návrate.

| 5. | Členské štáty nemajú automatickú povinnosť financovať všetky náklady, ktoré vznikli pozorovateľovi (napríklad náklady na personál), majú však povinnosť – celkovo – zabezpečiť zriadenie a fungovanie systému monitorovania núteného návratu (potrebný účinok). |
| --- | --- |

5.

Členské štáty nemajú automatickú povinnosť financovať všetky náklady, ktoré vznikli pozorovateľovi (napríklad náklady na personál), majú však povinnosť – celkovo – zabezpečiť zriadenie a fungovanie systému monitorovania núteného návratu (potrebný účinok).

| 6. | Článok 8 ods. 6 smernice o návrate neznamená povinnosť monitorovať každú jednotlivú operáciu odsunu. Pokiaľ je intenzita monitorovania dostatočná na to, aby bola zaručená celková účinnosť monitorovania, systém monitorovania založený na kontrolách na mieste a monitorovaní náhodných vzoriek možno považovať za postačujúci. |
| --- | --- |

6.

Článok 8 ods. 6 smernice o návrate neznamená povinnosť monitorovať každú jednotlivú operáciu odsunu. Pokiaľ je intenzita monitorovania dostatočná na to, aby bola zaručená celková účinnosť monitorovania, systém monitorovania založený na kontrolách na mieste a monitorovaní náhodných vzoriek možno považovať za postačujúci.

| 7. | Článok 8 ods. 6 smernice o návrate neznamená subjektívne právo navrátilca byť monitorovaný. |
| --- | --- |

7.

Článok 8 ods. 6 smernice o návrate neznamená subjektívne právo navrátilca byť monitorovaný.

Monitorovanie návratových operácií koordinovaných Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž:

| — | Včlánku 28 ods. 6 nariadenia o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži sa uvádza, že „každá návratová operácia sa monitoruje v súlade s článkom 8 ods. 6 smernice 2008/115/ES [...] na základe objektívnych a transparentných kritérií a vzťahuje sa na celú návratovú operáciu, a to od fázy pred odchodom až po odovzdanie navrátilcov v tretej krajine návratu“. Znamená to, že každá operácia núteného návratu, ktorú koordinuje agentúra a ktorá zahŕňa technickú a operačnú podporu poskytovanú jedným alebo viacerými členskými štátmi, je predmetom monitorovania v súlade s vnútroštátnymi pravidlami a postupmi, ktorými sa vykonáva článok 8 ods. 6 smernice o návrate. |
| --- | --- |

—

Včlánku 28 ods. 6 nariadenia o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži sa uvádza, že „každá návratová operácia sa monitoruje v súlade s článkom 8 ods. 6 smernice 2008/115/ES [...] na základe objektívnych a transparentných kritérií a vzťahuje sa na celú návratovú operáciu, a to od fázy pred odchodom až po odovzdanie navrátilcov v tretej krajine návratu“. Znamená to, že každá operácia núteného návratu, ktorú koordinuje agentúra a ktorá zahŕňa technickú a operačnú podporu poskytovanú jedným alebo viacerými členskými štátmi, je predmetom monitorovania v súlade s vnútroštátnymi pravidlami a postupmi, ktorými sa vykonáva článok 8 ods. 6 smernice o návrate.

| — | Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti v oblasti podávania správ stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, musia členovia monitorovacej skupiny pre nútený návrat podávať správu po každej operácii výkonnému riaditeľovi agentúry, pracovníkovi pre základné práva a príslušným vnútroštátnym orgánom všetkých členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na operácii. |
| --- | --- |

—

Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti v oblasti podávania správ stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, musia členovia monitorovacej skupiny pre nútený návrat podávať správu po každej operácii výkonnému riaditeľovi agentúry, pracovníkovi pre základné práva a príslušným vnútroštátnym orgánom všetkých členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na operácii.

9.   ODLOŽENIE ODSUNU

Právny základ: smernica o návrate – článok 9

| 1. | Členské štáty odložia odsun:








  a) | ak by sa ním porušila zásada zákazu vyhostenia alebo vrátenia alebo |
| --- | --- | --- |

1.

Členské štáty odložia odsun:

a)

ak by sa ním porušila zásada zákazu vyhostenia alebo vrátenia alebo

| b) | počas trvania pozastavenia udeleného v súlade s článkom 13 ods. 2. |
| --- | --- |

b)

počas trvania pozastavenia udeleného v súlade s článkom 13 ods. 2.

| 2. | Členské štáty môžu odložiť odsun na primeranú dobu, pričom zohľadnia osobitné okolnosti konkrétneho prípadu. Členské štáty zohľadnia najmä:








  a) | fyzický alebo duševný stav štátneho príslušníka tretej krajiny; |
| --- | --- | --- |

2.

Členské štáty môžu odložiť odsun na primeranú dobu, pričom zohľadnia osobitné okolnosti konkrétneho prípadu. Členské štáty zohľadnia najmä:

a)

fyzický alebo duševný stav štátneho príslušníka tretej krajiny;

| b) | technické dôvody, ako napríklad nedostatok dopravných prostriedkov alebo nemožnosť odsunu z dôvodu nedostatočnej identifikácie. |
| --- | --- |

b)

technické dôvody, ako napríklad nedostatok dopravných prostriedkov alebo nemožnosť odsunu z dôvodu nedostatočnej identifikácie.

| 3. | Ak sa odsun odloží podľa ustanovení odsekov 1 a 2, dotknutému štátnemu príslušníkovi tretej krajiny možno uložiť povinnosti uvedené v článku 7 ods. 3. |
| --- | --- |

3.

Ak sa odsun odloží podľa ustanovení odsekov 1 a 2, dotknutému štátnemu príslušníkovi tretej krajiny možno uložiť povinnosti uvedené v článku 7 ods. 3.

V smernici o návrate sú stanovené dva zákazy: členské štáty nemôžu odsunúť osobu, ak by sa tým porušila zásada zákazu vyhostenia alebo vrátenia, a takisto nemôžu vykonať odsun počas trvania pozastavenia udeleného v rámci prebiehajúceho odvolania.

V ostatných prípadoch môžu členské štáty odsun odložiť na primerané obdobie, pričom zohľadnia osobitné okolnosti konkrétneho prípadu. Výpočet možných dôvodov je otvorený a umožňuje členským štátom flexibilne reagovať na akékoľvek novovzniknuté alebo novozistené okolnosti, ktoré odôvodňujú odloženie odsunu. Konkrétne príklady uvedené v smernici o návrate (fyzický alebo duševný stav dotknutej osoby; technické dôvody, napríklad nedostatok vhodných dopravných prostriedkov) sú názornými príkladmi. Členské štáty môžu vo svojich vnútroštátnych vykonávacích právnych predpisoch a/alebo správnych postupoch uviesť aj ďalšie prípady.

Ďalšie objasnenie:

| — | Rozdiel medzi lehotou na dobrovoľný odchod a odložením odsunu: v článku 7 smernice o návrate (dobrovoľný odchod) sa stanovuje „dodatočná lehota“ v záujme umožnenia usporiadaného a dobre pripraveného odchodu. Vzťahuje sa len na tých navrátilcov, od ktorých sa očakáva dobrovoľné vykonanie rozhodnutia o návrate. Článok 9 uvedenej smernice (odloženie odsunu) sa vzťahuje na tie prípady, pri ktorých musí povinnosť návratu vykonať štát, pretože dobrovoľný odchod nie je možný alebo nebol umožnený. |
| --- | --- |

—

Rozdiel medzi lehotou na dobrovoľný odchod a odložením odsunu: v článku 7 smernice o návrate (dobrovoľný odchod) sa stanovuje „dodatočná lehota“ v záujme umožnenia usporiadaného a dobre pripraveného odchodu. Vzťahuje sa len na tých navrátilcov, od ktorých sa očakáva dobrovoľné vykonanie rozhodnutia o návrate. Článok 9 uvedenej smernice (odloženie odsunu) sa vzťahuje na tie prípady, pri ktorých musí povinnosť návratu vykonať štát, pretože dobrovoľný odchod nie je možný alebo nebol umožnený.

| — | Právne postavenie počas lehoty odloženia odsunu: pri pozastavení odsunu navrátilec využíva záruky, ktoré sú uvedené v článku 14 smernice o návrate (písomné potvrdenie o odloženej povinnosti návratu a určité základné záruky, ako napríklad prístup k urgentnej zdravotnej starostlivosti a nevyhnutná liečba choroby, a zlúčenie rodiny – pozri oddiel 13 tejto príručky). Pokiaľ sa však členský štát nerozhodne – v súlade s článkom 6 ods. 4 smernice o návrate – udeliť štátnemu príslušníkovi tretej krajiny povolenie alebo právo na legálny pobyt, navrátilec sa nepovažuje za osobu oprávnene sa zdržiavajúcu v členskom štáte. |
| --- | --- |

—

Právne postavenie počas lehoty odloženia odsunu: pri pozastavení odsunu navrátilec využíva záruky, ktoré sú uvedené v článku 14 smernice o návrate (písomné potvrdenie o odloženej povinnosti návratu a určité základné záruky, ako napríklad prístup k urgentnej zdravotnej starostlivosti a nevyhnutná liečba choroby, a zlúčenie rodiny – pozri oddiel 13 tejto príručky). Pokiaľ sa však členský štát nerozhodne – v súlade s článkom 6 ods. 4 smernice o návrate – udeliť štátnemu príslušníkovi tretej krajiny povolenie alebo právo na legálny pobyt, navrátilec sa nepovažuje za osobu oprávnene sa zdržiavajúcu v členskom štáte.

| — | Určenie pobytu na konkrétnom mieste počas lehoty odloženia odsunu: v článku 9 ods. 3 sa výslovne uvádzajú možnosti uvedené v článku 7 ods. 3 na zabránenie úteku (pozri oddiel 6.2) vrátane možnosti uložiť povinnosť zdržiavať sa na určitom mieste. |
| --- | --- |

—

Určenie pobytu na konkrétnom mieste počas lehoty odloženia odsunu: v článku 9 ods. 3 sa výslovne uvádzajú možnosti uvedené v článku 7 ods. 3 na zabránenie úteku (pozri oddiel 6.2) vrátane možnosti uložiť povinnosť zdržiavať sa na určitom mieste.

10.   NÁVRAT MALOLETÝCH OSÔB BEZ SPRIEVODU

Smernica o návrate sa vzťahuje aj na maloleté osoby vrátane maloletých osôb bez sprievodu a stanovujú sa v nej osobitné záruky, ktoré členské štáty musia v tomto ohľade rešpektovať. Tieto záruky sa teda uplatňujú na každého jednotlivca vo veku do osemnásť rokov (t. j. maloletú osobu), ktorý prichádza na územie členských štátov bez sprievodu dospelej osoby, ktorá je za ňu zodpovedná, a pokiaľ sa skutočne nenachádza v opatere takejto osoby (patrí sem aj maloletá osoba, ktorá je ponechaná bez sprievodu po tom, ako vstúpila na územie členských štátov). V niektorých členských štátoch sú mladiství vo veku do 18 rokov oprávnení konať vo vlastnom mene, pokiaľ ide o konanie o návrate (a konanie o azyle); členské štáty však musia vo vzťahu k všetkým maloletým osobám až do veku 18 rokov poskytovať záruky uvedené v smernici o návrate.

Na to, aby sa všetky maloleté osoby mohli v dlhodobom horizonte vrátiť k normálnemu a stabilnému životu, sú nevyhnutné trvalé riešenia. Návrat je jednou z možností, ktorá sa skúma pri identifikovaní trvalého riešenia pre maloleté osoby bez sprievodu, pričom pri každom opatrení členského štátu sa musia zohľadniť predovšetkým najlepšie záujmy dieťaťa. Pred rozhodnutím o návrate maloletej osoby bez sprievodu a v súlade s článkom 12 ods. 2 Dohovoru o právach dieťaťa (50) sa musia dotknuté maloleté osoby vypočuť, a to buď priamo, alebo prostredníctvom zástupcu alebo vhodného orgánu, pričom sa v každom jednotlivom prípade posúdia najlepšie záujmy dieťaťa, ako aj osobitné potreby, aktuálna situácia v rodine a situácia a podmienky prijímania v krajine návratu. Pri tomto posudzovaní by sa malo systematicky zvažovať, či je návrat do krajiny pôvodu vrátane opätovného zlúčenia rodiny v najlepšom záujme maloletej osoby.

Príslušné orgány vykonajú posúdenie na základe multidisciplinárneho prístupu, ktorého súčasťou je ustanovený opatrovník maloletej osoby a/alebo príslušný orgán na ochranu dieťaťa. Členské štáty by mali vykonávať aj pravidelné opätovné posudzovanie najlepších záujmov dieťaťa vzhľadom na vývoj v danom prípade.

Členské štáty sa vyzývajú, aby vzali do úvahy výkladové a operačné usmernenia uvedené v spoločnom dokumente UNHCR a Unicef týkajúcom sa určovania najlepších záujmov dieťaťa (51), všeobecnú pripomienku č. 14 Výboru OSN pre práva dieťaťa o práve dieťaťa na čo najlepšie zohľadnenie jeho záujmov ako hlavného kritéria posudzovania (52), pokyny UNHCR týkajúce sa určovania najlepších záujmov dieťaťa (53) a praktickú príručku na vykonávanie pokynov UNHCR týkajúcich sa určovania najlepších záujmov (54).

Právo maloletej osoby na vypočutie v konaní o návrate, ktoré sa jej týka alebo má na ňu vplyv, je neoddeliteľnou súčasťou každého posúdenia najlepších záujmov (pozri článok 12 Dohovoru o právach dieťaťa) a musí sa dodržiavať ako základné právo uznané ako všeobecná zásada práva EÚ zakotvená v Charte základných práv Európskej únie. K tomu patrí riadne zohľadnenie názorov maloletej osoby, pričom sa vezme do úvahy jej vek a vyspelosť, ako aj prípadné komunikačné ťažkosti, aby bolo ich vypočutie zmysluplné, ako aj dodržiavanie práva maloletej osoby na slobodné vyjadrenie jej názorov (ďalšie pokyny sa nachádzajú v oddiele 12.1).

Vymedzenie pojmu maloletá osoba bez sprievodu: pojem maloletá osoba bez sprievodu sa v smernici o návrate nevymedzuje. Vzhľadom na to, že maloleté osoby bez sprievodu sú v mnohých prípadoch žiadateľmi o azyl, sa odporúča používať vymedzenie uvedené v posledných smerniciach o azyle, najmä v článku 2 písm. e) prepracovanej smernice o podmienkach prijímania: „Maloletá osoba, ktorá prichádza na územie členských štátov bez sprievodu dospelej osoby, ktorá je za ňu zodpovedná, či už podľa práva alebo praxe príslušného členského štátu, pokiaľ sa skutočne nenachádza v opatere takejto osoby; patrí sem aj maloletá osoba, ktorá je ponechaná bez sprievodu potom, ako vstúpila na územie členských štátov.“

Upustenie od vydávania rozhodnutí o návrate pre maloleté osoby bez sprievodu: v článku 6 ods. 4 smernice o návrate sa členským štátom výslovne umožňuje kedykoľvek udeliť neoprávnene sa zdržiavajúcim štátnym príslušníkom tretích krajín povolenie alebo právo na pobyt v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Toto všeobecné pravidlo platí aj v prípade maloletých osôb. Členské štáty, ktoré nevrátia/neodsunú maloleté osoby z tretích krajín neoprávnene sa zdržiavajúce na ich území alebo nemôžu maloletú osobu bez sprievodu odsunúť na základe posúdenia najlepších záujmov dieťaťa, teda môžu udeliť povolenie alebo právo na pobyt (napríklad dočasné povolenie na pobyt do veku 18 rokov).

V článku 6 ods. 1 smernice o návrate sa členskému štátu stanovuje povinnosť povedať buď „A“ (udeliť povolenie alebo právo na pobyt), alebo „B“ (uskutočniť konanie o návrate) (pozri oddiel 5). Členské štáty by teda mali stanoviť jednoznačné pravidlá týkajúce sa právneho postavenia maloletých osôb bez sprievodu, ktorými sa umožní buď vydať rozhodnutie o návrate a vykonať návrat, alebo udeliť im právo na pobyt v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Členské štáty by sa mali snažiť zabezpečiť dostupnosť konaní o určení postavenia pre maloleté osoby bez sprievodu, ktoré nie sú vrátené. Ide o nekomplikovaný prístup, ktorého cieľom je obmedzenie „šedých zón“ a zlepšenie právnej istoty všetkých zúčastnených strán. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a s cieľom zabezpečiť súlad so smernicou o návrate by sa mala situácia maloletých osôb bez sprievodu v členských štátoch, ktoré po vykonaní posúdenia najlepších záujmov dieťaťa nevrátia alebo neodsunú maloleté osoby z tretích krajín, z právneho hľadiska vyriešiť buď udelením (dočasného) povolenia alebo práva na pobyt (napríklad do dosiahnutia veku 18 rokov) na základe uplatnenia článku 6 ods. 4 smernice, alebo ako vydaním rozhodnutia o návrate a odložením odsunu v súlade s článkami 6 a 9 smernice o návrate.

10.1.   Pomoc príslušných orgánov

Právny základ: smernica o návrate – článok 10 ods. 1

Pred rozhodnutím o vydaní rozhodnutia o návrate maloletej osoby bez sprievodu poskytnú príslušné orgány, ktoré nie sú orgánmi, ktoré vo veci návratu konajú, primeranú pomoc s náležitým prihliadaním k najlepším záujmom dieťaťa.

Historická pripomienka/vysvetlenie: Článok 10 ods. 1 nebol súčasťou návrhu Komisie. Bol do znenia vložený v priebehu rokovania, pričom bol priamo inšpirovaný usmernením 2 ods. 5 Rady Európy z dokumentu „Twenty Guidelines on forced return“
   (55), v ktorom sa uvádza, že
  „pred rozhodnutím o vydaní rozhodnutia o odsune, pokiaľ ide o odlúčené dieťa, by sa mala poskytnúť pomoc – konkrétne právna pomoc – s náležitým prihliadaním na najlepšie záujmy dieťaťa“.

Povaha „príslušných orgánov“: „príslušný orgán“ by mal byť odlišný od orgánu, ktorý koná vo veci návratu, pričom by to mohol byť vládny orgán (prípadne samostatný útvar v rámci toho istého ministerstva), mimovládna inštitúcia alebo kombinácia oboch, ktoré by zabezpečovali multidisciplinárnu spoluprácu medzi vládou podporovanými a mimovládnymi opatrovníckymi systémami a/alebo orgánmi na ochranu dieťaťa. Orgány zodpovedné za starostlivosť a ochranu dieťaťa musia dodržiavať normy stanovené v oblastiach bezpečnosti, zdravia, vhodnosti pracovníkov a príslušného dohľadu. Jednotlivé úlohy a zodpovednosti subjektov musia byť jasné a transparentné, najmä v prípade maloletej osoby bez sprievodu, aby sa umožnilo jej aktívne zapájanie a efektívna účasť na všetkých záležitostiach, ktoré sa jej týkajú.

Povaha „pomoci“: pomoc by mala zahŕňať právnu pomoc, nesmie sa na ňu však obmedzovať. Takisto by sa mali riešiť ostatné aspekty výslovne uvedené v smernici o návrate, ako napríklad poskytnutie potrebnej lekárskej pomoci a zdravotnej starostlivosti, kontakt s rodinou, prístup k základnému vzdelaniu, s cieľom pomáhať napĺňať práva dieťaťa stanovené v Dohovore OSN o právach dieťaťa. Osobitný dôraz by sa mal klásť na potrebu prediskutovať s maloletou osobou pred každým postupom a konaním a počas neho všetky rozhodnutia, ktoré sa jej dotýkajú. Maloleté osoby by mali byť informované spôsobom primeraným pre dieťa, jeho vek a vzhľadom na súvisiaci kontext o svojich právach a o postupoch a službách, ktoré majú k dispozícii na svoju ochranu.

Načasovanie „pomoci“: poskytovanie pomoci zo strany vhodných orgánov by sa malo začať čo najskôr, pričom musí začať pred vydaním rozhodnutia o návrate. To znamená včasné posúdenie veku, pričom sa akákoľvek pochybnosť vykladá v prospech danej osoby. Pomoc by mala byť nepretržitá a trvalá, a to aj vo fáze návratu. Môže zahŕňať aj fázu po návrate s cieľom zaistiť prijatie primeraných opatrení po návrate. V prípade potreby by sa mal v súlade s článkom 10 ods. 2 smernice o návrate dosiahnuť prevod opatrovníctva z členského štátu na krajinu návratu.

Posúdenie veku: smernica o návrate neobsahuje žiadne ustanovenia o posúdení veku. Na základe systematického výkladu acquis Únie v oblasti prisťahovalectva a azylu Komisia odporúča odkazovať na ustanovenia článku 25 ods. 5 smernice o konaní o azyle, a zároveň zohľadniť súvisiace dokumenty, ktoré vypracoval napríklad Európsky podporný úrad pre azyl (56).

Kontinuita pomoci v konaní o azyle a konaní o návrate: hoci sa právny základ opatrovníctva v prípade žiadateľov o azyl a „pomoci“, ktorá sa požaduje pre maloleté osoby/deti bez sprievodu v procese návratu, líši, medzi požiadavkami stanovenými v acquis v oblasti azylu a v smernici o návrate existujú úzke súvislosti a je potrebné usilovať sa o kontinuitu pomoci v konaní o azyle a konaní o návrate.

| — | Iba poskytnutie opatrovníctva na splnenie povinnosti poskytnúť pomoc maloletým osobám nepostačuje, keďže „pomoc príslušných orgánov“ znamená viac ako iba opatrovníctvo. |
| --- | --- |

—

Iba poskytnutie opatrovníctva na splnenie povinnosti poskytnúť pomoc maloletým osobám nepostačuje, keďže „pomoc príslušných orgánov“ znamená viac ako iba opatrovníctvo.

10.2.   Návrat k rodinnému príslušníkovi, ustanovenému opatrovníkovi alebo do primeraného prijímacieho zariadenia

Právny základ: smernica o návrate – článok 10 ods. 2

Pred odsunom maloletej osoby bez sprievodu z územia členského štátu sa orgány tohto členského štátu ubezpečia, že táto osoba bude vrátená

| — | členovi rodiny, |
| --- | --- |

—

členovi rodiny,

| — | ustanovenému opatrovníkovi alebo |
| --- | --- |

—

ustanovenému opatrovníkovi alebo

| — | do primeraného prijímacieho zariadenia v štáte návratu. |
| --- | --- |

—

do primeraného prijímacieho zariadenia v štáte návratu.

Spomedzi možností uvedených v článku 10 ods. 2 smernice o návrate sa odporúča uprednostniť návrat k rodinnému príslušníkovi, pokiaľ to preukázateľne nie je v rozpore s najlepším záujmom dieťaťa. Členské štáty by sa teda mali usilovať zistiť totožnosť a štátnu príslušnosť maloletej osoby bez sprievodu a vypátrať jej rodinných príslušníkov. Za istých okolností môže byť prijateľnou alternatívou aj návrat k opatrovníkovi alebo do primeraného prijímacieho zariadenia.

Komisia odporúča, aby členské štáty zaviedli vhodné opatrenia na opätovnú integráciu zamerané na maloleté osoby bez sprievodu, ktoré sa vracajú do svojej krajiny pôvodu, a zabezpečili rýchly prístup k takýmto opatreniam ešte pred odchodom a po príchode do tretej krajiny návratu.

Ďalšie objasnenie:

| — | Pátranie po rodinných príslušníkoch: členské štáty by mali čo najskôr začať postupy pátrania po rodičoch alebo rodinných príslušníkoch maloletých osôb bez sprievodu so zapojením ustanoveného opatrovníka a/alebo osoby zodpovednej za ochranu dieťaťa. S cieľom uľahčiť pátranie po rodinných príslušníkoch, ako aj identifikáciu opatrovníka alebo primeraného zariadenia pre prípad návratu by mali príslušné vnútroštátne orgány prijať opatrenia na spoluprácu s konzulárnymi službami, styčnými dôstojníkmi, orgánmi na ochranu dieťaťa, medzinárodnými organizáciami a mimovládnymi organizáciami v krajine návratu a v plnej miere využívať existujúce kanály cezhraničnej spolupráce. |
| --- | --- |

—

Pátranie po rodinných príslušníkoch: členské štáty by mali čo najskôr začať postupy pátrania po rodičoch alebo rodinných príslušníkoch maloletých osôb bez sprievodu so zapojením ustanoveného opatrovníka a/alebo osoby zodpovednej za ochranu dieťaťa. S cieľom uľahčiť pátranie po rodinných príslušníkoch, ako aj identifikáciu opatrovníka alebo primeraného zariadenia pre prípad návratu by mali príslušné vnútroštátne orgány prijať opatrenia na spoluprácu s konzulárnymi službami, styčnými dôstojníkmi, orgánmi na ochranu dieťaťa, medzinárodnými organizáciami a mimovládnymi organizáciami v krajine návratu a v plnej miere využívať existujúce kanály cezhraničnej spolupráce.

| — | Dobrovoľný odchod maloletých osôb: článok 10 ods. 2 sa v zásade vzťahuje len na situácie, v ktorých je maloletá osoba odsunutá, a nie na situácie, v ktorých maloletá osoba opúšťa členský štát dobrovoľne. Vzhľadom na povinnosť členských štátov vyplývajúcu z požiadavky náležitého zohľadňovania najlepších záujmov dieťaťa sa odporúča, aby sa aj v prípadoch dobrovoľného odchodu posúdila situácia v rodine a situácia a podmienky prijímania v krajine návratu. |
| --- | --- |

—

Dobrovoľný odchod maloletých osôb: článok 10 ods. 2 sa v zásade vzťahuje len na situácie, v ktorých je maloletá osoba odsunutá, a nie na situácie, v ktorých maloletá osoba opúšťa členský štát dobrovoľne. Vzhľadom na povinnosť členských štátov vyplývajúcu z požiadavky náležitého zohľadňovania najlepších záujmov dieťaťa sa odporúča, aby sa aj v prípadoch dobrovoľného odchodu posúdila situácia v rodine a situácia a podmienky prijímania v krajine návratu.

| — | Primeranosť prijímacích zariadení v krajine návratu sa musí posúdiť v každom jednotlivom prípade pri zohľadnení jednotlivých okolností a veku vrátenej maloletej osoby. Za „primerané prijatie“ nemožno považovať samotné prijatie hraničnou políciou v krajine návratu bez akýchkoľvek potrebných následných alebo sprievodných opatrení. Členský štát by mal osobitnú pozornosť venovať dostupnosti vhodného ubytovania, prístupu k zdravotnej starostlivosti a vzdelávaniu v krajine návratu. Členské štáty dodržiavajú článok 20 Dohovoru OSN o právach dieťaťa a vyzývajú sa na dodržiavanie Usmernení OSN o náhradnej starostlivosti o deti (57). |
| --- | --- |

—

Primeranosť prijímacích zariadení v krajine návratu sa musí posúdiť v každom jednotlivom prípade pri zohľadnení jednotlivých okolností a veku vrátenej maloletej osoby. Za „primerané prijatie“ nemožno považovať samotné prijatie hraničnou políciou v krajine návratu bez akýchkoľvek potrebných následných alebo sprievodných opatrení. Členský štát by mal osobitnú pozornosť venovať dostupnosti vhodného ubytovania, prístupu k zdravotnej starostlivosti a vzdelávaniu v krajine návratu. Členské štáty dodržiavajú článok 20 Dohovoru OSN o právach dieťaťa a vyzývajú sa na dodržiavanie Usmernení OSN o náhradnej starostlivosti o deti (57).

11.   ZÁKAZY VSTUPU

Právny základ: smernica o návrate – článok 3 ods. 6 a článok 11

„Zákaz vstupu“ je správne alebo súdne rozhodnutie alebo akt, ktorým sa na stanovené obdobie zakazuje vstup na územie členských štátov a pobyt na tomto území a ktoré je pripojené k rozhodnutiu o návrate.

K rozhodnutiam o návrate sa pripája zákaz vstupu:

| a) | ak sa nestanovila lehota na dobrovoľný odchod alebo |
| --- | --- |

a)

ak sa nestanovila lehota na dobrovoľný odchod alebo

| b) | ak sa nesplnila povinnosť návratu. |
| --- | --- |

b)

ak sa nesplnila povinnosť návratu.

V ostatných prípadoch sa k rozhodnutiam o návrate môže pripojiť zákaz vstupu.

Dĺžka trvania zákazu vstupu sa určí s náležitým zohľadnením všetkých relevantných okolností konkrétneho prípadu a v zásade nesmie presiahnuť päť rokov. Päť rokov však môže presiahnuť v prípade, ak štátny príslušník tretej krajiny predstavuje vážnu hrozbu pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť.

Cieľom zákazov vstupu vzťahujúcich sa na návrat, ktoré sú stanovené v smernici o návrate, sú preventívne účinky a posilnenie dôveryhodnosti politiky Únie v oblasti návratu vyslaním jasného signálu, že tí, ktorí budú ignorovať pravidlá migrácie v členských štátoch EÚ, nebudú môcť počas určeného obdobia opätovne vstúpiť do žiadneho členského štátu EÚ.

Členské štáty majú na základe smernice povinnosť vydať zákaz vstupu v dvoch „kvalifikovaných“ prípadoch: i) ak sa nestanovila lehota na dobrovoľný odchod; a ii) ak sa nesplnila povinnosť návratu.

Vo všetkých ostatných prípadoch sa k rozhodnutiam o návrate môže pripojiť zákaz vstupu.

Dĺžka trvania zákazu vstupu sa musí určiť s náležitým zohľadnením všetkých relevantných okolností konkrétneho prípadu. V zásade by nemala presiahnuť päť rokov. Zákaz vstupu možno vydať na dlhšie obdobie iba v prípadoch vážnej hrozby pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť.

Pravidlá vydávania zákazov vstupu vzťahujúcich sa na návrat v zmysle smernice o návrate sa nedotýkajú zákazov vstupu vydaných na účely nesúvisiace s migráciou, ako sú napríklad zákazy vstupu pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí spáchali závažné trestné činy alebo pri ktorých existujú zjavné náznaky, že majú zámer spáchať takýto čin [pozri článok 24 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 (58) (ďalej len „nariadenie o SIS II“)], alebo zákazy vstupu, ktoré predstavujú reštriktívne opatrenie prijaté v súlade s kapitolou 2 hlavy V Zmluvy o EÚ vrátane opatrení, ktorými sa vykonávajú zákazy cestovania vydané Bezpečnostnou radou OSN.

11.1.   Účinok na celú EÚ

Zákazom vstupu sa zakazuje vstup na územie všetkých členských štátov: zo znenia odôvodnenia 14 smernice o návrate a zo systematického porovnania všetkých jazykových verzií smernice (najmä znení v anglickom a francúzskom jazyku) je jasné, že zákaz vstupu sa vzťahuje na vstup na územie všetkých členských štátov a pobyt na ňom. Dánske znenie, v ktorom sa používa jednotné číslo (
  „ophold på en medlemsstats“
  ) obsahuje evidentnú chybu prekladu. Účinok zákazu vstupu na celú EÚ je jednou z kľúčových pridaných európskych hodnôt smernice. V rozhodnutí o zákaze vstupu vydanom štátnemu príslušníkovi tretej krajiny sa musí účinok zákazu vstupu na celú EÚ jasne uviesť.

Zákazy vstupu sú záväzné pre všetky členské štáty viazané smernicou o návrate, teda všetky členské štáty (okrem Spojeného kráľovstva a Írska), plus krajiny pridružené k schengenskému priestoru (Švajčiarsko, Nórsko, Island a Lichtenštajnsko).

Informovanie ostatných členských štátov o vydaných zákazoch vstupu: je dôležité informovať ostatné členské štáty o všetkých zákazoch vstupu, ktoré boli vydané. Hlavným, nie však výhradným, prostriedkom informovania ostatných členských štátov o existencii zákazu vstupu a zabezpečenia jeho úspešného presadzovania, je zadanie zápisu o zákaze vstupu do systému SIS na základe uplatnenia článku 24 ods. 3 nariadenia o SIS II. Členské štáty by teda mali zabezpečiť, aby sa do systému SIS systematicky zadávali zápisy o zákazoch vstupu. Čo sa týka tých členských štátov, ktoré nemajú prístup k systému SIS, výmenu informácií možno dosiahnuť prostredníctvom iných kanálov (napríklad dvojstranných kontaktov).

Vydávanie výlučne vnútroštátnych zákazov vstupu: vydávanie výlučne vnútroštátnych zákazov vstupu v súvislosti s migráciou nie je zlučiteľné so smernicou o návrate. Vo vnútroštátnych právnych predpisoch sa musí stanoviť, že zákazmi vstupu vydanými v spojení s rozhodnutiami o návrate sa zakazuje vstup a pobyt vo všetkých členských štátoch, napríklad stanovením povinnosti systematicky zadávať všetky takéto zákazy vstupu do systému SIS. Ak má však štátny príslušník tretej krajiny, na ktorého sa vzťahuje zákaz vstupu vydaný v členskom štáte A, povolenie na pobyt vydané v členskom štáte B, a ak si členský štát B neželá toto povolenie zrušiť, členský štát A po konzultácii na základe článku 25 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, na ktorý sa odkazuje v článku 11 ods. 4 smernice o návrate, zruší zákaz vstupu do EÚ, môže však dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny zapísať do svojho vnútroštátneho zoznamu zápisov v zmysle článku 25 ods. 2 poslednej vety Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda (lex specialis) (pozri aj oddiel 11.8).

11.2.   Používanie systému SIS II

Registrácia zákazov vstupu v systéme SIS: členské štáty môžu podľa aktuálne platných právnych predpisov registrovať zápisy týkajúce sa zákazov vstupu vydaných v súlade so smernicou o návrate v systéme SIS, nie je to však ich povinnosť. Členské štáty by to však mali systematicky uskutočňovať, aby mohol európsky rozmer zákazov vstupu vydaných na základe smernice o návrate nadobudnúť plný účinok.

Vzťah medzi trojročným preskúmaním zápisov vložených do systému SIS (na základe článku 112 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, a článku 29 nariadenia o SIS II) a dĺžkou zákazu vstupu stanovenou na základe smernice o návrate: preskúmanie zápisov vložených do systému SIS je procedurálnou požiadavkou, ktorej cieľom je zaistiť, že sa zápisy budú uchovávať len počas obdobia potrebného na dosiahnutie účelu, na ktorý boli vložené. Nemá vplyv na vecné rozhodnutie členských štátov stanoviť dĺžku zákazu vstupu v súlade s ustanoveniami smernice o návrate. Ak bude v čase trojročného preskúmania zákaz vstupu uložený na základe smernice o návrate stále platný (zákaz bol napríklad uložený na päťročné obdobie a medzitým nebol zrušený), členské štáty môžu uchovávať zápis v systéme SIS počas zostávajúceho dvojročného obdobia, ak bude zápis stále potrebný z hľadiska platných kritérií posudzovania, teda článku 11 smernice o návrate v spojení s článkom 112 ods. 4 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, alebo článkom 29 ods. 4 nariadenia o SIS II.

11.3.   Procesné otázky

Vydávanie zákazov vstupu pri odchode na hranici v konaní v neprítomnosti (napríklad v prípadoch osôb, ktoré prekročili povolenú dĺžku víz a ktoré sa krátko pred odchodom samy dostavili na hraničnú kontrolu na letisku): členským štátom nič nebráni v začatí konania o návrate, ak sa dozvedia o prekročení dĺžky pobytu povolenej na základe víz, a vo vydaní rozhodnutia o návrate (pozri oddiel 5.1) spolu so zákazom vstupu v konaní v neprítomnosti, ak:

| 1. | sa vo vnútroštátnom správnom práve stanovuje možnosť konania v neprítomnosti a |
| --- | --- |

1.

sa vo vnútroštátnom správnom práve stanovuje možnosť konania v neprítomnosti a

| 2. | tieto vnútroštátne postupy sú v súlade so všeobecnými zásadami práva Únie, ako aj so základnými právami zakotvenými v Charte základných práv Európskej únie, najmä právom byť vypočutý, právom na účinný opravný prostriedok a právom na spravodlivý proces. |
| --- | --- |

2.

tieto vnútroštátne postupy sú v súlade so všeobecnými zásadami práva Únie, ako aj so základnými právami zakotvenými v Charte základných práv Európskej únie, najmä právom byť vypočutý, právom na účinný opravný prostriedok a právom na spravodlivý proces.

Vydanie zákazu vstupu navrátilcom, ktorí v momente odchodu nesplnili povinnosť návratu v lehote na dobrovoľný odchod: zákaz vstupu sa uloží v neskoršej fáze (napríklad pri odchode) ako doplnkový a následný prvok už vydaného rozhodnutia o návrate v prípade, ak navrátilec nesplnil povinnosť návratu v lehote na dobrovoľný odchod.

Prítomnosť na území členského štátu: základným predpokladom na vydanie rozhodnutia o návrate a sprievodného zákazu vstupu je nelegálny pobyt. Osobám, ktoré sa nezdržiavajú na území členského štátu, nemôže členský štát vydať rozhodnutie o návrate a sprievodný zákaz vstupu. V prípade, že daná osoba utiekla (napríklad po doručení zamietavého rozhodnutia o žiadosti o azyl), no stále sa predpokladá, že je prítomná na území dotknutého členského štátu, sa na základe vnútroštátnych právnych predpisov môže prijať rozhodnutie o návrate (vrátane zákazu vstupu) v konaní v neprítomnosti.

Nelegálny pobyt v minulosti: členské štáty nemôžu vydať rozhodnutie o návrate a sprievodný zákaz vstupu v súlade so smernicou o návrate osobám, ktoré nie sú prítomné na ich území, a to ani štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sa predtým (v minulosti) zdržiavali neoprávnene a ktorí sa vrátili do tretej krajiny pred odhalením ich nelegálneho pobytu. Ak tieto osoby opätovne vstúpia do členského štátu a prijmú sa opatrenia na základe smernice o návrate (rozhodnutie o návrate, zákaz vstupu), môže (môžu) sa predchádzajúci nelegálny pobyt (nelegálne pobyty) pri stanovení dĺžky zákazu vstupu zohľadniť ako priťažujúca okolnosť. Ako priťažujúca okolnosť pri stanovovaní dĺžky zákazu vstupu sa môžu zohľadniť aj predchádzajúce nelegálne pobyty na území iných členských štátov.

11.4.   Dôvody vydania zákazov vstupu

Členské štáty majú na základe smernice o návrate povinnosť vydať zákazu vstupu v dvoch „kvalifikovaných“ prípadoch:

| 1. | ak sa nestanovila lehota na dobrovoľný odchod alebo |
| --- | --- |

1.

ak sa nestanovila lehota na dobrovoľný odchod alebo

| 2. | ak sa nesplnila povinnosť návratu. |
| --- | --- |

2.

ak sa nesplnila povinnosť návratu.

Vo všetkých ostatných prípadoch (všetky rozhodnutia o návrate prijaté na základe smernice o návrate, ktoré nepatria k týmto dvom „kvalifikovaným“ prípadom) možno k rozhodnutiam o návrate pripojiť zákaz vstupu. To znamená, že zákaz vstupu možno uložiť aj v prípade, ak osoba odišla dobrovoľne. Členské štáty však majú v tomto ohľade možnosť vlastného uváženia a vyzývajú sa, aby ho využívali spôsobom, ktorý podporuje dobrovoľný odchod.

11.5.   Dĺžka trvania zákazov vstupu

Dĺžka trvania zákazu vstupu sa stanoví v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorými sa transponuje smernica o návrate, s náležitým zohľadnením všetkých relevantných okolností konkrétneho prípadu. Pri stanovení dĺžky trvania zákazu vstupu by sa mali zohľadniť najmä priťažujúce alebo poľahčujúce okolnosti, ktoré sú známe vydávajúcemu orgánu, ako napríklad, či:

| — | sa na štátneho príslušníka tretej krajiny už v minulosti vzťahovalo rozhodnutie o návrate alebo rozhodnutie o odsune, |
| --- | --- |

—

sa na štátneho príslušníka tretej krajiny už v minulosti vzťahovalo rozhodnutie o návrate alebo rozhodnutie o odsune,

| — | štátny príslušník tretej krajiny už v minulosti prijal pomoc v súvislosti s dobrovoľným odchodom a/alebo pomoc pri reintegrácii, |
| --- | --- |

—

štátny príslušník tretej krajiny už v minulosti prijal pomoc v súvislosti s dobrovoľným odchodom a/alebo pomoc pri reintegrácii,

| — | štátny príslušník tretej krajiny vstúpil počas platnosti zákazu vstupu bez povolenia na územie členského štátu, |
| --- | --- |

—

štátny príslušník tretej krajiny vstúpil počas platnosti zákazu vstupu bez povolenia na územie členského štátu,

| — | štátny príslušník tretej krajiny spolupracoval alebo prejavoval neochotu spolupracovať v konaní o návrate, |
| --- | --- |

—

štátny príslušník tretej krajiny spolupracoval alebo prejavoval neochotu spolupracovať v konaní o návrate,

| — | štátny príslušník tretej krajiny preukázal vôľu odísť dobrovoľne. |
| --- | --- |

—

štátny príslušník tretej krajiny preukázal vôľu odísť dobrovoľne.

Vo všeobecnosti platí, že dĺžka trvania zákazu vstupu nesmie prekročiť päť rokov. Členské štáty musia pri stanovovaní konkrétnej dĺžky zákazu vstupu vykonať individuálne preskúmanie všetkých príslušných okolností a rešpektovať zásadu primeranosti. Členský štát môže ako všeobecné usmernenie pre svoje správne orgány stanoviť rôzne časové rámce pre jednotlivé kategórie typických prípadov, ako napríklad tri roky ako štandardné pravidlo, päť rokov pri priťažujúcich okolnostiach (napríklad opakované porušenia právnych predpisov v oblasti migrácie) a jeden rok pri poľahčujúcich okolnostiach (napríklad porušenia spáchané iba z nedbalosti), musí však zaistiť, že každý prípad sa bude posudzovať individuálne v súlade so zásadou primeranosti. Členské štáty môžu vo svojich vnútroštátnych právnych alebo správnych predpisoch stanoviť všeobecné kritériá, ktoré sa zohľadnia pri každom individuálnom stanovení dĺžky zákazu vstupu v súlade s článkom 11 ods. 2 smernice o návrate.

Závažná hrozba pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť: v prípadoch závažnej hrozby pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť možno zákazy vstupu vydať na obdobie dlhšie ako päť rokov. Faktormi, ktoré môžu členské štáty zohľadniť pri zisťovaní tejto hrozby, môžu byť trestné činy, ako aj závažné správne priestupky (napríklad opakované použitie falošných dokladov totožnosti, opakované a úmyselné porušovanie právnych predpisov v oblasti migrácie). Žiadny z týchto faktorov sa však nemôže považovať za faktor, ktorý by automaticky a sám osebe predstavoval hrozbu pre verejný poriadok: členské štáty musia vždy vykonať individuálne preskúmanie všetkých relevantných okolností a rešpektovať zásadu primeranosti.

Čo sa týka presného významu tohto pojmu, v smernici o návrate nie je uvedené jeho vymedzenie a judikatúra Súdneho dvora o používaní tohto pojmu v iných smerniciach o migrácii a v súvislosti s voľným pohybom sa v kontexte smernice o návrate priamo neuplatňuje, keďže predmetná problematika, ako aj súvislosti sú rozdielne. Isté usmernenie však môžu poskytnúť určité aspekty obsiahnuté v judikatúre Súdneho dvora (najmä vzhľadom na horizontálne pojmy, ako je napríklad primeranosť a potrebný účinok smerníc): Komisia v oddiele 3 oznámenia o usmernení na lepšiu transpozíciu a uplatňovanie smernice 2004/38/ES o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov
   (59) uviedla podrobné usmernenie týkajúce sa výkladu pojmu „verejný poriadok“ a „verejná bezpečnosť“ v súvislosti s voľným pohybom. Z výsledkov prieskumu ad hoc (140) v rámci EMS o chápaní pojmov „verejný poriadok“ a „verejná bezpečnosť“
  možno navyše získať porovnávacie informácie o výkladoch, ktoré týmto pojmom prisudzujú členské štáty v súvislosti s migráciou. Súdny dvor v bode 48 svojho rozsudku vo veci C-554/13, Zh. a O., v ktorom sa zaoberal pojmom „verejný poriadok“ v súvislosti so smernicou o návrate (pozri oddiel 6.3.), výslovne potvrdil, že je možná analógia s jeho judikatúrou o smernici 2004/38/ES (rozsudok vo veci C-430/10, Gaydarov (60), bod 32).

Dĺžka trvania zákazov vstupu z dôvodu verejného poriadku: dĺžku trvania zákazov vstupu z dôvodu verejného poriadku je potrebné stanoviť individuálne s prihliadnutím na závažnosť trestných činov, ktoré spáchali štátni príslušníci tretích krajín, súvisiace riziká pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť, ako aj individuálnu situáciu dotknutých osôb. V každom prípade sa musí rešpektovať zásada primeranosti. Systematické vydávanie celoživotných zákazov vstupu vo všetkých prípadoch týkajúcich sa verejného poriadku bez rozlišovania okolností individuálneho prípadu (napríklad závažnosti trestných činov, rizík) je v rozpore so smernicou. Členský štát môže pre kategórietypických prípadov stanoviť rôzne časové rámce, napríklad 10 rokov ako všeobecné štandardné pravidlo pre prípady týkajúce sa verejného poriadku a 20 rokov v obzvlášť závažných prípadoch. Členské štáty by mali stanoviť možnosť preskúmania rozhodnutia o zákaze vstupu, a najmä existencie podmienok, ktoré ho opodstatňujú, a to buď ex officio, alebo na základe žiadosti dotknutej osoby.

Ďalšie objasnenie:

| | Zákaz neobmedzených zákazov vstupu: hlavným prvkom rozhodnutia o zákaze vstupu je dĺžka trvania zákazu vstupu. V každom jednotlivom prípade sa musí stanoviť vopred ex officio. Súdny dvor to výslovne potvrdil vo svojom rozsudku vo veci C-297/12, Filev a Osmani (body 27 a 34): „Treba konštatovať, že zo znenia“ dĺžka trvania zákazu vstupu sa určí „jednoznačne vyplýva, že členské štáty sú povinné časovo obmedziť účinky každého zákazu vstupu v zásade najviac na päť rokov, a to bez ohľadu na to, či dotknutý štátny príslušník tretieho štátu podal žiadosť v tomto zmysle. [...] že článok 11 ods. 2 smernice 2008/115/ES sa má vykladať v tom zmysle, že bráni vnútroštátnej právnej úprave [...], ktorá obmedzenie dĺžky zákazu vstupu podriaďuje tomu, aby dotknutý štátny príslušník tretieho štátu podal žiadosť o toto obmedzenie.“ |
| --- | --- |

Zákaz neobmedzených zákazov vstupu: hlavným prvkom rozhodnutia o zákaze vstupu je dĺžka trvania zákazu vstupu. V každom jednotlivom prípade sa musí stanoviť vopred ex officio. Súdny dvor to výslovne potvrdil vo svojom rozsudku vo veci C-297/12, Filev a Osmani (body 27 a 34): „Treba konštatovať, že zo znenia“ dĺžka trvania zákazu vstupu sa určí „jednoznačne vyplýva, že členské štáty sú povinné časovo obmedziť účinky každého zákazu vstupu v zásade najviac na päť rokov, a to bez ohľadu na to, či dotknutý štátny príslušník tretieho štátu podal žiadosť v tomto zmysle. [...] že článok 11 ods. 2 smernice 2008/115/ES sa má vykladať v tom zmysle, že bráni vnútroštátnej právnej úprave [...], ktorá obmedzenie dĺžky zákazu vstupu podriaďuje tomu, aby dotknutý štátny príslušník tretieho štátu podal žiadosť o toto obmedzenie.“

| | Okamih, od ktorého začína plynúť čas: v smernici o návrate sa výslovne nestanovuje, odkedy sa začína počítať obdobie uplatňovania zákazu vstupu. Súdny dvor však túto otázku objasňuje vo veci C-225/16, Ouhrami (61). |
| --- | --- |

Okamih, od ktorého začína plynúť čas: v smernici o návrate sa výslovne nestanovuje, odkedy sa začína počítať obdobie uplatňovania zákazu vstupu. Súdny dvor však túto otázku objasňuje vo veci C-225/16, Ouhrami (61).

| | Súdny dvor objasnil, že určenie začiatku zákazu vstupu sa nemôže ponechať na uváženie každého členského štátu, keďže tým by sa oslabil cieľ smernice o návrate a účel zákazov vstupu. Súdny dvor dospel k záveru, že „zo znenia, štruktúry a cieľa smernice 2008/115/ES teda vyplýva, že obdobie trvania zákazu vstupu začína plynúť až odo dňa, kedy dotknutá osoba skutočne opustila územie členských štátov“ (bod 53). Keby sa totiž zákaz vstupu začal uplatňovať už pred skutočným odchodom štátneho príslušníka tretej krajiny, jeho trvanie by sa neprimerane skrátilo. |
| --- | --- |

Súdny dvor objasnil, že určenie začiatku zákazu vstupu sa nemôže ponechať na uváženie každého členského štátu, keďže tým by sa oslabil cieľ smernice o návrate a účel zákazov vstupu. Súdny dvor dospel k záveru, že „zo znenia, štruktúry a cieľa smernice 2008/115/ES teda vyplýva, že obdobie trvania zákazu vstupu začína plynúť až odo dňa, kedy dotknutá osoba skutočne opustila územie členských štátov“ (bod 53). Keby sa totiž zákaz vstupu začal uplatňovať už pred skutočným odchodom štátneho príslušníka tretej krajiny, jeho trvanie by sa neprimerane skrátilo.

| | Súdny dvor preto rozhodol, že „dĺžka trvania zákazu vstupu [...] sa má počítať od dátumu, kedy dotknutá osoba skutočne opustila územie členských štátov“ (bod 58). |
| --- | --- |

Súdny dvor preto rozhodol, že „dĺžka trvania zákazu vstupu [...] sa má počítať od dátumu, kedy dotknutá osoba skutočne opustila územie členských štátov“ (bod 58).

| | Členské štáty by mali zaviesť prostriedky na potvrdenie a overenie skutočného dátumu odchodu štátnych príslušníkov tretích krajín (pozri oddiely 6.4 a 6.6), aby sa zabezpečilo, že zákazy vstupu sa začnú uplatňovať v okamihu, keď naozaj opustia územie členských štátov. |
| --- | --- |

Členské štáty by mali zaviesť prostriedky na potvrdenie a overenie skutočného dátumu odchodu štátnych príslušníkov tretích krajín (pozri oddiely 6.4 a 6.6), aby sa zabezpečilo, že zákazy vstupu sa začnú uplatňovať v okamihu, keď naozaj opustia územie členských štátov.

11.6.   Zrušenie/skrátenie/pozastavenie zákazov vstupu

Právny základ: smernica o návrate – článok 11 ods. 3

Pododsek 1: Členské štáty zvážia zrušenie alebo pozastavenie zákazu vstupu v prípade, ak štátny príslušník tretej krajiny, ktorému bol podľa odseku 1 druhého pododseku tento zákaz vstupu uložený, môže dokázať, že opustil územie členského štátu v plnom súlade s rozhodnutím o návrate.

Možnosť pozastaviť alebo zrušiť zákaz vstupu v tých prípadoch, v ktorých navrátilec opustil územie členského štátu v plnom súlade s rozhodnutím o návrate (najmä počas udelenej lehoty na dobrovoľný odchod), by sa mala použiť ako stimul podnecujúci k dobrovoľnému odchodu. Členské štáty vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch a správnych postupoch stanovia možnosť požiadať o zrušenie alebo pozastavenie zákazu vstupu za týchto okolností. Malo by sa vynaložiť úsilie na to, aby mal navrátilec k takýmto postupom jednoduchý prístup a aby tieto postupy fungovali v praxi. Navrátilec má rôzne možnosti, pokiaľ ide o poskytnutie dôkazu týkajúceho sa jeho odchodu z územia EÚ, ako napríklad: pečiatka pri výstupe v pase navrátilca, údaje v národných systémoch pohraničnej stráže alebo ohlásenie sa navrátilca na konzulárnom zastúpení členského štátu v tretej krajine.

Skrátenie zákazov vstupu: členské štáty majú možnosť skrátiť existujúci zákaz vstupu za okolností uvedených v článku 11 ods. 3 smernice o návrate. Možnosť členských štátov zrušiť zákaz vstupu na základe článku 11 ods. 3 možno chápať aj tak, že zahŕňa čiastočné zrušenie (t. j. skrátenie) zákazu vstupu.

Pododsek 2: Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1 prvý pododsek písm. b) a pod podmienkou, že dotknutý štátny príslušník tretej krajiny nepredstavuje hrozbu pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť, sa zákaz vstupu neukladá obetiam obchodovania s ľuďmi, ktorým bolo udelené povolenie na pobyt v zmysle smernice 2004/81/ES.

Obetiam obchodovania s ľuďmi, ktorým bolo udelené povolenie na pobyt v súlade so smernicou 2004/81/ES, by nemal byť uložený zákaz vstupu, iba ak by dotknutá osoba nesplnila povinnosť návratu v rámci lehoty na dobrovoľný odchod, alebo ak dotknutá osoba predstavuje hrozbu pre verejný poriadok. Toto pravidlo sa vzťahuje len na obdobia nelegálneho pobytu nasledujúce bezprostredne po legálnom pobyte podľa smernice 2004/81/ES a nevytvára sa ním celoživotná výnimka pre niekdajších držiteľov takýchto povolení.

Pododsek 3: Členské štáty môžu v jednotlivých prípadoch z humanitárnych dôvodov zákaz vstupu neuložiť, zrušiť alebo pozastaviť.

Členské štáty sa môžu slobodne rozhodnúť nevydať zákazy vstupu v individuálnych prípadoch, najmä v povinných prípadoch predpokladaných v článku 11 ods. 1 písm. a) a b) smernice o návrate, a to iba z humanitárnych dôvodov; takéto dôvody sa musia určiť na vnútroštátnej úrovni. Členské štáty môžu zrušiť alebo pozastaviť platnosť existujúcich zákazov vstupu z humanitárnych dôvodov.

Toto nepovinné ustanovenie poskytuje členským štátom možnosť využiť ho v súlade s ich vnútroštátnymi právnymi predpismi a správnymi postupmi.

Pododsek 4: Členské štáty môžu v jednotlivých prípadoch alebo v určitých kategóriách prípadov zákaz vstupu zrušiť alebo pozastaviť z iných dôvodov.

Členské štáty majú možnosť zrušiť alebo pozastaviť platnosť existujúcich zákazov vstupu z dôvodov iných než humanitárne dôvody, ktoré sa stanovia na vnútroštátnej úrovni.

V prípadoch humanitárnych katastrof (ako napríklad zemetrasenia, iné prírodné katastrofy alebo ozbrojené konflikty) v tretích krajinách, ktoré môžu viesť k hromadnému prílevu vysídlených osôb, môže formálne konanie týkajúce sa zrušenia zákazov vstupu v jednotlivých prípadoch trvať príliš dlho a byť neuskutočniteľné. Existuje teda možnosť stanoviť horizontálne pozastavenie alebo zrušenie existujúcich zákazov vstupu týkajúcich sa dotknutých skupín osôb.

Potreba zrušiť zákazy vstupu právoplatne vydané podľa smernice o návrate môže vzniknúť aj vo vzťahu k štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí by mohli neskôr preukázať, že požívajú právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie, napríklad na základe toho, že sa stali rodinnými príslušníkmi občanov EÚ/EHP/Švajčiarska, na ktorých sa vzťahuje článok 21 ZFEÚ alebo smernica 2004/38/ES.

11.7.   Sankcie za nedodržanie zákazu vstupu

Členské štáty by mali pri zvažovaní dĺžky trvania ďalšieho zákazu vstupu vziať do úvahy nedodržanie zákazu vstupu. V tejto súvislosti sa v odôvodnení 14 smernice o návrate výslovne stanovuje, že „dĺžka trvania zákazu vstupu by sa mala určiť s náležitým ohľadom na všetky relevantné okolnosti konkrétneho prípadu a spravidla by nemala presiahnuť 5 rokov. V tejto súvislosti by sa mala osobitne zohľadniť skutočnosť, že na príslušného štátneho príslušníka tretej krajiny sa už vzťahovalo viac ako jedno rozhodnutie o návrate alebo odsune alebo tento štátny príslušník vstúpil na územie členského štátu počas platnosti zákazu vstupu“.

Členské štáty môžu podľa smernice o návrate stanoviť ďalšie sankcie v rámci vnútroštátneho správneho práva (napríklad pokutu) – s prihliadnutím na potrebný účinok smernice a príslušnej judikatúry, ktorú v tejto súvislosti vypracoval Súdny dvor. Členské štáty by pritom nemali rozlišovať medzi zákazmi vstupu, ktoré vydali ich vlastné vnútroštátne orgány a orgány iných členských štátov, keďže by sa tým ohrozila harmonizovaná koncepcia zákazu vstupu do celej EÚ podľa smernice o návrate.

Členské štáty môžu prijať trestnoprávne sankcie voči neoprávnene sa zdržiavajúcim štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí po svojom návrate nedodržali platný zákaz vstupu (rozsudok Súdneho dvora vo veci C-290/14, Celaj, pozri oddiel 4).

V článku 11 ods. 5 smernice o návrate sa vysvetľuje, že ustanovenia o zákazoch vstupu vzťahujúcich sa na návrat sa uplatňujú bez toho, aby bolo dotknuté právo na medzinárodnú ochranu v rámci acquis Únie v oblasti azylu: to znamená, že zákazmi vstupu, vydanými v minulosti na základe smernice o návrate, sa nemôže nikdy odôvodňovať návrat alebo sankcionovanie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí majú povolenie na vstup alebo pobyt v EÚ ako žiadatelia o azyl alebo osoby s postavením medzinárodnej ochrany – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-290/14, Celaj (bod 32). Takéto zákazy vstupu by sa mali pozastaviť (počas prebiehajúceho konania o azyle) alebo zrušiť (po poskytnutí medzinárodnej ochrany).

11.8.   Konzultácia medzi členskými štátmi

Právny základ: smernica o návrate – článok 11 ods. 4; Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda – článok 25

Ak členský štát zvažuje udelenie povolenia na pobyt alebo iného povolenia, ktorým sa poskytuje právo na pobyt štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, na ktorého sa vzťahuje zákaz vstupu vydaný v inom členskom štáte, najprv sa poradí s členským štátom, ktorý vydal zákaz vstupu, a zohľadní jeho záujmy v súlade s článkom 25 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda.

V článku 25 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, sa stanovuje:

| 1. | Ak členský štát zvažuje udelenie povolenia na pobyt, uskutoční systematické vyhľadávanie v Schengenskom informačnom systéme. Ak členský štát zamýšľa udeliť povolenie na pobyt cudzincovi, na ktorého bol vydaný zápis na účely odopretia vstupu, prekonzultuje to najskôr s členským štátom, ktorý vydal zápis, a zohľadní jeho záujmy; povolenie na pobyt sa udelí len v prípade závažných, najmä humanitárnych dôvodov, alebo na základe medzinárodných záväzkov.


  Pokiaľ sa udelí povolenie na pobyt, členský štát, ktorý vydal zápis, tento zápis zruší, avšak môže dotknutého cudzinca zapísať do svojho vnútroštátneho zoznamu zápisov. |
| --- | --- |

1.

Ak členský štát zvažuje udelenie povolenia na pobyt, uskutoční systematické vyhľadávanie v Schengenskom informačnom systéme. Ak členský štát zamýšľa udeliť povolenie na pobyt cudzincovi, na ktorého bol vydaný zápis na účely odopretia vstupu, prekonzultuje to najskôr s členským štátom, ktorý vydal zápis, a zohľadní jeho záujmy; povolenie na pobyt sa udelí len v prípade závažných, najmä humanitárnych dôvodov, alebo na základe medzinárodných záväzkov.

Pokiaľ sa udelí povolenie na pobyt, členský štát, ktorý vydal zápis, tento zápis zruší, avšak môže dotknutého cudzinca zapísať do svojho vnútroštátneho zoznamu zápisov.

| 1a. | Pred vydaním zápisu na účely odopretia vstupu v zmysle článku 96 nahliadnu členské štáty do svojich vnútroštátnych záznamov o udelených dlhodobých vízach alebo povoleniach na pobyt. |
| --- | --- |

1a.

Pred vydaním zápisu na účely odopretia vstupu v zmysle článku 96 nahliadnu členské štáty do svojich vnútroštátnych záznamov o udelených dlhodobých vízach alebo povoleniach na pobyt.

| 2. | Pokiaľ vyjde najavo, že cudzinec, ktorý disponuje platným povolením na pobyt udeleným jednou zo zmluvných strán, je uvedený na zozname odmietnutia vstupu, zmluvná strana, ktorá zápis vykonala, konzultuje zmluvnú stranu, ktorá udelila povolenie na pobyt, aby preverila, či existujú dostatočné dôvody na zrušenie povolenia na pobyt.


  V prípade, že povolenie na pobyt nebude zrušené, zmluvná strana, ktorá zápis vydala, zápis zruší a môže zapísať dotyčného cudzinca do vnútroštátneho zoznamu zápisov. |
| --- | --- |

2.

Pokiaľ vyjde najavo, že cudzinec, ktorý disponuje platným povolením na pobyt udeleným jednou zo zmluvných strán, je uvedený na zozname odmietnutia vstupu, zmluvná strana, ktorá zápis vykonala, konzultuje zmluvnú stranu, ktorá udelila povolenie na pobyt, aby preverila, či existujú dostatočné dôvody na zrušenie povolenia na pobyt.

V prípade, že povolenie na pobyt nebude zrušené, zmluvná strana, ktorá zápis vydala, zápis zruší a môže zapísať dotyčného cudzinca do vnútroštátneho zoznamu zápisov.

| 3. | Odseky 1 a 2 sa uplatňujú aj na dlhodobé víza. |
| --- | --- |

3.

Odseky 1 a 2 sa uplatňujú aj na dlhodobé víza.

Článok 25 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, je priamo uplatniteľným ustanovením a členské štáty ho môžu uplatňovať bez transponovania do vnútroštátnych právnych predpisov.

Zrušiť zákaz vstupu môže len členský štát, ktorý ho vydal (členský štát A). Ak sa iný členský štát (členský štát B) rozhodne vydať tej istej osobe povolenie na pobyt alebo nezrušiť existujúce povolenie (po uskutočnení konzultácie s členským štátom, ktorý vydal zákaz vstupu), členský štát A je povinný zrušiť zápis (článok 25 ods. 2 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda) – napriek tomu však môže štátneho príslušníka tretej krajiny zapísať do svojho vnútroštátneho zoznamu zápisov. Pred vydaním povolenia na pobyt alebo rozhodnutím o jeho nezrušení (napríklad na účely zlúčenia rodiny) musí členský štát B zvážiť a zohľadniť dôvody tvoriace základ existujúceho zákazu vstupu, ktorý vydal členský štát A, ako aj záujmy tohto členského štátu. Aby mohol členský štát B náležite zvážiť základné dôvody zákazu vstupu, je dôležité, aby členský štát A včas poskytol príslušné informácie členskému štátu B.

Tie členské štáty, ktoré zatiaľ neuplatňujú schengenské pravidlá v plnom rozsahu, a preto (ešte) nemôžu priamo uplatniť článok 25 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, by mali napriek tomu vychádzať zo zmyslu článku 11 ods. 4 smernice o návrate a kontaktovať – ak sa dozvedia (prostredníctvom akéhokoľvek zdroja informácií vrátane informácií od žiadateľa), že na danú osobu sa vzťahuje zákaz vstupu vydaný v inom členskom štáte – orgány, ktoré zákaz vstupu vydali. Členské štáty by sa mali, predtým ako určitej osobe vydajú povolenie na pobyt, snažiť o „zohľadnenie záujmu“ členského štátu, ktorý zákaz vstupu vydal.

11.9.   
  „Historické“ zákazy vstupu

„Historické“ zákazy vstupu vydané pred 24. decembrom 2010 je potrebné upraviť v súlade s normami stanovenými v článku 11 smernice o návrate, t. j. maximálne 5 rokov, individuálne posúdenie, povinnosť zrušiť/zvážiť zrušenie za osobitných okolností, ak majú účinky v období po 24. decembri 2010 a ak ešte nie sú v súlade s hmotnoprávnymi zárukami stanovenými v článku 11.

Úprava by sa mala vykonať kedykoľvek na základe žiadosti dotknutej osoby, alebo ex officio čo najskôr a v každom prípade najneskôr pri pravidelnom (trojročnom) preskúmaní zákazov vstupu, ako sa predpokladá v prípade zápisov do systému SIS.

V rozsudku vo veci C-297/12, Filev a Osmani (body 39 – 41 a 44), Súdny dvor výslovne objasnil: „V tejto súvislosti treba hneď na úvod uviesť, že táto smernica neobsahuje žiadne ustanovenie stanovujúce prechodný režim pre rozhodnutia o zákaze vstupu prijaté pred jej uplatňovaním. Z ustálenej judikatúry Súdneho dvora však vyplýva, že nové pravidlo sa uplatní bezprostredne v budúcnosti na následky situácie, ku ktorej došlo počas účinnosti predchádzajúcej právnej úpravy [...]. Z toho vyplýva, že smernica 2008/115/ES sa uplatňuje odo dňa svojho uplatňovania v dotknutom členskom štáte na budúce účinky rozhodnutí o zákaze vstupu prijatých na základe vnútroštátnych právnych predpisov platných pred týmto dňom. [...] Z toho vyplýva, že článok 11 ods. 2 smernice 2008/115/ES bráni zachovaniu časovo neobmedzených účinkov zákazu vstupu uložených pred dňom začatia uplatňovania smernice 2008/115/ES [...] na dlhšie obdobie, ako je maximálna dĺžka zákazu stanovená v tomto ustanovení, s výnimkou prípadu, keď také zákazy vstupu boli uložené v prípade štátnych príslušníkov tretích štátov, ktorí predstavujú vážnu hrozbu pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť.“

12.   PROCESNÉ ZÁRUKY

12.1.   Právo na dobrú správu vecí verejných a právo na vypočutie

Právo na dobrú správu vecí verejných je základným právom uznaným ako všeobecná zásada práva EÚ a je zakotvené v Charte základných práv Európskej únie, ktorá tvorí neoddeliteľnú súčasť právneho poriadku EÚ. Toto právo zahŕňa právo každej osoby na vypočutie pred prijatím akéhokoľvek individuálneho opatrenia, ktoré by ju mohlo nepriaznivo ovplyvniť alebo ktoré významne ovplyvňuje jej záujmy, ktoré je zároveň neoddeliteľnou súčasťou dodržiavania práva na obhajobu, ďalšej všeobecnej zásady práva EÚ.

Súdny dvor vo svojich rozsudkoch vo veciach C-383/13, G. a R. (62), a C-249/13, Boudjlida (63), poskytol dôležité objasnenie práva na vypočutie vo vzťahu k rozhodnutiam o návrate a o zaistení. Z týchto rozsudkov vyplýva, že členské štáty musia pri prijímaní rozhodnutí vzťahujúcich sa na návrat (t. j. rozhodnutie o návrate, rozhodnutia o zákazoch vstupu, rozhodnutia o odsune, príkaz na zaistenie) vždy dodržiavať ďalej uvedené záruky, hoci to nemusí byť výslovne uvedené v príslušných článkoch smernice o návrate:

| 1. | právo každej osoby na vypočutie pred prijatím akéhokoľvek individuálneho opatrenia, ktoré by sa jej mohlo nepriaznivo dotýkať; |
| --- | --- |

1.

právo každej osoby na vypočutie pred prijatím akéhokoľvek individuálneho opatrenia, ktoré by sa jej mohlo nepriaznivo dotýkať;

| 2. | právo každej osoby na prístup k jej spisu s cieľom analyzovať všetky dôkazy uvádzané proti nej, ktorý slúži na odôvodnenie rozhodnutia príslušného vnútroštátneho orgánu, za predpokladu rešpektovania oprávnených záujmov dôvernosti a služobného a obchodného tajomstva; |
| --- | --- |

2.

právo každej osoby na prístup k jej spisu s cieľom analyzovať všetky dôkazy uvádzané proti nej, ktorý slúži na odôvodnenie rozhodnutia príslušného vnútroštátneho orgánu, za predpokladu rešpektovania oprávnených záujmov dôvernosti a služobného a obchodného tajomstva;

| 3. | právo každej osoby využiť služby právneho poradcu pred prijatím rozhodnutia o návrate za predpokladu, že výkon tohto práva nemá vplyv na riadny priebeh konania o návrate a nenarúša účinné uplatňovanie smernice; táto povinnosť neznamená povinnosť členských štátov znášať náklady na túto pomoc; |
| --- | --- |

3.

právo každej osoby využiť služby právneho poradcu pred prijatím rozhodnutia o návrate za predpokladu, že výkon tohto práva nemá vplyv na riadny priebeh konania o návrate a nenarúša účinné uplatňovanie smernice; táto povinnosť neznamená povinnosť členských štátov znášať náklady na túto pomoc;

| 4. | povinnosť správnych orgánov venovať náležitú pozornosť pripomienkam dotknutej osoby a starostlivo a nestranne preskúmať všetky relevantné aspekty konkrétneho prípadu; |
| --- | --- |

4.

povinnosť správnych orgánov venovať náležitú pozornosť pripomienkam dotknutej osoby a starostlivo a nestranne preskúmať všetky relevantné aspekty konkrétneho prípadu;

| 5. | povinnosť správnych orgánov odôvodniť svoje rozhodnutia. |
| --- | --- |

5.

povinnosť správnych orgánov odôvodniť svoje rozhodnutia.

Členské štáty majú v praxi široký priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o spôsob udelenia práva na vypočutie: nerešpektovanie tohto práva má za následok neplatnosť rozhodnutia len v prípade, že by bol výsledok konania iný, keby bolo právo rešpektované (rozsudok Súdneho dvora vo veci C-383/13, G. a R., bod 38).

Okrem toho orgán členského štátu nemusí vypočuť štátneho príslušníka tretej krajiny osobitne vo veci rozhodnutia o návrate, ak po tom, čo tento orgán v predchádzajúcom konaní o azyle, pri ktorom sa plne rešpektovalo právo tejto osoby na vypočutie, stanovil, že daný štátny príslušník tretej krajiny sa zdržuje na území štátu neoprávnene, zvažuje prijatie rozhodnutia o návrate [rozsudok Súdneho dvora vo veci C-166/13, Mukarubega (64)]. Logika vo veci Mukarubega je takáto: „Právo byť vypočutý pred prijatím rozhodnutia o návrate nemožno využívať tak, aby bolo správne konanie neobmedzene obnovované, a to v záujme zachovania rovnováhy medzi základným právom dotknutej osoby byť vypočutá pred vydaním nepriaznivého rozhodnutia a povinnosťou členských štátov bojovať proti nezákonnému prisťahovalectvu.“

Túto logiku možno uplatniť aj v iných situáciách, ako sú prípady uvedené v článku 6 ods. 6 smernice o návrate (rozhodnutie o ukončení legálneho pobytu v kombinácii s rozhodnutím o návrate); jej súčasťou je aj to, že opakované posúdenie rizika porušenia zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia nie je potrebné, ak sa už dodržiavanie zásady posúdilo v predchádzajúcich konaniach, ak je posúdenie konečné a ak sa nezmenila individuálna situácia dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny. Zároveň by nemalo dochádzať k opakovanému posudzovaniu ďalších prvkov, na ktoré by sa bolo možné odvolávať s cieľom zabrániť návratu. Členské štáty by mali prijať opatrenia na zabránenie takýmto opakovaným posúdeniam, napríklad tým, že v maximálnej možnej miere zlúčia do jedného procesného kroku administratívne vypočutia vedené príslušnými vnútroštátnymi orgánmi na rôzne účely (napríklad obnovenie alebo udelenie povolenia na pobyt, stanovenie práva na vstup na územie členského štátu, konečné zamietavé rozhodnutie o žiadosti o medzinárodnú ochranu), a to za predpokladu, že sa pri tom v plnej miere dodrží právo na vypočutie. V tejto súvislosti možno na tento účel zaviesť aj inovačné nástroje, ako napríklad videokonferencie. Členské štáty musia zabezpečiť, aby uplatňovanie týchto opatrení nemalo za následok, že bude dotknuté dodržiavanie procesných záruk, a mali by venovať osobitnú pozornosť osobám, ktoré potrebujú osobitné procesné záruky, najmä maloletým (pozri ďalej).

Právo na vypočutie zahŕňa aj právo na vypočutie vo veci možného uplatnenia článku 5 a článku 6 ods. 2 až 5 smernice o návrate a vo veci podrobných príprav na návrat, ako je lehota povolená na dobrovoľný odchod a otázka, či pôjde o dobrovoľný, alebo nútený návrat. Orgán však nesmie pred vypočutím upozorniť štátneho príslušníka tretej krajiny, že zamýšľa voči nemu prijať rozhodnutie o návrate, oznámiť mu informácie, z ktorých zamýšľa vychádzať pri odôvodnení tohto rozhodnutia, ani mu poskytnúť lehotu na rozmyslenie, za predpokladu, že štátny príslušník tretej krajiny mal možnosť účelne a efektívne uviesť svoj názor na otázku neoprávnenosti svojho pobytu a dôvody, ktoré môžu podľa vnútroštátneho práva opodstatniť neprijatie rozhodnutia o návrate zo strany uvedeného orgánu (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-249/13, Boudjlida).

Procesné záruky uvedené v článkoch 12 a 13 smernice o návrate by sa mali uplatňovať na všetky rozhodnutia týkajúce sa návratu a nesmú sa obmedziť na tri druhy rozhodnutí uvedené v článku 12 ods. 1 danej smernice.

Právo maloletej osoby na vypočutie v konaní o návrate, ktoré sa jej týka alebo má na ňu vplyv, sa musí rešpektovať. V súlade s článkom 12 Dohovoru o právach dieťaťa a pri zohľadnení všeobecnej pripomienky č. 12 Výboru OSN pre práva dieťaťa o práve dieťaťa na vypočutie (65) musia byť dotknuté maloleté osoby vypočuté buď priamo, alebo prostredníctvom zástupcu alebo vhodného orgánu; musí sa rešpektovať právo maloletých osôb na slobodné vyjadrenie vlastných názorov a ich názory sa musia riadne zohľadniť, a to s ohľadom na vek a vyspelosť, ako aj prípadné komunikačné ťažkosti, aby bolo ich vypočutie zmysluplné.

Na praktické zabezpečenie rešpektovania práva maloletej osoby na vypočutie by sa mali opatrenia prijaté členskými štátmi riadiť týmito základnými zásadami:

| — | vyjadrovanie názorov je možné, ale nie povinné, |
| --- | --- |

—

vyjadrovanie názorov je možné, ale nie povinné,

| — | právo na vypočutie by nemalo podliehať žiadnym vekovým alebo iným svojvoľným obmedzeniam, a to ani v právnych predpisoch či v praxi, |
| --- | --- |

—

právo na vypočutie by nemalo podliehať žiadnym vekovým alebo iným svojvoľným obmedzeniam, a to ani v právnych predpisoch či v praxi,

| — | maloletá osoba by mala byť vypočutá v prostredí, ktoré zodpovedá jej potrebám, |
| --- | --- |

—

maloletá osoba by mala byť vypočutá v prostredí, ktoré zodpovedá jej potrebám,

| — | prostriedky na účinné využitie práva na vypočutie by sa mali prispôsobiť úrovni chápania a schopnosti komunikovať, pričom by sa mali zohľadniť okolnosti daného prípadu, |
| --- | --- |

—

prostriedky na účinné využitie práva na vypočutie by sa mali prispôsobiť úrovni chápania a schopnosti komunikovať, pričom by sa mali zohľadniť okolnosti daného prípadu,

| — | pri úplnom zohľadnení potreby chrániť maloleté osoby pred ujmou by sa s nimi mal viesť rozhovor len tak často, ako je to nevyhnutné, |
| --- | --- |

—

pri úplnom zohľadnení potreby chrániť maloleté osoby pred ujmou by sa s nimi mal viesť rozhovor len tak často, ako je to nevyhnutné,

| — | umožnenie vyjadrenia názorov si v prípade maloletých osôb v obzvlášť zraniteľnom postavení môže vyžadovať osobitné opatrenia, medzi ktoré napríklad patrí poskytnutie tlmočníckych a prekladateľských služieb. |
| --- | --- |

—

umožnenie vyjadrenia názorov si v prípade maloletých osôb v obzvlášť zraniteľnom postavení môže vyžadovať osobitné opatrenia, medzi ktoré napríklad patrí poskytnutie tlmočníckych a prekladateľských služieb.

Zhromažďovanie informácií o prevádzačstve: Komisia v súlade s prioritami stanovenými v Akčnom pláne EÚ proti prevádzaniu migrantov na obdobie rokov 2015 – 2020
   (66), a najmä potrebou zlepšiť zber a výmenu informácií odporúča, aby členské štáty zaviedli vhodné mechanizmy s cieľom zaistiť systematický zber informácií od zadržaných štátnych príslušníkov tretích krajín v neregulárnej situácii, pričom budú plne rešpektovať základné práva a acquis Únie v oblasti azylu. Členské štáty sa vyzývajú, aby pri udeľovaní práva na vypočutie pred prijatím rozhodnutia o návrate vyzývali navrátilcov k tomu, aby poskytli informácie, ktoré môžu mať v súvislosti so spôsobom práce a s trasami sietí prevádzačov, ako aj väzbami na obchodovanie s ľuďmi a iné trestné činy, a informácie o finančných prevodoch. Informácie získané v tejto súvislosti by sa mali zhromažďovať a vymieňať medzi príslušnými orgánmi a agentúrami (pre prisťahovalectvo, hranice, policajnými orgánmi), a to na vnútroštátnej úrovni, ako aj úrovni EÚ, v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a najlepšími postupmi, o ktorých sa informovalo na príslušných fórach EÚ.

12.2.   Rozhodnutia vzťahujúce sa na návrat

Smernicou o návrate sa výslovne upravuje celý rad rôznych rozhodnutí vzťahujúcich sa na návrat, konkrétne:

| 1. | rozhodnutia o návrate (článok 3 ods. 4 a článok 6 ods. 1); |
| --- | --- |

1.

rozhodnutia o návrate (článok 3 ods. 4 a článok 6 ods. 1);

| 2. | rozhodnutia o lehote na dobrovoľný odchod, ako aj predĺžení tejto lehoty (článok 7); |
| --- | --- |

2.

rozhodnutia o lehote na dobrovoľný odchod, ako aj predĺžení tejto lehoty (článok 7);

| 3. | rozhodnutia o odsune (článok 8 ods. 3); |
| --- | --- |

3.

rozhodnutia o odsune (článok 8 ods. 3);

| 4. | rozhodnutia o odložení odsunu (článok 9); |
| --- | --- |

4.

rozhodnutia o odložení odsunu (článok 9);

| 5. | rozhodnutia o zákazoch vstupu, ako aj o pozastavení alebo zrušení zákazu vstupu (článok 11); |
| --- | --- |

5.

rozhodnutia o zákazoch vstupu, ako aj o pozastavení alebo zrušení zákazu vstupu (článok 11);

| 6. | rozhodnutia o zaistení, ako aj predĺžení zaistenia (článok 15). |
| --- | --- |

6.

rozhodnutia o zaistení, ako aj predĺžení zaistenia (článok 15).

Väčšina z uvedených rozhodnutí je doplnkom k rozhodnutiu o návrate, pričom za bežných podmienok by sa mali tieto rozhodnutia prijať spolu s rozhodnutím o návrate v jednom administratívnom akte: súčasťou rozhodnutí môže byť lehota na dobrovoľný odchod (článok 7), zákaz vstupu (článok 11) a – prípadne, nie však nevyhnutne – rozhodnutie, ktorým sa nariaďuje odsun (v prípade nedodržania lehoty na dobrovoľný odchod).

V určitých prípadoch sú možné následné zmeny v týchto doplnkových rozhodnutiach:

| — | zákaz vstupu sa môže uložiť v neskoršej fáze ako doplnkový a následný prvok už vydaného rozhodnutia o návrate, ak osoba nedodržala povinnosť návratu v lehote na dobrovoľný odchod [článok 11 ods. 1 písm. b)], |
| --- | --- |

—

zákaz vstupu sa môže uložiť v neskoršej fáze ako doplnkový a následný prvok už vydaného rozhodnutia o návrate, ak osoba nedodržala povinnosť návratu v lehote na dobrovoľný odchod [článok 11 ods. 1 písm. b)],

| — | zákaz vstupu, ktorý už bol vydaný, sa môže zrušiť alebo pozastaviť (článok 11 ods. 3 – 5), |
| --- | --- |

—

zákaz vstupu, ktorý už bol vydaný, sa môže zrušiť alebo pozastaviť (článok 11 ods. 3 – 5),

| — | lehota na dobrovoľný odchod, ktorá už bola uložená, sa môže predĺžiť (článok 7 ods. 2), |
| --- | --- |

—

lehota na dobrovoľný odchod, ktorá už bola uložená, sa môže predĺžiť (článok 7 ods. 2),

| — | už vykonateľné rozhodnutie o návrate (alebo rozhodnutie o odsune) sa môže odložiť (článok 9). |
| --- | --- |

—

už vykonateľné rozhodnutie o návrate (alebo rozhodnutie o odsune) sa môže odložiť (článok 9).

V článku 6 ods. 6 smernice o návrate sa potvrdzuje všeobecná zásada, podľa ktorej môžu členské štáty kombinovať niekoľko rôznych rozhodnutí (vrátane rozhodnutí nepriamo sa vzťahujúcich na návrat) v rámci jedného správneho alebo súdneho aktu za predpokladu, že sa v prípade každého jednotlivého rozhodnutia dodržia príslušné záruky a ustanovenia. Preto možno rozhodnutia o ukončení legálneho pobytu (ako napríklad konečné zamietnutie žiadosti o azyl, zrušenie víz alebo neobnovenie povolenia na pobyt) prijať buď samostatne, alebo spolu s rozhodnutím o návrate v jednom správnom alebo súdnom akte.

Členské štáty by mali konať s náležitou starostlivosťou a bezodkladne prijať rozhodnutie o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín [pozri rozhodnutie Súdneho dvora vo veci C-329/11, Achughbabian (bod 31): „[...] Príslušné orgány sú povinné konať s náležitou starostlivosťou, aby nebol ohrozený [...] cieľ smernice 2008/115/ES, a bez zbytočného odkladu prijať stanovisko o tom, či je pobyt dotknutej osoby oprávneného alebo neoprávneného charakteru.“] Členské štáty sa preto vyzývajú, aby prijímali rozhodnutia o návrate spolu s rozhodnutiami o ukončení legálneho pobytu v jednom spoločnom správnom alebo súdnom akte. Ak to nie je možné (ak orgán zodpovedný za odmietnutie obnovenia povolenia na pobyt nemá napríklad právo vydávať rozhodnutia o návrate), členské štáty by mali zaviesť rýchle a účinné postupy zapájajúce príslušné orgány, aby sa zabezpečila rýchla výmena informácií a vydávanie rozhodnutí o návrate bezodkladne po vydaní rozhodnutia o ukončení legálneho pobytu a bez toho, aby bolo dotknuté právo na udeľovanie povolení alebo právo na pobyt v súlade s článkom 6 ods. 4 smernice o návrate.

Konkrétne príklady:

| — | Ak sa členský štát rozhodne, že víza zruší a štátnemu príslušníkovi tretej krajiny poskytne lehotu 7 dní na dobrovoľný odchod z územia členského štátu, je toto rozhodnutie rozhodnutím o návrate na základe smernice o návrate? Alebo sa naň vzťahujú iné pravidlá EÚ týkajúce sa víz?






  — | oto rozhodnutie môžu tvoriť dve zložky: rozhodnutie o odvolaní víz a rozhodnutie o návrate v zmysle smernice o návrate. Ak sa víza zrušia s okamžitým účinkom, pobyt štátneho príslušníka tretej krajiny bude neoprávnený v zmysle článku 3 ods. 2 smernice o návrate, čiže sa uplatní článok 6 smernice (povinnosť vydať rozhodnutie o návrate). Zrušenie víz môže byť – súbežne – predmetom odvolania v súlade s pravidlami o vízach, ktoré sú súčasťou vízového kódexu (67) (možnosť prijatia niekoľkých rozhodnutí spoločne s rozhodnutím o návrate je výslovne stanovená v článku 6 ods. 6 smernice o návrate). |
| --- | --- | --- |

—

Ak sa členský štát rozhodne, že víza zruší a štátnemu príslušníkovi tretej krajiny poskytne lehotu 7 dní na dobrovoľný odchod z územia členského štátu, je toto rozhodnutie rozhodnutím o návrate na základe smernice o návrate? Alebo sa naň vzťahujú iné pravidlá EÚ týkajúce sa víz?

—

oto rozhodnutie môžu tvoriť dve zložky: rozhodnutie o odvolaní víz a rozhodnutie o návrate v zmysle smernice o návrate. Ak sa víza zrušia s okamžitým účinkom, pobyt štátneho príslušníka tretej krajiny bude neoprávnený v zmysle článku 3 ods. 2 smernice o návrate, čiže sa uplatní článok 6 smernice (povinnosť vydať rozhodnutie o návrate). Zrušenie víz môže byť – súbežne – predmetom odvolania v súlade s pravidlami o vízach, ktoré sú súčasťou vízového kódexu (67) (možnosť prijatia niekoľkých rozhodnutí spoločne s rozhodnutím o návrate je výslovne stanovená v článku 6 ods. 6 smernice o návrate).

| — | V prípade, že štátny príslušník tretej krajiny má potrebné vízum, ale (už) nespĺňa podmienky na pobyt (článok 6 Kódexu schengenských hraníc), by sa zdalo, že členský štát môže vydať rozhodnutie o návrate. Znamenalo by toto rozhodnutie (prípadne spojené so zákazom vstupu) automaticky, že víza stratili platnosť?






  — | Podľa článku 34 ods. 2 vízového kódexu „vízum sa odvolá, ak sa preukáže, že podmienky (t. j. podmienky vstupu podľa Kódexu schengenských hraníc) na jeho udelenie už nie sú splnené“. Orgány, ktoré vydajú rozhodnutie o návrate, musia zároveň zaistiť, že vízum bolo odvolané. Obe rozhodnutia však možno vydať v rámci jedného administratívneho aktu. Je potrebné vyhnúť sa tomu, aby bolo vydané rozhodnutie o návrate a dotyčná osoba mohla odísť so platnými (jednotnými) vízami. |
| --- | --- | --- |

—

V prípade, že štátny príslušník tretej krajiny má potrebné vízum, ale (už) nespĺňa podmienky na pobyt (článok 6 Kódexu schengenských hraníc), by sa zdalo, že členský štát môže vydať rozhodnutie o návrate. Znamenalo by toto rozhodnutie (prípadne spojené so zákazom vstupu) automaticky, že víza stratili platnosť?

—

Podľa článku 34 ods. 2 vízového kódexu „vízum sa odvolá, ak sa preukáže, že podmienky (t. j. podmienky vstupu podľa Kódexu schengenských hraníc) na jeho udelenie už nie sú splnené“. Orgány, ktoré vydajú rozhodnutie o návrate, musia zároveň zaistiť, že vízum bolo odvolané. Obe rozhodnutia však možno vydať v rámci jedného administratívneho aktu. Je potrebné vyhnúť sa tomu, aby bolo vydané rozhodnutie o návrate a dotyčná osoba mohla odísť so platnými (jednotnými) vízami.

| — | Môže sa rozhodnutím, ktorým sa zamieta žiadosť o azyl, zároveň uložiť povinnosť návratu?






  — | Áno. Konečné zamietnutie žiadosti o azyl a rozhodnutie o návrate možno v súlade s článkom 6 ods. 6 smernice o návrate vydať v rámci jedného aktu. Tento kombinovaný akt pozostáva, z prísne z logického hľadiska, z dvoch následných a vzájomne súvisiacich rozhodnutí, oddelených „logickým momentom“. |
| --- | --- | --- |

—

Môže sa rozhodnutím, ktorým sa zamieta žiadosť o azyl, zároveň uložiť povinnosť návratu?

—

Áno. Konečné zamietnutie žiadosti o azyl a rozhodnutie o návrate možno v súlade s článkom 6 ods. 6 smernice o návrate vydať v rámci jedného aktu. Tento kombinovaný akt pozostáva, z prísne z logického hľadiska, z dvoch následných a vzájomne súvisiacich rozhodnutí, oddelených „logickým momentom“.

12.3.   Forma rozhodnutí a preklad

Právny základ: smernica o návrate – článok 12 ods. 1 až 3

| 1. | Rozhodnutia o návrate, rozhodnutia o zákaze vstupu, ak sa vydali, a rozhodnutia o odsune sa vydávajú písomne, pričom sa v nich uvádzajú skutkové a právne dôvody, ako aj informácie o dostupných opravných prostriedkoch. Ak vnútroštátne právo umožňuje obmedziť právo na informácie, môžu sa obmedziť informácie týkajúce sa skutkových dôvodov, a to najmä na účely zaistenia národnej bezpečnosti, obrany, verejnej bezpečnosti a predchádzania, vyšetrovania, odhaľovania a stíhania trestných činov. |
| --- | --- |

1.

Základným kameňom procesných záruk stanovených v smernici o návrate je písomné rozhodnutie. Od tejto požiadavky nie je možné upustiť. Informácie poskytnuté navrátilcovi by sa však nemali obmedzovať na odkazy na dostupné opravné prostriedky: členské štáty sa vyzývajú, aby poskytli aj ďalšie informácie týkajúce sa praktického spôsobu dodržiavania rozhodnutia. Odporúča sa, aby sa navrátilcovi poskytovali informácie, ktoré sa napríklad týkajú toho, či môže členský štát prispieť k nákladom na prepravu, či by navrátilec mohol využiť program dobrovoľného asistovaného návratu alebo či možno získať predĺženie konečnej lehoty na splnenie rozhodnutia o návrate. Navrátilca by bolo potrebné informovať aj o povinnosti opustiť územie členských štátov EÚ a krajín pridružených k schengenskému priestoru, ako aj o dôsledkoch nedodržania povinnosti návratu s cieľom motivovať túto osobu k dobrovoľnému odchodu.

V súlade s článkom 6 ods. 2 druhým pododsekom smernice o sankciách pre zamestnávateľov majú byť navrátilci informovaní o svojom práve nárokovať si na základe uvedenej smernice od svojho zamestnávateľa úhradu nezaplatenej mzdy, ako aj o dostupných mechanizmoch podania sťažnosti. Tieto informácie by mohli byť takisto zahrnuté do rozhodnutia o návrate alebo k nemu priložené.

| 2. | Členské štáty poskytnú na požiadanie písomný alebo ústny preklad hlavných častí rozhodnutí vzťahujúcich sa na návrat uvedených v odseku 1 vrátane poučenia o dostupných opravných prostriedkoch do jazyka, ktorému štátny príslušník tretej krajiny rozumie alebo o ktorom sa dá odôvodnene predpokladať, že mu rozumie. |
| --- | --- |

2.

Žiadosť o zaslanie prekladu môže sformulovať navrátilec alebo jeho zákonný zástupca. Členské štáty si môžu slobodne vybrať, či poskytnú písomný alebo ústny preklad, pričom sa musí zaručiť, že štátny príslušník tretej krajiny rozumie súvislostiam a obsahu. Požadovať poplatok za poskytnutie prekladu nemožno, keďže by sa tým ohrozil zmysel ustanovenia, ktorého cieľom je poskytnúť navrátilcovi potrebné informácie, ktoré mu umožnia plne pochopiť jeho právnu situáciu a napokon splniť rozhodnutie o návrate.

O jazyku, o ktorom sa odôvodnene predpokladá, že mu štátny príslušník tretej krajiny rozumie, sa rozhodne v rámci vnútroštátnych vykonávacích právnych predpisov a správnych postupov. Toto posúdenie možno vykonať rovnakým spôsobom a podľa rovnakých kritérií ako pri konaní o azyle (článok 12 smernice o konaní o azyle, článok 22 prepracovanej smernice o oprávnení na medzinárodnú ochranu a článok 5 smernice o podmienkach prijímania), pričom sa zohľadní skutočnosť, že v dôsledku zložitosti konania o azyle môžu byť požiadavky na preklad v tejto oblasti vyššie než v oblasti návratu. Podľa acquis v oblasti azylu musia členské štáty vynaložiť všetko primerané úsilie na to, aby zabezpečili preklad do jazyka, ktorému dotknutá osoba naozaj rozumie, a nedostupnosť tlmočníkov môže byť platným dôvodom len v prípadoch výnimočne zriedkavých jazykov, v súvislosti s ktorými je objektívny nedostatok tlmočníkov. Situácia, pri ktorej síce prekladatelia do príslušného jazyka existujú, ale nie sú z interných dôvodov správnym orgánom k dispozícii, nie je oprávneným dôvodom na neposkytnutie prekladu.

Možnosť použiť v záujme racionalizácie činnosti správnych orgánov vzorové dokumenty sa neobmedzuje len na rozsah pôsobnosti článku 12 ods. 3 (pozri ďalej). Ak sa vzorovým dokumentom umožní poskytnutie individualizovaného prekladu rozhodnutia do jazyka, ktorému osoba rozumie, alebo o ktorom sa môže odôvodnene predpokladať, že mu rozumie, takýto preklad je v súlade s článkom 12 ods. 2 smernice o návrate a neexistuje potreba použiť výnimku z článku 12 ods. 3.

| 3. | Členské štáty sa môžu rozhodnúť neuplatňovať odsek 2 na štátnych príslušníkov tretej krajiny, ktorí neoprávnene vstúpili na územie členského štátu a následne v ňom nezískali oprávnenie alebo právo na pobyt. |
| --- | --- |

3.

V tomto prípade sa rozhodnutia vzťahujúce sa na návrat uvedené odseku 1 vyhotovujú na vzorovom tlačive ustanovenom vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

Členské štáty poskytnú všeobecné informačné materiály, v ktorých sa vysvetlia hlavné prvky vzorového tlačiva v najmenej piatich jazykoch, ktoré najčastejšie používajú nelegálni migranti vstupujúci na územie dotknutého členského štátu alebo ktorým títo migranti rozumejú.

Použitie štandardného tlačiva pre návrat podľa článku 12 ods. 3 smernice o návrate predstavuje výnimku zo všeobecného pravidla, ktorú možno použiť len v tých prípadoch, v ktorých štátny príslušník tretej krajiny neoprávnene vstúpil na územie členského štátu.

V takých prípadoch majú členské štáty možnosť použiť štandardné tlačivo. Pozornosť treba venovať skutočnosti, že prípady neoprávnených vstupov zahrnuté do článku 12 ods. 3 smernice o návrate nie sú vždy tie isté ako „prípady na hraniciach“, ktoré sú opísané v článku 2 ods. 2 písm. a) danej smernice – pozri oddiel 2.1. Na neoprávnene sa zdržiavajúceho štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý je zadržaný na území členského štátu tri mesiace po neoprávnenom vstupe, sa nevzťahuje výnimka stanovená v článku 2 ods. 2 písm. a) smernice o návrate, môže sa naňho však stále vzťahovať výnimka z článku 12 ods. 3

Neoprávnené prekročenie vnútorných hraníc: odsek 3 sa vzťahuje na štátnych príslušníkov tretích krajín, „ktorí neoprávnene vstúpili na územie členského štátu a následne v ňom nezískali oprávnenie alebo právo na pobyt“. Pojem „neoprávnený vstup“ sa môže v osobitnom kontexte tohto ustanovenia smernice o návrate vzťahovať aj na prípady, pri ktorých neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny vstúpil z iného členského štátu, pričom nedodržal podmienky vstupu a pobytu, ktoré sú platné v tomto inom členskom štáte. Pozornosť treba venovať skutočnosti, že v týchto osobitných prípadoch (vstup z iného členského štátu) môže platiť článok 6 ods. 2 alebo článok 6 ods. 3 smernice o návrate.

Článok 12 ods. 3 neobsahuje výnimku týkajúcu sa platných opravných prostriedkov. Preto je aj pri použití štandardného tlačiva uvedeného v článku 12 ods. 3 potrebné poskytnúť opravné prostriedky uvedené v článku 13 ods. 1 smernice o návrate.

12.4.   Opravné prostriedky

Právny základ: smernica o návrate – článok 13 ods. 1 a 2

| 1. | Dotknutému štátnemu príslušníkovi tretej krajiny sa poskytne účinný opravný prostriedok, o ktorom rozhoduje príslušný súdny alebo správny orgán, alebo príslušný orgán zložený z členov, ktorí sú nestranní a majú zaručenú nezávislosť, na odvolanie sa proti rozhodnutiam vzťahujúcim sa na návrat uvedeným v článku 12 ods. 1 alebo na ich preskúmanie. |
| --- | --- |

1.

Účinný prostriedok nápravy by sa mal poskytnúť v súvislosti so všetkými rozhodnutiami vzťahujúcimi sa na návrat. Pojem „rozhodnutia vzťahujúce sa na návrat“ by sa mal chápať všeobecne tak, že zahŕňa rozhodnutia o všetkých otázkach upravených smernicou o návrate vrátane rozhodnutí o návrate, rozhodnutí, ktorými sa udeľuje alebo predlžuje lehota na dobrovoľný odchod, rozhodnutia o odsune, rozhodnutia o odložení odsunu, rozhodnutia o zákazoch vstupu, ako aj o pozastavení alebo zrušení zákazov vstupu (pozri oddiel 12.2). Opravné prostriedky platné v prípade rozhodnutí o zaistení, ako aj o predĺžení zaistenia, sú podrobnejšie upravené v článku 15 smernice o návrate, ktorý sa týka zaistenia (pozri oddiel 14).

Povaha orgánu zodpovedného za preskúmanie: v súlade s článkom 6 a článkom 13 EDĽP a článkom 47 Charty základných práv Európskej únie musí byť odvolací orgán v zásade nezávislým a nestranným súdom. Článok 13 ods. 1 smernice o návrate je do veľkej miery ovplyvnený usmernením 5.1 Rady Európy a mal by sa chápať v súlade s príslušnou judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva. V súlade s touto judikatúrou môže byť orgánom zodpovedným za preskúmanie správny orgán za predpokladu, že tento orgán je zložený z členov, ktorí sú nestranní a majú zaručenú nezávislosť, a že sa vo vnútroštátnych ustanoveniach stanovuje možnosť požiadať o preskúmanie rozhodnutia súdnym orgánom v súlade s normami stanovenými v článku 47 Charty základných práv Európskej únie o práve na účinný opravný prostriedok.

Existuje niekoľko záruk, ktorými možno čeliť riziku prípadného zneužitia možnosti odvolania: v článku 13 sa nestanovuje automatický odkladný účinok za každých okolností (odsek 2) a v prípade pravdepodobnosti neúspechu odvolania možno bezplatnú právnu pomoc obmedziť (odsek 4). Pozornosť by sa mala venovať aj všeobecnej zásade res judicata (právoplatne rozsúdená vec) v práve Únie.

Lehoty na podanie odvolaní proti rozhodnutiam vzťahujúcim sa na návrat sa musia stanoviť vo vnútroštátnych právnych predpisoch. Komisia odporúča, aby členské štáty s cieľom zabrániť možnému zneužitiu práv a postupov, najmä podávaniu odvolaní krátko pred plánovaným dátumom odsunu, stanovili na podanie odvolaní voči rozhodnutiam o návrate čo najkratšiu lehotu uvedenú vo vnútroštátnych právnych predpisoch pre podobné situácie, za predpokladu, že to nepredstavuje neprimeraný zásah do práva na účinný opravný prostriedok. Súdne rozhodnutia by sa mali prijímať bez zbytočného odkladu.

| 2. | Orgán uvedený v odseku 1 má právomoc preskúmať rozhodnutia vzťahujúce sa na návrat uvedené v článku 12 ods. 1 vrátane možnosti dočasného pozastavenia ich výkonu, pokiaľ sa dočasné pozastavenie výkonu už neuplatňuje na základe vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

2.

Odkladný účinok: odvolací orgán musí mať právomoc pozastaviť výkon rozhodnutia o návrate v jednotlivých prípadoch. Vo vnútroštátnych právnych predpisoch by sa malo jasne stanoviť, že samotný orgán zodpovedný za preskúmanie (orgán, ktorý skúma rozhodnutie vzťahujúce sa na návrat) má právomoc pozastaviť výkon v rámci jedného konania.

Povinnosť udeliť automatický odkladný účinok v prípade rizika vyhostenia alebo vrátenia: na základe judikatúry Európskeho súdu pre ľudské práva sa požaduje automatický odkladný účinok v prípadoch, v ktorých existujú vážne dôvody domnievať sa, že daná osoba bude po svojom návrate vystavená reálnemu riziku zlého zaobchádzania v rozpore s článkom 3 EDĽP (riziko mučenia alebo neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania po návrate) – pozri pravidlo 39, Pravidlá Európskeho súdu pre ľudské práva. Orgán zodpovedný za preskúmanie má preto podľa článku 13 smernice o návrate – chápaného v spojení s článkami 5 a 9 smernice o návrate – povinnosť udeliť odkladný účinok ipso jure v súlade s touto požiadavkou, ak ide o zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia.

Povinnosť udeliť automatický odkladný účinok v prípade rizika podstatného a nenapraviteľného zhoršenia zdravotného stavu: Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci C-562/13, Abdida (68) (bod 53), potvrdil: „Články 5 a 13 smernice 2008/115/ES vykladané s ohľadom na článok 19 ods. 2 a článok 47 Charty sa majú vykladať v tom zmysle, že bránia vnútroštátnej právnej úprave, ktorá nestanovuje opravný prostriedok s odkladným účinkom proti rozhodnutiu o návrate, ktorého vykonanie môže dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny vystaviť vážnemu riziku podstatného a nenapraviteľného zhoršenia jeho zdravotného stavu.“

Komisia odporúča udeliť automatický odkladný účinok odvolaniam proti rozhodnutiu o návrate iba v uvedených povinných prípadoch, aby sa zabezpečila správna rovnováha medzi právom na účinný opravný prostriedok a potrebou zachovať účinnosť konaní o návrate. Ak sa odvolanie týka iných dôvodov (napríklad procesných nedostatkov, zlúčenia rodiny, ochrany iných práv alebo záujmov) a nejde o nenapraviteľnú ujmu na živote ani o závažné riziko podstatného a nenapraviteľného zhoršenia zdravotného stavu, členské štáty sa môžu rozhodnúť neudeliť odvolaniam automatický odkladný účinok. Príslušné vnútroštátne orgány si však musia v každom prípade ponechať právomoc rozhodnúť o dočasnom pozastavení výkonu rozhodnutia v jednotlivých prípadoch, ak sa to považuje za potrebné z iných dôvodov (napríklad rodinného života, zdravotnej starostlivosti alebo najlepších záujmov dieťaťa).

12.5.   Jazyková pomoc a bezplatná právna pomoc

Právny základ: smernica o návrate – článok 13 ods. 3 a 4; smernica 2013/32/EÚ (smernica o konaní o azyle) – články 20 a 21, ktorými sa nahrádza článok 15 ods. 3 až 6 smernice Rady 2005/85/ES (69)

| 3. | Dotknutý štátny príslušník tretej krajiny má možnosť získať právne poradenstvo, zastúpenie a v prípade potreby i jazykovú pomoc. |
| --- | --- |

3.

Jazyková pomoc neznamená len povinnosť poskytnúť preklad rozhodnutia (tá je už zahrnutá v článku 12 ods. 2 smernice o návrate), ale aj povinnosť sprístupniť pomoc tlmočníkov s cieľom umožniť štátnemu príslušníkovi tretej krajiny vykonať procesné práva, ktoré mu boli poskytnuté na základe článku 13 smernice.

V tejto súvislosti treba pripomenúť, že vo veci Čonka/Belgicko (70) Európsky súd pre ľudské práva označil dostupnosť tlmočníkov za jeden z faktorov, ktoré majú vplyv na dostupnosť účinného opravného prostriedku. Práva štátneho príslušníka tretej krajiny získať jazykovú pomoc by mali členské štáty udeľovať spôsobom, ktorým sa dotknutej osobe poskytne konkrétna a praktická možnosť ju využiť (potrebný účinok ustanovenia).

| 4. | Členské štáty zabezpečia, aby potrebné právne poradenstvo a/alebo zastúpenie boli poskytnuté na požiadanie a bezplatne v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo pravidlami týkajúcimi sa právnej pomoci, a môžu zabezpečiť, aby sa na takéto bezplatné právne poradenstvo a/alebo zastúpenie vzťahovali podmienky uvedené v článku 15 ods. 3 až 6 smernice Rady 2005/85/ES. |
| --- | --- |

4.

Právne poradenstvo a právne zastúpenie: v odseku 4 sa uvádza, v ktorých prípadoch a za akých podmienok musia členské štáty uhradiť náklady na právne poradenstvo a zastúpenie – v zásade sa to týka podmienok vymenovaných v smernici o konaní o azyle. Členské štáty musia zabezpečiť bezplatné právne poradenstvo, ako aj právne zastupovanie, ak budú splnené podmienky stanovené v smernici a vnútroštátnych vykonávacích právnych predpisoch.

Žiadosť o bezplatné právne poradenstvo a/alebo právne zastúpenie môže podať navrátilec alebo jeho právny zástupca v akomkoľvek vhodnom momente konania.

Poskytnutie právneho poradenstva zo strany správnych orgánov: právne poradenstvo môžu v podstate ponúknuť aj správne orgány zodpovedné za vydanie rozhodnutí o návrate, a to za predpokladu, že poskytnuté informácie budú objektívne a nezaujaté (potrebný účinok). Dôležité je, aby informácie poskytla osoba, ktorá koná nezaujato/nezávisle, aby sa predišlo prípadným konfliktom záujmu. Tieto informácie preto nemôže poskytnúť osoba, ktorá napríklad o prípade rozhoduje alebo ho skúma. V niektorých členských štátoch je už osvedčenou praxou rozlišovať medzi orgánmi vydávajúcimi rozhodnutia a tými, ktoré poskytujú právne a procesné informácie. Ak by sa však členský štát rozhodol, že pridelí zodpovednosť uvedenú ako druhú v poradí orgánom vydávajúcim rozhodnutia, je potrebné zaistiť, aby mal zúčastnený personál jasne oddelené úlohy (napríklad vytvorením samostatnej a nezávislej sekcie, ktorá bude zodpovedná len za poskytovanie právnych a procesných informácií).

Podmienky bezplatnej právnej pomoci/právneho zastúpenia – odkaz na článok 15 ods. 3 až 6 smernice 2005/85/ES: odkaz na určité podmienky/obmedzenia, ktoré môžu členské štáty stanoviť, pokiaľ ide o bezplatnú právnu pomoc, predstavuje dynamický odkaz a treba ho chápať ako odkaz na súčasné články 20 a 21 v súčasnosti účinnej smernice o konaní o azyle, ktorou sa nahrádza smernica 2005/85/ES. Členské štáty môžu v súlade s uvedenými ustanoveniami stanoviť, že bezplatnú právnu pomoc a zastúpenie poskytnú len:

| — | ak súd alebo iný príslušný orgán dospeje k záveru, že odvolanie nemá žiadne reálne predpoklady na úspech, |
| --- | --- |

—

ak súd alebo iný príslušný orgán dospeje k záveru, že odvolanie nemá žiadne reálne predpoklady na úspech,

| — | osobám, ktoré nemajú dostatočné zdroje, |
| --- | --- |

—

osobám, ktoré nemajú dostatočné zdroje,

| — | prostredníctvom služieb poskytovaných právnymi zástupcami alebo inými poradcami, ktorí sú na základe vnútroštátneho práva osobitne určení na poskytovanie pomoci žiadateľom a na ich zastupovanie, |
| --- | --- |

—

prostredníctvom služieb poskytovaných právnymi zástupcami alebo inými poradcami, ktorí sú na základe vnútroštátneho práva osobitne určení na poskytovanie pomoci žiadateľom a na ich zastupovanie,

| — | v prvostupňových odvolacích konaniach, a nie pre ďalšie odvolania alebo preskúmania. |
| --- | --- |

—

v prvostupňových odvolacích konaniach, a nie pre ďalšie odvolania alebo preskúmania.

Členské štáty môžu zároveň:

| — | uložiť peňažné a/alebo časové obmedzenia na poskytovanie bezplatnej právnej pomoci a zastupovania pod podmienkou, že takéto obmedzenia nie sú svojvoľným obmedzením prístupu k tomuto právu, |
| --- | --- |

—

uložiť peňažné a/alebo časové obmedzenia na poskytovanie bezplatnej právnej pomoci a zastupovania pod podmienkou, že takéto obmedzenia nie sú svojvoľným obmedzením prístupu k tomuto právu,

| — | stanoviť, že pokiaľ ide o poplatky a ďalšie náklady, nebude zaobchádzanie so žiadateľmi priaznivejšie ako zaobchádzanie, ktoré sa bežne poskytuje vlastným štátnym príslušníkom v záležitostiach týkajúcich sa právnej pomoci, |
| --- | --- |

—

stanoviť, že pokiaľ ide o poplatky a ďalšie náklady, nebude zaobchádzanie so žiadateľmi priaznivejšie ako zaobchádzanie, ktoré sa bežne poskytuje vlastným štátnym príslušníkom v záležitostiach týkajúcich sa právnej pomoci,

| — | požadovať náhradu akýchkoľvek vynaložených nákladov, a to v plnej výške alebo čiastočne, ak a keď sa finančná situácia žiadateľa výrazne zlepší alebo ak sa rozhodnutie o úhrade takýchto nákladov prijalo na základe nepravdivých informácií, ktoré poskytol žiadateľ. |
| --- | --- |

—

požadovať náhradu akýchkoľvek vynaložených nákladov, a to v plnej výške alebo čiastočne, ak a keď sa finančná situácia žiadateľa výrazne zlepší alebo ak sa rozhodnutie o úhrade takýchto nákladov prijalo na základe nepravdivých informácií, ktoré poskytol žiadateľ.

Účinný opravný prostriedok v prípade zamietnutia poskytnutia bezplatnej právnej pomoci: keď rozhodnutie o neposkytnutí bezplatnej právnej pomoci a zastupovania prijíma iný orgán než súd, členské štáty zaistia, že žiadateľ bude mať právo podať na súde účinný opravný prostriedok proti uvedenému rozhodnutiu. Právo na účinný opravný prostriedok a na spravodlivý proces patrí medzi základné práva, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť právneho poriadku Európskej únie a dodržiavanie týchto práv sa požaduje aj v prípadoch, keď sa v platných právnych predpisoch výslovne nestanovuje takáto procesná požiadavka.

13.   ZÁRUKY V OBDOBÍ PRED NÁVRATOM

Právny základ: smernica o návrate – článok 14 ods. 1

S výnimkou situácie uvedenej v článkoch 16 a 17 členské štáty zabezpečia, aby sa vo vzťahu k štátnym príslušníkom tretích krajín počas lehoty na dobrovoľný odchod poskytnutej v súlade s článkom 7 a v období, na ktoré sa odložil odsun v súlade s článkom 9, v čo najväčšej miere zohľadnili tieto zásady:

| a) | zlúčenie rodiny s rodinnými príslušníkmi nachádzajúcimi sa na ich území; |
| --- | --- |

a)

zlúčenie rodiny s rodinnými príslušníkmi nachádzajúcimi sa na ich území;

| b) | poskytovanie urgentnej zdravotnej starostlivosti a základnej liečby; |
| --- | --- |

b)

poskytovanie urgentnej zdravotnej starostlivosti a základnej liečby;

| c) | poskytovanie prístupu k systému základného vzdelávania maloletým v závislosti od dĺžky ich pobytu; |
| --- | --- |

c)

poskytovanie prístupu k systému základného vzdelávania maloletým v závislosti od dĺžky ich pobytu;

| d) | zohľadňovanie osobitných potrieb zraniteľných osôb. |
| --- | --- |

d)

zohľadňovanie osobitných potrieb zraniteľných osôb.

Historická pripomienka/vysvetlenie: Členské štáty majú podľa smernice o návrate možnosť buď vydať rozhodnutia o návrate neoprávnene sa zdržiavajúcim štátnym príslušníkom tretích krajín, alebo im udeliť právo na pobyt. Tento prístup by mal pomôcť obmedziť šedé miesta. Zároveň sa ním však môže v praxi zvýšiť absolútny počet prípadov, v ktorých členské štáty vydávajú rozhodnutia o návrate, ktoré nemožno vykonať z dôvodu praktických alebo právnych prekážok odsunu (napríklad omeškania pri získavaní potrebných dokumentov z tretích krajín a prípady zákazu vyhostenia alebo vrátenia). Komisia s cieľom vyhnúť sa v prípade týchto osôb právnemu vákuu navrhla stanoviť minimálnu úroveň podmienok pobytu pre tých neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, v prípade ktorých sa vykonanie rozhodnutia o návrate odložilo alebo ktorých nemožno odsunúť, s odvolaním sa na podstatu súboru podmienok, ktoré už sú stanovené v článkoch 7 až 10, článku 15 a článkoch 17 až 20 smernice Rady 2003/9/ES (71) (smernica o podmienkach prijímania), a ktoré – v podstate – zahŕňajú štyri základné práva: 1. zlúčenie rodiny; 2. zdravotná starostlivosť; 3. výučba a vzdelávanie pre maloleté osoby a 4. rešpektovanie osobitných potrieb zraniteľných osôb. Ďalšie dôležité práva v rámci smernice o podmienkach prijímania, ako napríklad prístup k zamestnaniu a materiálne podmienky prijímania, neboli uvedené. Po rokovaniach, počas ktorých boli vyjadrené obavy, že odkazy na smernicu o podmienkach prijímania môžu byť vnímané ako „vylepšenie“ situácie neregulárnych migrantov, a teda môžu vyslať nesprávny politický signál, sa vytvoril osobitný zoznam práv.

Rozsah situácií, na ktoré sa vzťahuje článok 14 ods. 1, je široký: patrí sem lehota na dobrovoľný odchod, ako aj každá lehota, na ktorú bol odsun formálne alebo de facto odložený v súlade s článkom 9 smernice o návrate (napríklad odvolanie s odkladným účinkom, možné porušenie zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia, zdravotné dôvody, technické dôvody, neúspešné snahy o odsun v dôsledku nedostatočnej identifikácie). Lehoty strávené v zaistení sú výslovne vylúčené, keďže súvisiace záruky sú upravené inde (pozri oddiel 15).

Poskytnutie urgentnej zdravotnej starostlivosti a nevyhnutnej liečby choroby tvorí základné minimálne právo a prístup k nemu nemožno podmieniť úhradou poplatkov.

Prístup k vzdelávaniu: obmedzenie pojmu „v závislosti od dĺžky ich pobytu“ by sa malo chápať reštriktívne. V prípadoch pochybností o pravdepodobnej dĺžke pobytu pred návratom sa skôr odporúča prístup k vzdelávaniu poskytnúť ako neposkytnúť. Za prijateľnú možno považovať vnútroštátnu prax, v rámci ktorej sa prístup k systému vzdelávania obvykle umožní len v prípade, ak dĺžka pobytu bude viac ako štrnásť dní. Pokiaľ ide o praktické problémy, ako napríklad prípady, v ktorých maloletá osoba nedisponuje dokumentom, ktorým by sa preukázalo vzdelanie už získané v iných krajinách, alebo v prípadoch, v ktorých maloletá osoba nehovorí žiadnym jazykom, v ktorom členský štát môže poskytnúť vzdelanie, je potrebné hľadať príslušné odpovede na vnútroštátnej úrovni, pričom sa prihliadne na zmysel smernice a príslušných nástrojov medzinárodného práva, ako napríklad Dohovor o právach dieťaťa z roku 1989 a všeobecná pripomienka č. 6 k tomuto dohovoru (72). Inšpiráciu možno čerpať aj z acquis v oblasti azylu (najmä z článku 14 smernice o podmienkach prijímania 2013/33/EÚ).

Iné základné potreby: Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci C-562/13, Abdida, konštatoval, že členské štáty majú povinnosť pokryť aj iné základné potreby s cieľom zaistiť, aby urgentná zdravotná starostlivosť a základná liečba boli skutočne poskytované počas lehoty, v rámci ktorej má tento členský štát povinnosť odložiť odsun. Rozhodnutie o forme, akou sa takéto základné potreby dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny uspokoja, je na členských štátoch.

Logika, z ktorej Súdny dvor pri stanovení tejto povinnosti vychádzal, spočíva v tom, že požiadavka na poskytnutie urgentnej zdravotnej starostlivosti a základnej liečby na základe článku 14 ods. 1 písm. b) smernice o návrate môže byť zbavená účinku, ak by nebola doplnená o požiadavku zabezpečiť aj základné potreby dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny. Na základe tejto logiky Súdneho dvora a vzhľadom na náznaky uvedené v príslušnej judikatúre Európskeho súdu pre ľudské práva možno dospieť k záveru, že požívaním iných práv vymenovaných v článku 14 ods. 1 smernice o návrate (napríklad prístup k vzdelávaniu a zohľadnenie potrieb zraniteľných osôb) vzniká súčasne požiadavka zabezpečiť základné potreby dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny.

Hoci v práve Únie neexistuje žiadna všeobecná právna povinnosť zabezpečiť základné potreby všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín pred návratom, Komisia vyzýva členské štáty, aby tak urobili vo vnútroštátnych právnych predpisoch s cieľom zaistiť humánne a dôstojné podmienky života navrátilcov.

13.1.   Písomné potvrdenie

Právny základ: smernica o návrate – článok 14 ods. 2

Členské štáty poskytnú osobám uvedeným v odseku 1 v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi písomné potvrdenie, že lehota na dobrovoľný odchod sa predĺžila v súlade s článkom 7 ods. 2 alebo že sa rozhodnutie o odsune dočasne nevykoná.

V odôvodnení 12 smernice o návrate sa uvádza: „Na účely preukázania ich osobitnej situácie v prípade správnych kontrol alebo preskúmaní by sa malo týmto osobám vystaviť písomné potvrdenie o ich situácii. Členské štáty by mali mať široké právomoci, pokiaľ ide o formu a úpravu tohto písomného potvrdenia a malo by sa im tiež umožniť vložiť písomné potvrdenie do rozhodnutí vzťahujúcich sa na návrat prijatých podľa tejto smernice.“

Forma písomného potvrdenia: členské štáty majú širokú mieru vlastného uváženia. Potvrdenie môže byť buď samostatným dokumentom, ktorý vydali vnútroštátne orgány, alebo súčasťou formálneho rozhodnutia vzťahujúceho sa na návrat. Dôležité je, že umožňuje navrátilcovi jasne preukázať – v prípade policajnej kontroly – že sa už naňho vzťahuje rozhodnutie o návrate a že mu bola poskytnutá lehota na dobrovoľný odchod, formálne odloženie odsunu alebo že sa naňho vzťahuje rozhodnutie o návrate, ktoré nemožno dočasne vykonať. V potvrdení by sa mala podľa možnosti uviesť dĺžka lehoty na dobrovoľný odchod alebo odloženia.

V členských štátoch, v ktorých systémy výmeny údajov v prípade policajnej kontroly umožňujú rýchle overenie postavenia neregulárnych migrantov na základe určitých osobných údajov alebo referenčných čísel, sa požiadavka na písomné potvrdenie môže pokladať za splnenú, ak sa tejto osobe poskytnú (alebo už vlastní) dokumenty alebo doklady, ktoré tieto osobné údaje alebo referenčné čísla obsahujú.

13.2.   Situácie dlhotrvajúcej neregulárnosti

Neexistencia povinnosti udeliť povolenie navrátilcom, ktorých nie je možné odsunúť: členské štáty nemajú povinnosť udeliť povolenie navrátilcom v prípade, ak je jasné, že už neexistuje odôvodnený predpoklad na odsun, môžu to však urobiť na základe uplatnenia článku 6 ods. 4 smernice o návrate (pozri oddiel 5.6).

Súdny dvor v tejto súvislosti vo veci C-146/14, Mahdi (73) (body 87 a 88), výslovne vysvetlil: „[...] predmetom smernice nie je upraviť podmienky pobytu na území členského štátu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín, voči ktorým nemôže byť alebo nemohlo byť vykonané rozhodnutie o návrate. [...] článok 6 ods. 4 smernice 2008/115/ES však členským štátom umožňuje z humanitárnych dôvodov, dôvodov hodných osobitného zreteľa alebo iných dôvodov udeliť štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý sa neoprávnene zdržiava na ich území, samostatné povolenie na pobyt alebo iné oprávnenie poskytujúce právo na pobyt.“

Kritériá, ktoré sa majú zohľadniť pri udeľovaní povolení: ako už bolo zdôraznené, neexistuje žiadna právna povinnosť vydávať povolenia navrátilcom, ktorých nie je možné odsunúť, a členské štáty majú široké možnosti vlastného uváženia. V tejto súvislosti sa odporúča, aby kritériá posudzovania, ktoré by členské štáty mohli zohľadniť, zahŕňali individuálne (vzťahujúce sa na prípad), ako aj horizontálne (vzťahujúce sa na politiku) prvky, ako napríklad:

| — | ochota/neochota navrátilca spolupracovať, |
| --- | --- |

—

ochota/neochota navrátilca spolupracovať,

| — | dĺžka skutočného pobytu navrátilca v členskom štáte, |
| --- | --- |

—

dĺžka skutočného pobytu navrátilca v členskom štáte,

| — | snaha o integráciu zo strany navrátilca, |
| --- | --- |

—

snaha o integráciu zo strany navrátilca,

| — | osobné správanie navrátilca, |
| --- | --- |

—

osobné správanie navrátilca,

| — | rodinné väzby, |
| --- | --- |

—

rodinné väzby,

| — | humanitárne okolnosti, |
| --- | --- |

—

humanitárne okolnosti,

| — | pravdepodobnosť návratu v dohľadnej budúcnosti, |
| --- | --- |

—

pravdepodobnosť návratu v dohľadnej budúcnosti,

| — | potreba zamedziť tomu, aby sa neregulárna situácia vyplácala, |
| --- | --- |

—

potreba zamedziť tomu, aby sa neregulárna situácia vyplácala,

| — | vplyv opatrení zameraných na legalizáciu na migračné správanie budúcich (neregulárnych) migrantov, |
| --- | --- |

—

vplyv opatrení zameraných na legalizáciu na migračné správanie budúcich (neregulárnych) migrantov,

| — | pravdepodobnosť sekundárnych pohybov v rámci schengenského priestoru. |
| --- | --- |

—

pravdepodobnosť sekundárnych pohybov v rámci schengenského priestoru.

14.   ZAISTENIE

Procesné záruky uvedené v článku 12 (forma a preklad) a článku 13 (účinný opravný prostriedok a bezplatná právna pomoc) smernice o návrate sú výslovným preukázaním základného práva na dobrú správu vecí verejných, základného práva na vypočutie, základného práva na účinný opravný prostriedok a na spravodlivý proces, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť právneho poriadku Európskej únie. Dodržiavanie týchto práv je preto potrebné aj so zreteľom na rozhodnutia o zaistení.

V článku 15 smernice o návrate sa okrem týchto všeobecných požiadaviek stanovujú aj určité požiadavky, ktoré sú osobitne platné v súvislosti s rozhodnutiami o zaistení.

14.1.   Okolnosti odôvodňujúce zaistenie

Právny základ: smernica o návrate – článok 15 ods. 1

Pokiaľ sa v osobitnom prípade nedajú účinne uplatniť iné dostatočné, ale menej prísne donucovacie opatrenia, členské štáty môžu zaistiť len štátneho príslušníka tretej krajiny, voči ktorému prebieha konanie o návrate, s cieľom pripraviť návrat a/alebo vykonať proces odsunu, a to najmä keď:

| a) | existuje riziko úteku alebo |
| --- | --- |

a)

existuje riziko úteku alebo

| b) | dotknutý štátny príslušník tretej krajiny sa vyhýba alebo bráni procesu prípravy návratu alebo odsunu. |
| --- | --- |

b)

dotknutý štátny príslušník tretej krajiny sa vyhýba alebo bráni procesu prípravy návratu alebo odsunu.

Zaistenie sa vždy uskutočňuje na čo najkratšie obdobie, trvá, len pokiaľ prebiehajú prípravy na odsun, a vykonáva sa s náležitou starostlivosťou.

Pristúpenie k zaisteniu na účel odsunu predstavuje vážne narušenie základného práva slobody osôb, a preto podlieha prísnym obmedzeniam.

Povinnosť pristúpiť k zaisteniu len ako opatrenie poslednej možnosti: členské štáty majú podľa článku 8 ods. 1 smernice o návrate povinnosť „prijať všetky opatrenia potrebné“ na vykonanie rozhodnutí o návrate. Možnosť pristúpiť k zaisteniu je jedným z možných opatrení, ktoré členské štáty môžu využiť ako poslednú možnosť. V tejto súvislosti Súdny dvor vo veci C-61/11, El Dridi (bod 41), výslovne zdôraznil, že v smernici o návrate sa stanovuje „odstupňovaniu opatrení, ktoré treba prijať na účely vykonania rozhodnutia o návrate, a to od opatrenia, ktoré ponecháva dotknutej osobe najväčšiu slobodu, a to poskytnutie lehoty na dobrovoľný odchod, až po opatrenia, ktoré obmedzujú najviac jej slobodu, a to zaistenie v špecializovanom zariadení“.

Povinnosť členských štátov uplatňovať zaistenie teda existuje len v situáciách, pri ktorých je jasné, že využitie zaistenia je jediným spôsobom zabezpečenia prípravy procesu návratu a vykonania procesu odsunu (nevyhnutnosť zaistenia). Zaistenie sa vždy uskutočňuje na základe individuálneho posúdenia a na čo najkratšie obdobie, trvá, len pokiaľ prebiehajú prípravy na odsun, a vykonáva sa s náležitou starostlivosťou (primeranosť zaistenia).

Dôvody zaistenia: jediným legitímnym cieľom zaistenia podľa smernice o návrate je príprava procesu návratu a/alebo vykonanie procesu odsunu, a to predovšetkým, ak existuje 1. riziko úteku alebo 2. vyhýbanie sa alebo bránenie v príprave procesu návratu alebo odsunu zo strany navrátilca. Ak takéto dôvody na zaistenie existujú a v konkrétnom prípade sa nedajú účinne použiť menej prísne donucovacie opatrenia (posledná možnosť), členské štáty majú právo a mali by použiť zaistenie na čas potrebný na úspešné uskutočnenie konania o návrate v súlade s ustanoveniami článku 8 smernice o návrate.

Hoci je znenie smernice o návrate formulované (
  „najmä“
  ) ako orientačný zoznam, tieto dva konkrétne prípady sa vzťahujú na hlavné scenáre, ktoré sa vyskytli v praxi a ktoré oprávňujú zaistenie s cieľom pripraviť a zorganizovať návrat a vykonať proces odsunu. Existenciu osobitného dôvodu na zaistenie – a nedostupnosť účinných a dostatočne miernejších donucovacích opatrení je v každom prípade potrebné posúdiť individuálne. Pri posudzovaní existencie rizika úteku (pozri oddiel 1.6), ktorým sa môže odôvodniť potreba zaistenia, sa musí zohľadniť odopretie vstupu na hranici, existencia zápisu o odopretí vstupu v systéme SIS, chýbajúce doklady, chýbajúce miesto bydliska, absencia spolupráce a ďalšie relevantné náznaky/kritériá.

Zákaz zaistenia z dôvodov verejného poriadku: v znení smernice o návrate sa neuvádza možnosť zachovania alebo predĺženia zaistenia z dôvodov verejného poriadku a členské štáty nemôžu použiť zaistenie cudzincov na účely odsunu ako formu „ľahkého väzenia“. Hlavným cieľom zaistenia na účely odsunu je zaistiť, aby navrátilci neohrozovali vykonanie povinnosti návratu útekom. Účelom článku 15 nie je chrániť spoločnosť pred osobami, ktoré predstavujú hrozbu pre verejný poriadok alebo bezpečnosť. Legitímny cieľ chrániť spoločnosť by sa mal skôr riešiť v iných právnych predpisoch, predovšetkým v trestnom práve, trestnom správnom práve a v právnych predpisoch, ktoré sa týkajú ukončenia legálneho pobytu z dôvodov verejného poriadku. V tejto súvislosti Súdny dvor vo veci C-357/09, Kadzojev (74) (bod 70), uviedol: „Možnosť umiestniť osobu do zaistenia z dôvodov verejného poriadku a verejnej bezpečnosti nemožno založiť na smernici 2008/115/ES. Žiadna z okolností uvedených vnútroštátnym súdom (agresívne správanie, žiadne zdroje obživy, žiadne ubytovanie) teda nemôže sama osebe predstavovať dôvod na zaistenie podľa ustanovení tejto smernice.“ Správanie osoby v minulosti, ktoré predstavuje riziko pre verejný poriadok a bezpečnosť (napríklad nedodržiavanie správneho práva v iných oblastiach ako právo v oblasti prisťahovalectva alebo porušenia trestného práva), sa však môže zohľadniť pri posudzovaní existencie rizika úteku (pozri oddiel 1.6). Ak sa zo správania dotknutej osoby v minulosti dá vyvodiť záver, že táto osoba pravdepodobne nebude konať v súlade s právom a bude sa vyhýbať návratu, táto skutočnosť môže odôvodniť rozhodnutie o existencii rizika úteku.

Povinnosť zabezpečiť účinné alternatívy k zaisteniu: článok 15 ods. 1 sa musí vykladať v tom zmysle, že každý členský štát musí vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch zabezpečiť alternatívy k zaisteniu; toto je aj v súlade s dikciou odôvodnenia 16 smernice („[...] ak by uplatnenie miernejších donucovacích opatrení nebolo dostatočné“). V rozsudku vo veci C-61/11, El Dridi (bod 39) Súdny dvor potvrdil, že „[...] z odôvodnenia č. 16 uvedenej smernice, ako aj zo znenia jej článku 15 ods. 1 vyplýva, že členské štáty musia vykonať odsun prostredníctvom čo najmiernejších donucovacích opatrení. Len v prípade, že výkon rozhodnutia o návrate formou odsunu môže byť s ohľadom na posúdenie každej konkrétnej situácie ohrozený chovaním dotknutej osoby, môžu členské štáty pristúpiť k zbaveniu tejto osoby slobody jej zaistením“. To však neznamená, že predpokladom zaistenia je to, že v prípade štátneho príslušníka tretej krajiny sa už miernejšie donucovacie opatrenia použili.

V článku 15 ods. 1 smernice o návrate sa vyžaduje, aby boli miernejšie donucovacie opatrenia dostatočné a aby sa na dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny uplatňovali účinne. Znamená to, že na splnenie povinnosti poskytnúť účinné alternatívy k zisteniu musia členské štáty do vnútroštátnych právnych predpisov zakomponovať alternatívy k zaisteniu, ktorými sa môžu dosiahnuť rovnaké ciele zaistenia (t. j. zabránenie úteku, zabránenie tomu, aby sa štátny príslušník tretej krajiny vyhýbal návratu alebo aby mu bránil) pri použití prostriedkov, ktoré predstavujú menší zásah do práva na slobodu jednotlivca. Vnútroštátne orgány zodpovedné za prijímanie rozhodnutí vzťahujúcich sa na zaistenie a alternatívy k zaisteniu musia posúdiť, či budú v konkrétnom prípade miernejšie donucovacie opatrenia dostatočné a účinné.

Príkladmi alternatív k zaisteniu sú obmedzenia pobytu, otvorené domy pre rodiny, podpora zo strany sociálnych pracovníkov, pravidelné hlásenie sa, odovzdanie preukazov totožnosti/cestovných dokladov, kaucia a elektronické monitorovanie. UNHCR poskytuje niekoľko praktických príkladov osvedčených postupov (75) týkajúcich sa alternatív k zaisteniu.

Výhody a riziká – alternatívy k zaisteniu

Medzi výhody stanovenia alternatív k zaisteniu môžu patriť vyššie miery návratu (vrátane dobrovoľného odchodu), zlepšená spolupráca s navrátilcami pri získavaní potrebných dokladov, finančné výhody (menšie náklady pre štát) a menšie náklady na ľudské zdroje (predídenie problémom súvisiacim so zaistením).

Medzi riziká patrí zvýšená pravdepodobnosť úteku, možné vytvorenie motivačných faktorov (alternatívne útvary zaistenia, napríklad rodinné domy, môžu neregulárni prisťahovalci vnímať ako atraktívne) a možné sociálne napätie v susedstve otvorených centier.

Odporúčanie: výzvou je nájdenie inteligentných riešení so správnou kombináciou výhod a odstrašujúcich účinkov. Výsledkom úplnej absencie odstrašujúcich účinkov môžu byť nedostatočné miery odsunu. Aj príliš represívny systém so systematickým zaisťovaním môže byť pritom neefektívny, pretože navrátilec je v konaní o návrate málo motivovaný alebo nabádaný k spolupráci. Členské štáty by mali pripraviť a používať široký rozsah alternatív na riešenie situácie v prípade rôznych kategórií štátnych príslušníkov tretích krajín. Úspech sa preukázal pri prispôsobenom individuálnom vedení, ktorý navrátilcovi umožňuje vziať vlastný návrat do svojich rúk, a pri včasnom zapojení, ako aj pri holistickej správe prípadov zameranej na riešenie prípadov. Cieľom by malo byť systematické horizontálne vedenie všetkých potenciálnych navrátilcov, ktoré zahŕňa odporúčania o možnostiach legálneho pobytu/azylu, ako aj o dobrovoľnom/nútenom návrate od počiatočnej fázy (a nie až po prijatí rozhodnutí o odsune).

Ďalšie objasnenie:

| — | Osoba, voči ktorej prebieha konanie o návrate: formálna požiadavka v článku 15 ods. 1 smernice o návrate, aby išlo o osobu, „voči ktorej prebieha konanie o návrate“ nie je synonymná s pojmom osoba, „na ktorú sa vzťahuje rozhodnutie o návrate“. Zaistenie môže byť uložené – v prípade splnenia všetkých podmienok v článku 15 – už pred prijatím formálneho rozhodnutia o návrate, napríklad pri príprave rozhodnutia o návrate a pred jeho vydaním. |
| --- | --- |

—

Osoba, voči ktorej prebieha konanie o návrate: formálna požiadavka v článku 15 ods. 1 smernice o návrate, aby išlo o osobu, „voči ktorej prebieha konanie o návrate“ nie je synonymná s pojmom osoba, „na ktorú sa vzťahuje rozhodnutie o návrate“. Zaistenie môže byť uložené – v prípade splnenia všetkých podmienok v článku 15 – už pred prijatím formálneho rozhodnutia o návrate, napríklad pri príprave rozhodnutia o návrate a pred jeho vydaním.

Konkrétne príklady:

| — | Neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny môže svoju totožnosť zatajiť (neoznámiť) s cieľom vyhnúť sa odsunu. Je za týchto okolností oprávnené pokračovať v zaistení s cieľom vyvinúť tlak na štátneho príslušníka tretej krajiny, aby spolupracoval, a umožnil tak svoj odsun?






  — | Tento druh zaistenia sa upravuje v článku 15 ods. 1 písm. b) smernice o návrate, v ktorom sa ako dôvod zaistenia výslovne uvádza „sa vyhýba alebo bráni procesu prípravy návratu alebo odsunu“. V článku 15 ods. 6 písm. a) sa uvádza „nedostatočná spolupráca“ ako jeden z dvoch prípadov, v ktorých môže byť odôvodnené predĺženie maximálnej lehoty zaistenia o 12 mesiacov, pričom celkovým cieľom a definitívou tohto druhu zaistenia (Beugehaft alebo Durchsetzungshaft) je odsun – nie sankcionovanie. Pri každom zaistení na účel odsunu sa musí rešpektovať článok 15 ods. 4 smernice o návrate: „Zaistenie prestáva byť odôvodnené a dotknutá osoba sa bezodkladne prepustí, ak už z právnych alebo iných dôvodov neexistuje odôvodnený predpoklad na odsun alebo už neplatia podmienky ustanovené v odseku 1.“ To znamená, že v tých prípadoch, pri ktorých je zrejmé, že už neexistuje odôvodnený predpoklad na odsun, sa zaistenie musí ukončiť (napríklad ak bude zrejmé, že doklady, ktoré má vydať tretia krajina, budú doručené príliš neskoro alebo k ich vydaniu vôbec nedôjde, aj keby navrátilec spolupracoval). |
| --- | --- | --- |

—

Neoprávnene sa zdržiavajúci štátny príslušník tretej krajiny môže svoju totožnosť zatajiť (neoznámiť) s cieľom vyhnúť sa odsunu. Je za týchto okolností oprávnené pokračovať v zaistení s cieľom vyvinúť tlak na štátneho príslušníka tretej krajiny, aby spolupracoval, a umožnil tak svoj odsun?

—

Tento druh zaistenia sa upravuje v článku 15 ods. 1 písm. b) smernice o návrate, v ktorom sa ako dôvod zaistenia výslovne uvádza „sa vyhýba alebo bráni procesu prípravy návratu alebo odsunu“. V článku 15 ods. 6 písm. a) sa uvádza „nedostatočná spolupráca“ ako jeden z dvoch prípadov, v ktorých môže byť odôvodnené predĺženie maximálnej lehoty zaistenia o 12 mesiacov, pričom celkovým cieľom a definitívou tohto druhu zaistenia (Beugehaft alebo Durchsetzungshaft) je odsun – nie sankcionovanie. Pri každom zaistení na účel odsunu sa musí rešpektovať článok 15 ods. 4 smernice o návrate: „Zaistenie prestáva byť odôvodnené a dotknutá osoba sa bezodkladne prepustí, ak už z právnych alebo iných dôvodov neexistuje odôvodnený predpoklad na odsun alebo už neplatia podmienky ustanovené v odseku 1.“ To znamená, že v tých prípadoch, pri ktorých je zrejmé, že už neexistuje odôvodnený predpoklad na odsun, sa zaistenie musí ukončiť (napríklad ak bude zrejmé, že doklady, ktoré má vydať tretia krajina, budú doručené príliš neskoro alebo k ich vydaniu vôbec nedôjde, aj keby navrátilec spolupracoval).

| — | Je možné pokračovať v zaistení, ak navrátilec podá žiadosť o azyl?






  — | Odpoveď sa uvádza v rozsudku Súdneho dvora vo veci C-534/11, Arslan (76) (body 49 a 63): „Článok 2 ods. 1 smernice 2008/115/ES [...] sa nevzťahuje na štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý podal žiadosť o medzinárodnú ochranu v zmysle smernice 2005/85/ES, a to v období od podania uvedenej žiadosti do prijatia rozhodnutia o tejto žiadosti na prvom stupni, alebo prípadne do rozhodnutia o opravnom prostriedku podanom proti uvedenému rozhodnutiu. [...] smernice 2003/9/ES a 2005/85 nebránia tomu, aby bol štátny príslušník tretej krajiny, ktorý po svojom zaistení na základe článku 15 smernice 2008/115/ES podal žiadosť o medzinárodnú ochranu v zmysle smernice 2005/85/ES, ponechaný v zaistení na základe ustanovenia vnútroštátneho práva, ak sa po individuálnom posúdení všetkých relevantných okolností ukáže, že táto žiadosť bolapodaná iba s cieľom oddialiť alebo zmariť výkon rozhodnutia o návrate a že pokračovanie zaistenia je objektívne nevyhnutné na to, aby sa dotknutá osoba nemohla definitívne vyhnúť svojmu návratu.“ Poznámka: uvedený odkaz na „vnútroštátne právo“ sa vzťahuje na vnútroštátne pravidlá týkajúce sa zaistenia v súvislosti s azylom, ktorými sa prípadne transponujú požiadavky v rámci acquis Únie v oblasti azylu, ktoré sa týkajú zaistenia. |
| --- | --- | --- |

—

Je možné pokračovať v zaistení, ak navrátilec podá žiadosť o azyl?

—

Odpoveď sa uvádza v rozsudku Súdneho dvora vo veci C-534/11, Arslan (76) (body 49 a 63): „Článok 2 ods. 1 smernice 2008/115/ES [...] sa nevzťahuje na štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý podal žiadosť o medzinárodnú ochranu v zmysle smernice 2005/85/ES, a to v období od podania uvedenej žiadosti do prijatia rozhodnutia o tejto žiadosti na prvom stupni, alebo prípadne do rozhodnutia o opravnom prostriedku podanom proti uvedenému rozhodnutiu. [...] smernice 2003/9/ES a 2005/85 nebránia tomu, aby bol štátny príslušník tretej krajiny, ktorý po svojom zaistení na základe článku 15 smernice 2008/115/ES podal žiadosť o medzinárodnú ochranu v zmysle smernice 2005/85/ES, ponechaný v zaistení na základe ustanovenia vnútroštátneho práva, ak sa po individuálnom posúdení všetkých relevantných okolností ukáže, že táto žiadosť bolapodaná iba s cieľom oddialiť alebo zmariť výkon rozhodnutia o návrate a že pokračovanie zaistenia je objektívne nevyhnutné na to, aby sa dotknutá osoba nemohla definitívne vyhnúť svojmu návratu.“ Poznámka: uvedený odkaz na „vnútroštátne právo“ sa vzťahuje na vnútroštátne pravidlá týkajúce sa zaistenia v súvislosti s azylom, ktorými sa prípadne transponujú požiadavky v rámci acquis Únie v oblasti azylu, ktoré sa týkajú zaistenia.

14.2.   Forma a počiatočné preskúmanie zaistenia

Právny základ: smernica o návrate – článok 15 ods. 2

Zaistenie nariaďujú správne alebo súdne orgány.

Zaistenie sa nariaďuje písomne s uvedením skutkových a právnych dôvodov.

Ak zaistenie nariadili správne orgány, členské štáty:

| a) | buď zabezpečia rýchle súdne preskúmanie zákonnosti zaistenia, o ktorom sa rozhodne v čo najkratšom čase od začiatku zaistenia; |
| --- | --- |

a)

buď zabezpečia rýchle súdne preskúmanie zákonnosti zaistenia, o ktorom sa rozhodne v čo najkratšom čase od začiatku zaistenia;

| b) | alebo poskytnú dotknutému štátnemu príslušníkovi tretej krajiny právo podať návrh na začatie konania, v rámci ktorého sa zákonnosť zaistenia preverí postupom rýchleho súdneho preskúmania, o ktorom sa rozhodne v čo najkratšom čase od začiatku príslušného konania. V takomto prípade členské štáty bezodkladne informujú štátneho príslušníka tretej krajiny o možnosti podania návrhu na začatie takéhoto konania. |
| --- | --- |

b)

alebo poskytnú dotknutému štátnemu príslušníkovi tretej krajiny právo podať návrh na začatie konania, v rámci ktorého sa zákonnosť zaistenia preverí postupom rýchleho súdneho preskúmania, o ktorom sa rozhodne v čo najkratšom čase od začiatku príslušného konania. V takomto prípade členské štáty bezodkladne informujú štátneho príslušníka tretej krajiny o možnosti podania návrhu na začatie takéhoto konania.

Ak sa zistí, že zaistenie nie je zákonné, dotknutý štátny príslušník tretej krajiny bude bezodkladne prepustený.

Súdne orgány môžu, ale nemusia byť nevyhnutne zložené zo sudcov. V súlade s príslušnou judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva musia mať prvky nezávislosti, nezaujatosti a ponúkať súdne záruky námietkového konania.

Rozsah súdneho preskúmania: v preskúmaní sa musia posúdiť všetky aspekty výslovne uvedené v článku 15 smernice o návrate, pričom sa zohľadnia otázky práva (napríklad správnosť konania vo veci zaistenia a rozhodnutia o zaistení z procesného/právneho hľadiska), ako aj otázky týkajúce sa faktov (napríklad osobná situácia zaistenej osoby, rodinné väzby v krajine, záruky odchodu z územia, odôvodnený predpoklad na odsun).

Maximálne trvanie „rýchleho súdneho preskúmania“: text smernice o návrate vychádza zo znenia článku 5 ods. 4 EDĽP, na základe ktorého sa požaduje „rýchle súdne preskúmanie súdom“. V príslušnej judikatúre Európskeho súdu pre ľudské práva sa objasňuje, že prijateľné maximálne trvanie (t. j. „primeraný čas“) nie je možné určiť abstraktne. Musí sa stanoviť vzhľadom na okolnosti každého prípadu, pričom sa zohľadní zložitosť konania, ako aj správanie úradov a žiadateľa. Za osvedčený postup, ktorý je v súlade s právnou požiadavkou na rýchlosť, možno určite pokladať prijatie rozhodnutia do jedného týždňa.

Požiadavka týkajúca sa písomného rozhodnutia sa vzťahuje aj na rozhodnutia o predĺžení: požiadavka na vydanie písomného rozhodnutia s odôvodnením sa vzťahuje aj na rozhodnutia týkajúce sa predĺženia zaistenia. V rozsudku vo veci C-146/14, Mahdi, Súdny dvor výslovne objasnil (bod 44): „Požiadavka prijať písomné rozhodnutie musí byť chápaná tak, že sa nevyhnutne vzťahuje aj na akékoľvek rozhodnutie o predĺžení zaistenia, pretože zaistenie a jeho predĺženie majú obdobnú povahu, keďže obe vedú k tomu, že dotknutý štátny príslušník tretej krajiny je zbavený slobody, aby sa pripravil jeho návrat alebo vykonal jeho odsun, a v každom z oboch prípadov musí mať tento štátny príslušník možnosť zoznámiť sa s odôvodnením rozhodnutia, ktoré bolo voči nemu prijaté.“

Všetky záruky vyplývajúce z dodržiavania práva na vypočutie sa vzťahujú na rozhodnutia o zaistení a rozhodnutia o predĺžení zaistenia. Nerešpektovanie tohto práva má však za následok neplatnosť rozhodnutia, len ak by bol výsledok konania iný, keby bolo právo rešpektované – pozri vec C-383/13, G. a R.: „[...] právo Únie, najmä článok 15 ods. 2 a 6 smernice 2008/115/ES sa má vykladať v tom zmysle, že ak sa v správnom konaní rozhodlo o predĺžení zaistenia, pričom bolo porušené právo byť vypočutý, vnútroštátny súd poverený posúdením zákonnosti tohto rozhodnutia by mal rozhodnúť o zrušení zaistenia len vtedy, ak usúdi, že vzhľadom na všetky skutkové a právne okolnosti každého jednotlivého prípadu toto porušenie skutočne zbavilo toho, kto ho namieta, možnosti lepšie uplatniť svoju obhajobu v takej miere, že toto správne konanie mohlo dospieť k inému výsledku“ (pozri oddiel 12).

14.3.   Pravidelné preskúmanie zaistenia

Právny základ: smernica o návrate – článok 15 ods. 3

V každom prípade sa zaistenie preskúma v primeraných lehotách buď na žiadosť dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny, alebo ex officio.

V článku 15 ods. 3 prvej vete sa nevyžaduje písomné rozhodnutie o preskúmaní: Súdny dvor túto skutočnosť objasnil v rozsudku vo veci C-146/14, Mahdi (bod 47): „Ustanovenia článku 15 tejto smernice (2008/115/ES) nevyžadujú prijatie písomného 'preskúmavacieho aktu' [...]. Orgány, ktoré preskúmavajú zaistenie štátneho príslušníka tretej krajiny v primeraných lehotách podľa článku 15 ods. 3 prvej vety uvedenej smernice, teda nemajú povinnosť prijať pri každom preskúmaní výslovné opatrenie v písomnej forme obsahujúce písomné a právne odôvodnenie tohto aktu.“ Členské štáty však majú možnosť prijať písomné rozhodnutie o preskúmaní v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.

Kombinované rozhodnutia o preskúmaní a predĺžení sa musia prijať písomne: v rozsudku vo veci C-146/14, Mahdi, Súdny dvor objasnil (bod 48): „V takom prípade totiž k preskúmaniu zaistenia a prijatiu rozhodnutia o zaistení dochádza v rovnakej procesnej fáze. Toto rozhodnutie preto musí spĺňať požiadavky vyplývajúce z článku 15 ods. 2 smernice 2008/115/ES.“

V prípade predĺženia lehoty zaistenia na preskúmanie dohliada súdny orgán.

Význam „predĺženého zaistenia“: v článku 15 ods. 3 druhej vete smernice o návrate sa v prípadoch „predĺženého zaistenia“ požaduje súdny dohľad ex officio. To znamená, že súdne orgány musia konať aj v tých prípadoch, v ktorých dotknutá osoba nepodá odvolanie. Z jazykového porovnania pojmu „predĺžené zaistenie“ (v nemčine:
  „Bei längerer Haftdauer“
  ; vo francúzštine:
  „En cas de périodes de rétention prolongées“
  ; v holandčine:
  „In het geval van een lange periode van bewaring“
  ; v španielčine:
  „En caso de periodos de internamiento prolongados“
  ; v taliančine:
  „Nel caso di periodi di trattenimento prolungati“
  ) jasne vyplýva, že tento pojem sa v zásade vzťahuje na dlhé obdobie zaistenia nezávisle od skutočnosti, či už bolo prijaté formálne rozhodnutie o predĺžení. Komisia sa domnieva, že interval šiestich mesiacov na vykonanie prvého súdneho dohľadu ex officio rozhodnutia o zaistení je celkom iste príliš dlhý, na druhej strane trojmesačný súdny dohľad ex officio sa môže považovať za taký, ktorý je na hranici toho, čo je ešte zlučiteľné s článkom 15 ods. 3 smernice, ak v prípade potreby existuje aj možnosť začať jednotlivé preskúmania na základe žiadosti.

Právomoci dohliadajúceho súdneho orgánu: nepostačuje mechanizmus preskúmania, ktorým sa skúmajú len otázky práva, a nie faktické otázky. Súdny orgán musí mať právomoc rozhodnúť vo veci faktov, ako aj právnych otázok – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-146/14, Mahdi (bod 62): „[...] musí byť príslušný súdny orgán schopný nahradiť vlastným rozhodnutím rozhodnutie správneho orgánu, prípadne súdneho orgánu, ktorý nariadil prvotné zaistenie, a rozhodnúť o možnosti nariadiť náhradné opatrenie alebo prepustenie dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny. Súdny orgán rozhodujúci o žiadosti o predĺženie zaistenia tak na tento účel musí byť schopný vziať do úvahy skutkové okolnosti a dôkazy uplatnené správnym orgánom, ktorý nariadil prvotné zaistenie, ako aj všetky prípadné pripomienky dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny. Okrem toho musí byť schopný zistiť si akúkoľvek inú skutočnosť relevantnú pre rozhodnutie v prípade, že to považuje za nevyhnutné [...]“.

14.4.   Ukončenie zaistenia

Právny základ: smernica o návrate – článok 15 ods. 4 až 6

| 4. | Zaistenie prestáva byť odôvodnené a dotknutá osoba sa bezodkladne prepustí, ak už z právnych alebo iných dôvodov neexistuje odôvodnený predpoklad na odsun alebo už neplatia podmienky ustanovené v odseku 1. |
| --- | --- |

4.

Zaistenie prestáva byť odôvodnené a dotknutá osoba sa bezodkladne prepustí, ak už z právnych alebo iných dôvodov neexistuje odôvodnený predpoklad na odsun alebo už neplatia podmienky ustanovené v odseku 1.

| 5. | Zaistenie trvá, kým sú splnené podmienky ustanovené v odseku 1 a kým je to potrebné na zabezpečenie úspešného odsunu. Každý členský štát stanoví maximálnu lehotu zaistenia, ktorá nesmie presiahnuť šesť mesiacov. |
| --- | --- |

5.

Zaistenie trvá, kým sú splnené podmienky ustanovené v odseku 1 a kým je to potrebné na zabezpečenie úspešného odsunu. Každý členský štát stanoví maximálnu lehotu zaistenia, ktorá nesmie presiahnuť šesť mesiacov.

| 6. | Členské štáty môžu lehotu zaistenia uvedenú v odseku 5 predĺžiť len na obmedzený čas, a to nie dlhšie ako ďalších dvanásť mesiacov v súlade s vnútroštátnym právom, v prípadoch, keď je napriek všetkým ich primeraným snahám pravdepodobné, že proces odsunu bude trvať dlhšie:








  a) | z dôvodu nedostatočnej spolupráce dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny alebo |
| --- | --- | --- |

6.

Členské štáty môžu lehotu zaistenia uvedenú v odseku 5 predĺžiť len na obmedzený čas, a to nie dlhšie ako ďalších dvanásť mesiacov v súlade s vnútroštátnym právom, v prípadoch, keď je napriek všetkým ich primeraným snahám pravdepodobné, že proces odsunu bude trvať dlhšie:

a)

z dôvodu nedostatočnej spolupráce dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny alebo

| b) | z dôvodu omeškania pri získavaní nevyhnutných dokladov od tretích krajín. |
| --- | --- |

b)

z dôvodu omeškania pri získavaní nevyhnutných dokladov od tretích krajín.

Zaistenie sa musí ukončiť a navrátilec prepustiť v niekoľkých rôznych situáciách, predovšetkým ak:

| — | už neexistuje odôvodnený predpoklad na odsun z právnych alebo iných dôvodov, |
| --- | --- |

—

už neexistuje odôvodnený predpoklad na odsun z právnych alebo iných dôvodov,

| — | orgány primerane nekontrolujú prípravy na odsun, |
| --- | --- |

—

orgány primerane nekontrolujú prípravy na odsun,

| — | sa dosiahli maximálne lehoty na zaistenie. |
| --- | --- |

—

sa dosiahli maximálne lehoty na zaistenie.

Zaistenie by sa navyše malo v jednotlivých prípadoch ukončiť, ak sa alternatívy k zaisteniu stanú vhodnou možnosťou.

14.4.1.   Chýbajúci odôvodnený predpoklad na odsun

Chýbajúci odôvodnený predpoklad na odsun: v rozsudku vo veci C-357/09, Kadzojev (bod 67), Súdny dvor poskytol vysvetľujúci výklad významu pojmu „odôvodnený predpoklad“: „Len skutočný predpoklad, že môže dôjsť k úspešnému odsunu s ohľadom na lehoty stanovené v odsekoch 5 a 6 toho istého článku (15), zodpovedá odôvodnenému predpokladu na odsun. Tento neexistuje, pokiaľ sa zdá nepravdepodobným, že dotknutá osoba bude s prihliadnutím na uvedené lehoty prijatá v tretej krajine.“

Chýbajúci „odôvodnený predpoklad“ nie je to isté čo „nemožnosť vykonania“: „nemožnosť vykonania“ je jednoznačnejšie tvrdenie a je ho ťažšie preukázať než „chýbajúci odôvodnený predpoklad“, ktorý sa vzťahuje len na určitý stupeň pravdepodobnosti.

Lehoty zaistenia, ktoré by sa mali vziať do úvahy pri posudzovaní „odôvodneného predpokladu na odsun“: vzhľadom na dôraz, ktorý sa v článku 15 (ako aj v odôvodnení 6) smernice o návrate kladie na konkrétne posudzovanie jednotlivých prípadov na účely stanovenia primeranosti pozbavenia slobody, je potrebné brať vždy ohľad na maximálne lehoty zaistenia dotknutej osoby v konkrétnom prípade. To znamená, že relevantné sú maximálne lehoty stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch daného členského štátu. Zároveň to znamená, že navrátilec by sa nemal v členskom štáte zaistiť, ak sa od začiatku zdá nepravdepodobné, že dotknutá osoba bude prijatá v tretej krajine v rámci maximálnej lehoty zaistenia, ktorá je povolená v právnych predpisoch tohto členského štátu (v rozsudku vo veci C-357/09, Kadzojev, Súdny dvor uviedol maximálne lehoty v zmysle smernice, keďže boli tie isté ako maximálne lehoty v zmysle platných právnych predpisov daného členského štátu).

Komisia odporúča stanoviť maximálnu počiatočnú lehotu zaistenia v trvaní šiestich mesiacov, ktorá sa upraví vzhľadom na okolnosti prípadu a v primeraných intervaloch sa preskúma za dohľadu súdneho orgánu, ako aj možnosť ďalej predĺžiť zaistenie až na 18 mesiacov v prípadoch uvedených v článku 15 ods. 6 smernice o návrate.

Článok 15 ods. 4 smernice o návrate neplatí po dosiahnutí maximálnych lehôt zaistenia a príslušná osoba sa musí v každom prípade bezodkladne prepustiť – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-357/09, Kadzojev (body 60 a 61): „Treba uviesť, že pokiaľ je dosiahnutá maximálna doba zaistenia stanovená v článku 15 ods. 6 smernice 2008/115/ES, nevynára sa otázka, či už neexistuje 'odôvodnený predpoklad na odsun' v zmysle odseku 4 toho istého článku. V takom prípade totiž musí byť dotknutá osoba v každom prípade bezodkladne prepustená. Článok 15 ods. 4 smernice 2008/115/ES sa tak môže uplatniť len vtedy, ak neuplynuli maximálne doby zaistenia upravené v článku 15 ods. 5 a 6 tejto smernice.“

Ďalšie objasnenia:

| — | Pozornosť treba venovať osobitnej situácii osôb bez štátnej príslušnosti, ktoré nemusia mať možnosť využiť pri získavaní platných dokladov totožnosti alebo cestovných dokladov konzulárnu pomoc tretích krajín. Podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci C-357/09, Kadzojev, by sa mali členské štáty ubezpečiť, že existuje odôvodnený predpoklad na odsun, ktorý odôvodňuje uloženie alebo predĺženie zaistenia. |
| --- | --- |

—

Pozornosť treba venovať osobitnej situácii osôb bez štátnej príslušnosti, ktoré nemusia mať možnosť využiť pri získavaní platných dokladov totožnosti alebo cestovných dokladov konzulárnu pomoc tretích krajín. Podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci C-357/09, Kadzojev, by sa mali členské štáty ubezpečiť, že existuje odôvodnený predpoklad na odsun, ktorý odôvodňuje uloženie alebo predĺženie zaistenia.

| — | Je oprávnené pokračovať v zaistení, ak je štátny príslušník tretej krajiny zatiaľ chránený pred odsunom na základe zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia?






  — | Ak bude odsun nepravdepodobný (napríklad z toho dôvodu, že otázka zákazu vyhostenia alebo vrátenia bude pravdepodobne pretrvávať stále), štátni príslušníci tretej krajiny sa musia v súlade s článkom 15 ods. 4 smernice o návrate prepustiť. Ak bude mať otázka zákazu vyhostenia alebo vrátenia len obmedzený a dočasný charakter (napríklad je pravdepodobné, že krajina návratu v krátkom čase vydá vierohodné diplomatické uistenie, alebo navrátilec dočasne potrebuje životne dôležité lekárske ošetrenie, ktoré nie je dostupné v krajine návratu), možno pokračovať v zaistení – ak stále existuje odôvodnený predpoklad na odsun. |
| --- | --- | --- |

—

Je oprávnené pokračovať v zaistení, ak je štátny príslušník tretej krajiny zatiaľ chránený pred odsunom na základe zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia?

—

Ak bude odsun nepravdepodobný (napríklad z toho dôvodu, že otázka zákazu vyhostenia alebo vrátenia bude pravdepodobne pretrvávať stále), štátni príslušníci tretej krajiny sa musia v súlade s článkom 15 ods. 4 smernice o návrate prepustiť. Ak bude mať otázka zákazu vyhostenia alebo vrátenia len obmedzený a dočasný charakter (napríklad je pravdepodobné, že krajina návratu v krátkom čase vydá vierohodné diplomatické uistenie, alebo navrátilec dočasne potrebuje životne dôležité lekárske ošetrenie, ktoré nie je dostupné v krajine návratu), možno pokračovať v zaistení – ak stále existuje odôvodnený predpoklad na odsun.

14.4.2.   Dosiahnutie maximálnej lehoty zaistenia

Členské štáty majú podľa článku 15 ods. 5 a 6 smernice o návrate povinnosť stanoviť vo vnútroštátnych právnych predpisoch (77) maximálne lehoty zaistenia, ktoré nepresiahnu šesť mesiacov (v bežných prípadoch) alebo 18 mesiacov (v dvoch kvalifikovaných prípadoch: nedostatočná spolupráca zo strany navrátilca alebo omeškanie pri získavaní nevyhnutných dokladov od tretích krajín).

Kratšie maximálne lehoty zaistenia, ktoré sú stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, majú prednosť pred 6-/18-mesačnou lehotou stanovenou v smernici o návrate: pri spracovaní konkrétnych prípadov sa musia uplatňovaťmaximálne lehoty stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch (v súlade so smernicou o návrate), a nie maximálne lehoty stanovené v smernici o návrate. To znamená, že členský štát, ktorý stanovil vnútroštátne maximum v prípade nespolupracujúcich navrátilcov napríklad na 60 dní, nemôže pokračovať v zaistení nad rámec týchto 60 dní, hoci sa v článku 15 ods. 6 smernice o návrate stanovuje rámec maximálne 18 mesiacov.

Vo vnútroštátnych právnych predpisoch by sa mala stanovovať maximálna lehota zaistenia, ktorá príslušným vnútroštátnym orgánom umožňuje prijať všetky potrebné opatrenia na výkon rozhodnutia o návrate, čiže dokončiť konanie potrebné na úspešný návrat neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín a na zabezpečenie readmisie v tretej krajine návratu. Komisia odporúča, aby členské štáty využívali rozpätia stanovené v článku 15 smernice o návrate, v ktorých sa uvádza maximálna počiatočná lehota zaistenia šiestich mesiacov a možnosť ďalšieho predĺženia zaistenia na 18 mesiacov v prípadoch uvedených v článku 15 ods. 6 danej smernice. Pripomína sa, že skutočné trvanie zaistenia sa musí určovať individuálne a že navrátilec musí byť prepustený, ak už neexistujú podmienky zaistenia (napríklad odôvodnený predpoklad na odsun).

Príklady dôvodov, ktorými sa odôvodňuje/neodôvodňuje predĺžené zaistenie v článku 15 ods. 6:

| — | Chýbajúce doklady totožnosti ako také nepostačujú na odôvodnenie predĺženého zaistenia – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-146/14, Mahdi (bod 73): „[...] skutočnosť, že dotknutý štátny príslušník tretej krajiny nemá doklady totožnosti, nemôže sama osebe odôvodniť predĺženie zaistenia stanovené v článku 15 ods. 6 smernice 2008/115/ES.“ |
| --- | --- |

—

Chýbajúce doklady totožnosti ako také nepostačujú na odôvodnenie predĺženého zaistenia – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-146/14, Mahdi (bod 73): „[...] skutočnosť, že dotknutý štátny príslušník tretej krajiny nemá doklady totožnosti, nemôže sama osebe odôvodniť predĺženie zaistenia stanovené v článku 15 ods. 6 smernice 2008/115/ES.“

| — | Odmietnutím spolupracovať pri získavaní dokladov totožnosti sa môže predĺženie zaistenia odôvodňovať v prípade, ak existuje príčinné spojenie medzi odmietnutím spolupracovať a odmietnutím návratu – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-146/14, Mahdi (bod 85): „[...] iba vtedy, ak z preskúmania správania uvedeného štátneho príslušníka v priebehu obdobia zaistenia vyplýva, že nespolupracoval pri vykonaní odsunu a že je pravdepodobné, že tento odsun bude trvať z dôvodu tohto správania dlhšie, než sa očakávalo [...]“. |
| --- | --- |

—

Odmietnutím spolupracovať pri získavaní dokladov totožnosti sa môže predĺženie zaistenia odôvodňovať v prípade, ak existuje príčinné spojenie medzi odmietnutím spolupracovať a odmietnutím návratu – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-146/14, Mahdi (bod 85): „[...] iba vtedy, ak z preskúmania správania uvedeného štátneho príslušníka v priebehu obdobia zaistenia vyplýva, že nespolupracoval pri vykonaní odsunu a že je pravdepodobné, že tento odsun bude trvať z dôvodu tohto správania dlhšie, než sa očakávalo [...]“.

Ďalšie objasnenia:

| | Zohľadnenie lehôt zaistenia v postavení žiadateľa o azyl: lehoty zaistenia v postavení žiadateľa o azyl sa pri výpočte lehoty zaistenia na účel odsunu nemusia zohľadniť, keďže na zaistenie na účely odsunu a zaistenie žiadateľov o azyl sa vzťahujú rôzne pravidlá a režimy – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-357/09, Kadzojev (body 45 a 48): „Zaistenie na účely odsunu upravené smernicou 2008/115/ES a zaistenie nariadené proti žiadateľovi o azyl najmä podľa smerníc 2003/9/ES a 2005/85/ES a použiteľných vnútroštátnych ustanovení teda patria do odlišných právnych režimov. Preto [...] obdobie, počas ktorého je osoba umiestnená v zariadení pre dočasné umiestnenie na základe rozhodnutia prijatého podľa ustanovení vnútroštátnych predpisov a predpisov Spoločenstva, ktoré sa týkajú žiadateľov o azyl, nesmie byť považované za zaistenie na účely odsunu v zmysle článku 15 smernice 2008/115/ES.“ |
| --- | --- |

Zohľadnenie lehôt zaistenia v postavení žiadateľa o azyl: lehoty zaistenia v postavení žiadateľa o azyl sa pri výpočte lehoty zaistenia na účel odsunu nemusia zohľadniť, keďže na zaistenie na účely odsunu a zaistenie žiadateľov o azyl sa vzťahujú rôzne pravidlá a režimy – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-357/09, Kadzojev (body 45 a 48): „Zaistenie na účely odsunu upravené smernicou 2008/115/ES a zaistenie nariadené proti žiadateľovi o azyl najmä podľa smerníc 2003/9/ES a 2005/85/ES a použiteľných vnútroštátnych ustanovení teda patria do odlišných právnych režimov. Preto [...] obdobie, počas ktorého je osoba umiestnená v zariadení pre dočasné umiestnenie na základe rozhodnutia prijatého podľa ustanovení vnútroštátnych predpisov a predpisov Spoločenstva, ktoré sa týkajú žiadateľov o azyl, nesmie byť považované za zaistenie na účely odsunu v zmysle článku 15 smernice 2008/115/ES.“

| | V bode 47 toho istého rozsudku sa ďalej uvádza: „Ak by sa ukázalo, že v rámci konaní začatých na základe žiadostí pána Kadzojeva o azyl, uvedených v bode 19 tohto rozsudku, nebolo prijaté nijaké rozhodnutie týkajúce sa jeho umiestnenia v zariadení pre dočasné umiestnenie, a že jeho zaistenie teda bolo naďalej založené na skoršom vnútroštátnom režime zaistenia na účely odsunu alebo na režime smernice 2008/115/ES, doba zaistenia pána Kadzojeva zodpovedajúca dobe, počas ktorej uvedené azylové konania prebiehali, musí byť zohľadnená pri výpočte doby zaistenia na účely odsunu uvedenej v článku 15 ods. 5 a 6 smernice 2008/115/ES.“ |
| --- | --- |

V bode 47 toho istého rozsudku sa ďalej uvádza: „Ak by sa ukázalo, že v rámci konaní začatých na základe žiadostí pána Kadzojeva o azyl, uvedených v bode 19 tohto rozsudku, nebolo prijaté nijaké rozhodnutie týkajúce sa jeho umiestnenia v zariadení pre dočasné umiestnenie, a že jeho zaistenie teda bolo naďalej založené na skoršom vnútroštátnom režime zaistenia na účely odsunu alebo na režime smernice 2008/115/ES, doba zaistenia pána Kadzojeva zodpovedajúca dobe, počas ktorej uvedené azylové konania prebiehali, musí byť zohľadnená pri výpočte doby zaistenia na účely odsunu uvedenej v článku 15 ods. 5 a 6 smernice 2008/115/ES.“

| | Zohľadnenie lehoty zaistenia pri príprave odovzdania podľa dublinského nariadenia: uplatňuje sa tá istá logika, ako už bola uvedená v súvislosti s lehotami zaistenia pre žiadateľa o azyl. |
| --- | --- |

Zohľadnenie lehoty zaistenia pri príprave odovzdania podľa dublinského nariadenia: uplatňuje sa tá istá logika, ako už bola uvedená v súvislosti s lehotami zaistenia pre žiadateľa o azyl.

| | Zohľadnenie lehôt zaistenia, počas ktorých prebieha odvolanie s odkladným účinkom: tieto lehoty sa musia zohľadniť – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-357/09, Kadzojev (body 53 – 54): „Obdobie zaistenia dotknutej osoby, ktoré uplynulo počas konania, v rámci ktorého súd preskúmava zákonnosť rozhodnutia o odsune, teda musí byť [...] zohľadnené na účely výpočtu maximálnej doby zaistenia stanovenej v článku 15 ods. 5 a 6 smernice 2008/115/ES. Ak by to bolo inak, mohla by sa doba zaistenia na účely odsunu v jednotlivých prípadoch, niekedy aj značne, líšiť v tom istom členskom štáte alebo dokonca medzi jednotlivými členskými štátmi z dôvodu zvláštností a okolností vlastných vnútroštátnym súdnym konaniam, čo by bolo v rozpore s cieľom zaistiť v členských štátoch rovnakú maximálnu dobu zaistenia, ktorý sleduje článok 15 ods. 5 a 6 smernice 2008/115/ES.“ |
| --- | --- |

Zohľadnenie lehôt zaistenia, počas ktorých prebieha odvolanie s odkladným účinkom: tieto lehoty sa musia zohľadniť – pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-357/09, Kadzojev (body 53 – 54): „Obdobie zaistenia dotknutej osoby, ktoré uplynulo počas konania, v rámci ktorého súd preskúmava zákonnosť rozhodnutia o odsune, teda musí byť [...] zohľadnené na účely výpočtu maximálnej doby zaistenia stanovenej v článku 15 ods. 5 a 6 smernice 2008/115/ES. Ak by to bolo inak, mohla by sa doba zaistenia na účely odsunu v jednotlivých prípadoch, niekedy aj značne, líšiť v tom istom členskom štáte alebo dokonca medzi jednotlivými členskými štátmi z dôvodu zvláštností a okolností vlastných vnútroštátnym súdnym konaniam, čo by bolo v rozpore s cieľom zaistiť v členských štátoch rovnakú maximálnu dobu zaistenia, ktorý sleduje článok 15 ods. 5 a 6 smernice 2008/115/ES.“

| | Zohľadnenie lehôt zaistenia na účel odsunu strávených v (inom) členskom štáte A, po ktorých bezodkladne nasleduje zaistenie pred odsunom v členskom štáte B (táto situácia môže nastať napríklad v súvislosti s transferom štátneho príslušníka tretej krajiny z členského štátu A do členského štátu B na základe dvojstrannej dohody o readmisii uvedenej v článku 6 ods. 3 smernice o návrate): Komisia sa domnieva, že z hľadiska potreby rešpektovania potrebného účinku maximálnej lehoty stanovenej v článku 15 ods. 6 smernice o návrate by sa nemala prekročiť absolútna 18-mesačná horná hranica neprerušovaného zaistenia pred odsunom. Otázka výmeny informácií medzi členskými štátmi o lehotách zaistenia už strávených v inom členskom štáte, ako aj o prípadnej možnosti členského štátu B zamietnuť transfer z členského štátu A, ak členský štát A podal žiadosť príliš neskoro, by sa mala riešiť v rámci relevantných dvojstranných dohôd o readmisii. |
| --- | --- |

Zohľadnenie lehôt zaistenia na účel odsunu strávených v (inom) členskom štáte A, po ktorých bezodkladne nasleduje zaistenie pred odsunom v členskom štáte B (táto situácia môže nastať napríklad v súvislosti s transferom štátneho príslušníka tretej krajiny z členského štátu A do členského štátu B na základe dvojstrannej dohody o readmisii uvedenej v článku 6 ods. 3 smernice o návrate): Komisia sa domnieva, že z hľadiska potreby rešpektovania potrebného účinku maximálnej lehoty stanovenej v článku 15 ods. 6 smernice o návrate by sa nemala prekročiť absolútna 18-mesačná horná hranica neprerušovaného zaistenia pred odsunom. Otázka výmeny informácií medzi členskými štátmi o lehotách zaistenia už strávených v inom členskom štáte, ako aj o prípadnej možnosti členského štátu B zamietnuť transfer z členského štátu A, ak členský štát A podal žiadosť príliš neskoro, by sa mala riešiť v rámci relevantných dvojstranných dohôd o readmisii.

| | Zohľadnenie lehôt zaistenia realizovaných pred nadobudnutím platnosti pravidiel v smernici o návrate: tieto lehoty sa musia zohľadniť (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-357/09, Kadzojev, body 36 – 38). |
| --- | --- |

Zohľadnenie lehôt zaistenia realizovaných pred nadobudnutím platnosti pravidiel v smernici o návrate: tieto lehoty sa musia zohľadniť (pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-357/09, Kadzojev, body 36 – 38).

14.5.   Opätovné zaistenie navrátilcov

Maximálna lehota zaistenia, ktorá je stanovená v smernici o návrate, nesmie byť narušená okamžitým opätovným zaistením navrátilcov po ich prepustení zo zaistenia.

Opätovné zaistenie tej istej osoby v neskoršej fáze môže byť oprávnené len v prípade, ak došlo k významnej zmene relevantných okolností (napríklad vydanie potrebných dokladov treťou krajinou alebo zlepšenie situácie v krajine pôvodu, čo umožňuje bezpečný návrat), ak touto zmenou vzniká „odôvodnený predpoklad na odsun“ v súlade s článkom 15 ods. 4 smernice o návrate a ak sú splnené všetky ostatné podmienky týkajúce sa pristúpenia k zaisteniu na základe článku 15 danej smernice.

14.6.   Uplatňovanie miernejších donucovacích opatrení po ukončení zaistenia

Miernejšie donucovacie opatrenia, ako napríklad pravidelné hlásenie sa orgánom, zloženie primeranej finančnej záruky, predloženie dokladov alebo povinnosť zdržiavať sa na určitom mieste, možno uložiť, ak a pokiaľ sa stále dajú pokladať za „potrebné opatrenie“ na vykonanie návratu. Hoci nie sú stanovené žiadne absolútne maximálne lehoty na uplatnenie miernejších donucovacích opatrení, rozsah a trvanie takýchto opatrení musia byť predmetom dôkladného posúdenia, pokiaľ ide o ich primeranosť.

Ak je navyše povaha a intenzita miernejších donucovacích opatrení podobná alebo rovnaká ako pozbavenie slobody (napríklad uloženie neobmedzenej povinnosti zdržiavať sa v konkrétnom zariadení bez možnosti ho opustiť), musí sa pokladať za de facto pokračovanie v zaistení, pričom sa uplatňujú lehoty stanovené v článku 15 ods. 5 a 6 smernice o návrate.

15.   PODMIENKY ZAISTENIA

Právny základ: smernica o návrate – článok 16

| 1. | Zaistenie sa spravidla vykonáva v špecializovaných zariadeniach určených na zaistenie. Ak členský štát nemôže poskytnúť ubytovanie v špecializovanom zariadení určenom na zaistenie a musí sa obrátiť na väzenské zariadenie, zaistení štátni príslušníci tretích krajín sú oddelení od riadnych väzňov. |
| --- | --- |

1.

Zaistenie sa spravidla vykonáva v špecializovaných zariadeniach určených na zaistenie. Ak členský štát nemôže poskytnúť ubytovanie v špecializovanom zariadení určenom na zaistenie a musí sa obrátiť na väzenské zariadenie, zaistení štátni príslušníci tretích krajín sú oddelení od riadnych väzňov.

| 2. | Na požiadanie sa zadržaným štátnym príslušníkom tretích krajín včas umožní nadviazanie kontaktu s právnymi zástupcami, rodinnými príslušníkmi a príslušnými konzulárnymi orgánmi. |
| --- | --- |

2.

Na požiadanie sa zadržaným štátnym príslušníkom tretích krajín včas umožní nadviazanie kontaktu s právnymi zástupcami, rodinnými príslušníkmi a príslušnými konzulárnymi orgánmi.

| 3. | Osobitná pozornosť sa musí venovať situácii zraniteľných osôb. Poskytuje sa urgentná zdravotná starostlivosť a základná liečba. |
| --- | --- |

3.

Osobitná pozornosť sa musí venovať situácii zraniteľných osôb. Poskytuje sa urgentná zdravotná starostlivosť a základná liečba.

| 4. | Relevantné a príslušné vnútroštátne, medzinárodné a mimovládne organizácie a orgány majú možnosť navštevovať zariadenia určené na zaistenie uvedené v odseku 1 v rozsahu, v akom sa používajú na zaistenie štátnych príslušníkov tretích krajín podľa tejto kapitoly. Takéto návštevy môžu podliehať súhlasu. |
| --- | --- |

4.

Relevantné a príslušné vnútroštátne, medzinárodné a mimovládne organizácie a orgány majú možnosť navštevovať zariadenia určené na zaistenie uvedené v odseku 1 v rozsahu, v akom sa používajú na zaistenie štátnych príslušníkov tretích krajín podľa tejto kapitoly. Takéto návštevy môžu podliehať súhlasu.

| 5. | Zaisteným štátnym príslušníkom tretích krajín sa pravidelne poskytujú informácie o pravidlách uplatňovaných v danom zariadení a o ich právach a povinnostiach. Takéto informácie zahŕňajú aj informácie o ich práve, zakotvenom vo vnútroštátnom práve, kontaktovať organizácie a orgány uvedené v odseku 4. |
| --- | --- |

5.

Zaisteným štátnym príslušníkom tretích krajín sa pravidelne poskytujú informácie o pravidlách uplatňovaných v danom zariadení a o ich právach a povinnostiach. Takéto informácie zahŕňajú aj informácie o ich práve, zakotvenom vo vnútroštátnom práve, kontaktovať organizácie a orgány uvedené v odseku 4.

15.1.   Počiatočné zadržanie políciou

Na počiatočné zatknutie (zadržanie) políciou na účely zistenia totožnosti sa vzťahujú vnútroštátne právne predpisy: táto skutočnosť je výslovne zdôraznená v odôvodnení 17 smernice o návrate: „Bez toho, aby bolo dotknuté počiatočnézadržanie zo strany orgánov presadzovania práva, ktoré je upravené vnútroštátnymi právnymi predpismi, by sa zaistenie malo spravidla vykonávať v špecializovaných zariadeniach určených na zaistenie“. Týmto sa objasňuje, že počas počiatočného obdobia sa môžu naďalej uplatňovať vnútroštátne právne predpisy. Členské štáty sa vyzývajú, hoci nemajú právnu povinnosť tak urobiť, aby zaistili, že štátni príslušníci tretích krajín budú už v tejto fáze oddelení od riadnych väzňov.

Dĺžka počiatočného obdobia zadržania, počas ktorého môže polícia podozrivých neregulárnych migrantov zadržiavať: krátka, no zároveň primeraná lehota na identifikáciu kontrolovanej osoby a vyhľadanie údajov umožňujúcich určiť, či je táto osoba štátnym príslušníkom tretej krajiny, ktorý sa neoprávnene zdržiava na území – pozri rozsudok vo veci C-329/11, Achughbabian (bod 31): „V tejto súvislosti treba zohľadniť, že príslušné orgány musia mať k dispozícii krátku, no zároveň primeranú lehotu na identifikáciu kontrolovaných osôb a vyhľadanie údajov umožňujúcich určiť, či je táto osoba štátnym príslušníkom tretej krajiny, ktorý sa neoprávnene zdržiava na území. V prípade, že dotknutá osoba nespolupracuje, môže byť určenie mena, priezviska a štátnej príslušnosti problematické. Overenie, či ide o neoprávnený pobyt, môže byť takisto zložité, najmä ak si dotknutá osoba nárokuje postavenie žiadateľa o azyl alebo utečenca. Príslušné orgány sú povinné konať s náležitou starostlivosťou, aby nebol ohrozený, ako to bolo uvedené v predchádzajúcom bode, cieľ smernice 2008/115, a bez zbytočného odkladu prijať stanovisko o tom, či je pobyt dotknutej osoby oprávneného alebo neoprávneného charakteru.“ Komisia napriek neexistencii podrobného záväzného časového rámca vyzýva členské štáty, aby zaistili, že presun do špecializovaného zariadenia určeného na zaistenie neregulárnych migrantov sa bežne vykoná do 48 hodín po zadržaní (v prípade vzdialených miest môže byť výnimočne prípustná dlhšia lehota).

15.2.   Využívanie špecializovaných zariadení ako všeobecné pravidlo

Využívanie špecializovaných zariadení je všeobecným pravidlom: navrátilci nie sú zločinci a zaslúžia si iné zaobchádzanie ako riadni väzni. Využívanie špecializovaných zariadení teda predstavuje všeobecné pravidlo stanovené v smernici o návrate. Od členských štátov sa požaduje, aby neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín zaisťovali na účel odsunu v špecializovaných zariadeniach určených na zaistenie, a nie v riadnych väzniciach. Znamená to, že členské štáty majú povinnosť zaistiť, aby bol k dispozícii dostatočný počet miest v špecializovaných zariadeniach určených na zaistenie, teda zosúladiť kapacitu na zaistenie so skutočnými potrebami, a zároveň zabezpečiť primerané materiálne podmienky zaistenia.

Výnimky zo všeobecného pravidla: výnimku stanovenú v článku 16 ods. 1 smernice o návrate, ktorou sa umožňuje členským štátom umiestniť zaistené osoby pred odsunom vo výnimočných prípadoch do riadnych väzníc, je potrebné vykladať reštriktívne. Súdny dvor túto skutočnosť výslovne potvrdil v rozsudku v spojených veciach C-473/13, Bero, a C-514/13, Bouzalmate (78) (bod 25): „Druhá veta [...] článku 16 ods. 1 [...] stanovuje výnimku z tejto zásady, ktorú ako takú treba vykladať reštriktívne (pozri v tomto zmysle rozsudok Kamberaj, C-571/10, EU:C:2012:233, bod 86).“ Pri využívaní takejto výnimky treba plne zohľadniť základné práva, pričom sa náležite zohľadnia prvky, akými sú preplnenosť, potreba vyhnúť sa opakovaným presunom a možný nepriaznivý vplyv na dobré životné podmienky navrátilca, najmä v prípade zraniteľných osôb.

Nepredvídateľný nárast počtu zaistených osôb: výnimku stanovenú v článku 16 ods. 1 smernice o návrate možno uplatniť, ak nepredvídaný nárast počtu zaistených osôb spôsobený nepredvídateľnými kvantitatívnymi fluktuáciami, ktoré sa spájajú s fenoménom neregulárnej migrácie (ešte nedosahujúce „mimoriadnu situáciu“, čo je výslovne upravené v článku 18 smernice o návrate), spôsobujú problém s umiestnením zaistených osôb do osobitných zariadení v členskom štáte, ktorý inak disponuje primeraným/dostatočným počtom miest v špecializovaných zariadeniach.

Agresívne zaistené osoby: v súlade s príslušnou judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva majú členské štáty povinnosť chrániť zaistených navrátilcov pred agresívnym alebo nevhodným správaním iných zaistených osôb. Členské štáty sa vyzývajú, aby hľadali praktické spôsoby riešenia tohto problému v rámci špecializovaných zariadení a bez toho, aby sa uchýlili k umiestňovaniu vo väzenských zariadeniach. Medzi možné riešenia môže patriť vyhradenie určitých častí/krídel centier na zaistenie pre agresívne osoby, alebo mať vyhradené osobitné centrá na zaistenie pre túto kategóriu osôb.

Neexistencia osobitných zariadení určených na zaistenie v regionálnej časti členského štátu: neexistenciou osobitných zariadení určených na zaistenie v regionálnej časti členského štátu – pričom v inej časti toho istého členského štátu existujú – sa nemôže ako takou odôvodňovať umiestnenie v riadnej väznici. Súdny dvor túto skutočnosť výslovne potvrdil v rozsudku v spojených veciach C-473/13, Bero, a C-514/13, Bouzalmate (bod 32): „Článok 16 ods. 1 smernice 2008/115/ES sa má vykladať v tom zmysle, že členský štát je povinný vykonávať zaistenie neoprávnene zdržiavajúcich sa štátnych príslušníkov tretích krajín na účely odsunu spravidla v špecializovanom zariadení tohto štátu určenom na zaistenie aj v prípade, ak uvedený členský štát má federatívne usporiadanie a príslušná spolková krajina, ktorá je príslušná na rozhodnutie a vykonanie takého zaistenia podľa vnútroštátneho práva, nemá takéto zariadenia určené na zaistenie.“

Krátke lehoty zaistenia: skutočnosť, že zaistenie bude pravdepodobne trvať len krátko (napríklad 7 dní alebo kratšie), nie je oprávneným dôvodom na umiestnenie do väzenského zariadenia.

Zaistenie v uzatvorených zdravotníckych/psychiatrických zariadeniach: zaistenie pred odsunom v uzatvorených zdravotníckych/psychiatrických zariadeniach spolu s osobami zaistenými zo zdravotných dôvodov nie je v súlade s článkom 16 ods. 1 smernice o návrate a bolo by v rozpore s jeho potrebným účinkom, ak sa vzhľadom na zdravotný stav dotknutej osoby zaistenie alebo presun do špecializovaného alebo prispôsobeného zariadenia nezdajú potrebné s cieľom poskytnúť jej primeraný a neustály špecializovaný lekársky dohľad, pomoc a starostlivosť s cieľom zabrániť zhoršeniu jej zdravotného stavu.

15.3.   Oddelenie od riadnych väzňov

Povinnosť oddeľovať navrátilcov a väzňov je absolútnou požiadavkou: v smernici o návrate sa stanovuje bezpodmienečná povinnosť, podľa ktorej musia členské štáty zabezpečiť, aby boli neoprávnene sa zdržiavajúci štátni príslušníci tretích krajín vždy oddelení od riadnych väzňov, ak členský štát nedokáže vo výnimočných prípadoch poskytnúť ubytovanie v špecializovaných zariadeniach určených na zaistenie.

Bývalí väzni podliehajúci následnému návratu: po ukončení trestu odňatia slobody, keď by mala byť osoba normálne prepustená, začínajú platiť pravidlá týkajúce sa zaistenia na účel odsunu vrátane povinnosti podľa článku 16 ods. 1 smernice o návrate týkajúcej sa vykonania zaistenia v špecializovaných zariadeniach. Ak sa príprava na odsun a prípadne aj samotný odsun vykonáva počas obdobia, ktoré je stále zahrnuté do trestu odňatia slobody, možno danú osobu ponechať vo väzenskom zariadení (keďže si stále odpykáva trest za trestný čin spáchaný v minulosti). Členské štáty sa vyzývajú, aby začali všetky potrebné konania na odsun v dostatočnom predstihu, kým si príslušné osoby odpykávajú trest odňatia slobody vo väzení, aby sa zabezpečilo, že štátny príslušník tretej krajiny bude môcť byť úspešne vrátený najneskôr v okamihu prepustenia z väzenia.

Agresívne zaistené osoby: agresívne alebo neprimerané správanie navrátilcov neodôvodňuje zaistenie týchto osôb spolu s riadnymi väzňami, pokiaľ sa akt agresie neklasifikuje ako trestný čin a súd neuložil súvisiaci trest odňatia slobody.

Pojem „riadni väzni“ zahŕňa odsúdených väzňov, ako aj väzňov vo vyšetrovacej väzbe: táto skutočnosť je potvrdená v usmernení č. 10 ods. 4 dokumentu 20 Guidelines on forced return, ktorý prijal Výbor ministrov Rady Európy a v ktorom sa výslovne zdôrazňuje, že „osoby zaistené pred ich odsunom z územia by nemali byť za normálnych okolností držané spolu s riadnymi väzňami, usvedčenými alebo vo vyšetrovacej väzbe.“ Zaistené osoby je preto potrebné oddeliť aj od väzňov vo vyšetrovacej väzbe.

Súhlas navrátilca so zaistením spolu s väzňami nie je možný: v rozsudku vo veci C-474/13, Pham (79) (body 21 a 22), Súdny dvor výslovne potvrdil toto: „Povinnosť oddelenia neoprávnene zdržiavajúcich sa štátnych príslušníkov tretích krajín od riadnych väzňov, stanovená v druhej vete článku 16 ods. 1 tejto smernice, ide v tejto súvislosti nad rámec jednoduchého spôsobu špecifického výkonu zaistenia štátnych príslušníkov tretích krajín vo väzenských zariadeniach a predstavuje hmotnoprávnu podmienku tohto zaistenia, bez splnenia ktorej by toto zaistenie v zásade nebolo v súlade s uvedenou smernicou. V tomto kontexte členský štát nie je oprávnený zohľadňovať vôľu dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny.“

15.4.   Materiálne podmienky zaistenia

Smernica o návrate – článok 16; usmernenie Rady Európy o nútenom návrate č. 10 („podmienky zaistenia pred odsunom“); normy a informačné letáky CPT týkajúce sa zaisťovania cudzincov; európske väzenské pravidlá z roku 2006

V samotnej smernici o návrate je stanovených niekoľko konkrétnych záruk. Členské štáty majú povinnosť:

| — | poskytovať urgentnú zdravotnú starostlivosť a základnú liečbu, |
| --- | --- |

—

poskytovať urgentnú zdravotnú starostlivosť a základnú liečbu,

| — | venovať pozornosť situácii zraniteľných osôb, čo všeobecnejšie znamená aj zabezpečenie náležitého zohľadnenia prvkov, ako napríklad vek, zdravotné postihnutie a zdravotný stav dotknutej osoby (vrátane duševného zdravia), |
| --- | --- |

—

venovať pozornosť situácii zraniteľných osôb, čo všeobecnejšie znamená aj zabezpečenie náležitého zohľadnenia prvkov, ako napríklad vek, zdravotné postihnutie a zdravotný stav dotknutej osoby (vrátane duševného zdravia),

| — | poskytovať zaisteným osobám informácie o pravidlách uplatňovaných v danom zariadení a ich právach a povinnostiach; tieto informácie sa odporúča poskytnúť čo najskôr a najneskôr do 24 hodín od ich príchodu, |
| --- | --- |

—

poskytovať zaisteným osobám informácie o pravidlách uplatňovaných v danom zariadení a ich právach a povinnostiach; tieto informácie sa odporúča poskytnúť čo najskôr a najneskôr do 24 hodín od ich príchodu,

| — | umožniť zaisteným osobám nadviazanie kontaktu s právnymi zástupcami, rodinnými príslušníkmi a príslušnými konzulárnymi orgánmi, |
| --- | --- |

—

umožniť zaisteným osobám nadviazanie kontaktu s právnymi zástupcami, rodinnými príslušníkmi a príslušnými konzulárnymi orgánmi,

| — | poskytnúť relevantným a príslušným vnútroštátnym, medzinárodným a mimovládnym organizáciám a orgánom možnosť navštevovať zariadenia určené na zaistenie; toto právo sa musí poskytnúť priamo dotknutým orgánom, nezávisle od výzvy zaistenej osoby. |
| --- | --- |

—

poskytnúť relevantným a príslušným vnútroštátnym, medzinárodným a mimovládnym organizáciám a orgánom možnosť navštevovať zariadenia určené na zaistenie; toto právo sa musí poskytnúť priamo dotknutým orgánom, nezávisle od výzvy zaistenej osoby.

Pokiaľ ide o tie otázky, ktoré nie sú v smernici o návrate výslovne upravené, členské štáty musia dodržiavať príslušné normy Rady Európy, predovšetkým „normy CPT“: v smernici o návrate sa neupravujú určité materiálne podmienky zaistenia, ako napríklad veľkosť miestností, prístup k sanitárnym zariadeniam, prístup k voľnému priestranstvu, alebo výživa počas zaistenia. V odôvodnení 17 sa však potvrdzuje, že so zaistenými osobami sa musí zaobchádzať humánnym a dôstojným spôsobom v súlade s medzinárodným právom a že sa musia rešpektovať ich základné práva. Vždy, keď členské štáty uložia zaistenie na účel odsunu, musí sa vykonať za podmienok, ktoré sú v súlade s článkom 4 Charty základných práv Európskej únie, ktorým sa zakazuje neľudské a ponižujúce zaobchádzanie. Praktický dosah tejto povinnosti na členské štáty je podrobne stanovený najmä v:

| 1. | usmernení Rady Európy o nútenom návrate č. 10 („podmienky zaistenia pred odsunom“); |
| --- | --- |

1.

usmernení Rady Európy o nútenom návrate č. 10 („podmienky zaistenia pred odsunom“);

| 2. | normách, ktoré ustanovil Výbor Rady Európy na zabránenie mučeniu [normy CPT, dokument CPT/Inf/E (2002) 1 – rev. 2013; informačný prehľad CPT o zaisťovaní cudzincov, dokument CPT/Inf(2017)3] a ktoré sa týkajú najmä osobitných potrieb a postavenia neregulárnych migrantov, ktorí boli zaistení; |
| --- | --- |

2.

normách, ktoré ustanovil Výbor Rady Európy na zabránenie mučeniu [normy CPT, dokument CPT/Inf/E (2002) 1 – rev. 2013; informačný prehľad CPT o zaisťovaní cudzincov, dokument CPT/Inf(2017)3] a ktoré sa týkajú najmä osobitných potrieb a postavenia neregulárnych migrantov, ktorí boli zaistení;

| 3. | európskych väzenských pravidlách z roku 2006 [odporúčanie Výboru ministrov členských štátov Rec(2006)2] ako základných minimálnych normách týkajúcich sa všetkých otázok, ktorými sa vyššie uvedené normy nezaoberajú; |
| --- | --- |

3.

európskych väzenských pravidlách z roku 2006 [odporúčanie Výboru ministrov členských štátov Rec(2006)2] ako základných minimálnych normách týkajúcich sa všetkých otázok, ktorými sa vyššie uvedené normy nezaoberajú;

| 4. | štandardných minimálnych pravidlách OSN pre zaobchádzanie s väzňami [schválené Hospodárskou a sociálnou radou v jej uzneseniach 663 C (XXIV) z 31. júla 1957 a 2076 (LXII) z 13. mája 1977]. |
| --- | --- |

4.

štandardných minimálnych pravidlách OSN pre zaobchádzanie s väzňami [schválené Hospodárskou a sociálnou radou v jej uzneseniach 663 C (XXIV) z 31. júla 1957 a 2076 (LXII) z 13. mája 1977].

Tieto normy predstavujú všeobecne uznávaný opis povinností týkajúcich sa zaistenia, ktoré členské štáty musia splniť pri každom zaistení ako absolútne minimum s cieľom zaistiť súlad s povinnosťami podľa Európskeho dohovoru o ľudských právach a povinnosťami vyplývajúcimi z Charty základných práv Európskej únie pri uplatňovaní práva EÚ.

Usmernenie Rady Európy č. 10 – Podmienky zaistenia pred odsunom

| 1. | Osoby zaistené pred odsunom by mali byť bežne umiestňované v čo najkratšom možnom čase do zariadení osobitne určených na tento účel, ktoré zaručujú materiálne podmienky a režim zodpovedajúce ich právnej situácii a ktoré majú náležite kvalifikovaných pracovníkov. |
| --- | --- |

1.

Osoby zaistené pred odsunom by mali byť bežne umiestňované v čo najkratšom možnom čase do zariadení osobitne určených na tento účel, ktoré zaručujú materiálne podmienky a režim zodpovedajúce ich právnej situácii a ktoré majú náležite kvalifikovaných pracovníkov.

| 2. | Tieto zariadenia by mali poskytovať ubytovanie, ktoré je primerane zariadené, čisté a v dobrom stave, a ktoré poskytuje dostatočný životný priestor úmerný počtu ubytovaných osôb. Ďalej treba venovať pozornosť dizajnu aj dispozičnému riešeniu priestorov, aby podľa možnosti nenavodzovali dojem „väzenského“ prostredia. K organizovaným činnostiam by malo patriť cvičenie na vonkajšom priestranstve, prístup k dennej miestnosti a k rozhlasu/televízii a novinám/časopisom, ako aj k ďalším primeraným možnostiam rekreácie. |
| --- | --- |

2.

Tieto zariadenia by mali poskytovať ubytovanie, ktoré je primerane zariadené, čisté a v dobrom stave, a ktoré poskytuje dostatočný životný priestor úmerný počtu ubytovaných osôb. Ďalej treba venovať pozornosť dizajnu aj dispozičnému riešeniu priestorov, aby podľa možnosti nenavodzovali dojem „väzenského“ prostredia. K organizovaným činnostiam by malo patriť cvičenie na vonkajšom priestranstve, prístup k dennej miestnosti a k rozhlasu/televízii a novinám/časopisom, ako aj k ďalším primeraným možnostiam rekreácie.

| 3. | Personál v týchto zariadeniach by sa mal vybrať starostlivo a mal by byť náležite zaškolený. Členské štáty sa vyzývajú k tomu, aby podľa možnosti zabezpečili pre dotknutých pracovníkov školenie, vďaka ktorému by získali nielen zručnosti v oblasti komunikácie medzi ľuďmi, ale zároveň by sa oboznámili s rôznymi kultúrami zaistených osôb. Niektorí pracovníci by mali mať, pokiaľ je to možné, príslušné jazykové znalosti a mali by vedieť rozpoznať možné symptómy stresových reakcií, ktoré sa prejavujú u zaistených osôb, a podniknúť príslušné kroky. Pracovníci by mali byť v prípade potreby zároveň schopní využiť podporu z vonku, predovšetkým zdravotnícku a sociálnu pomoc. |
| --- | --- |

3.

Personál v týchto zariadeniach by sa mal vybrať starostlivo a mal by byť náležite zaškolený. Členské štáty sa vyzývajú k tomu, aby podľa možnosti zabezpečili pre dotknutých pracovníkov školenie, vďaka ktorému by získali nielen zručnosti v oblasti komunikácie medzi ľuďmi, ale zároveň by sa oboznámili s rôznymi kultúrami zaistených osôb. Niektorí pracovníci by mali mať, pokiaľ je to možné, príslušné jazykové znalosti a mali by vedieť rozpoznať možné symptómy stresových reakcií, ktoré sa prejavujú u zaistených osôb, a podniknúť príslušné kroky. Pracovníci by mali byť v prípade potreby zároveň schopní využiť podporu z vonku, predovšetkým zdravotnícku a sociálnu pomoc.

| 4. | Osoby zaistené pred svojím odsunom z územia by nemali byť za normálnych okolností držané spolu s riadnymi väzňami, usvedčenými alebo vo vyšetrovacej väzbe. Muži a ženy by mali byť oddelení od opačného pohlavia, ak si tak želajú; je však potrebné rešpektovať zásadu zlúčenia rodiny, a preto by mali byť rodiny ubytované spoločne. |
| --- | --- |

4.

Osoby zaistené pred svojím odsunom z územia by nemali byť za normálnych okolností držané spolu s riadnymi väzňami, usvedčenými alebo vo vyšetrovacej väzbe. Muži a ženy by mali byť oddelení od opačného pohlavia, ak si tak želajú; je však potrebné rešpektovať zásadu zlúčenia rodiny, a preto by mali byť rodiny ubytované spoločne.

| 5. | Vnútroštátne úrady by mali zabezpečiť, aby osoby zaistené v týchto zariadeniach mali prístup k právnikom, lekárom, mimovládnym organizáciám, rodinným príslušníkom a UNHCR (Úrad vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov) a aby mohli komunikovať s okolitým svetom, v súlade s príslušnými vnútroštátnymi predpismi. Fungovanie týchto zariadení by malo byť navyše pravidelne monitorované, a to aj zo strany uznávaných nezávislých pozorovateľov. |
| --- | --- |

5.

Vnútroštátne úrady by mali zabezpečiť, aby osoby zaistené v týchto zariadeniach mali prístup k právnikom, lekárom, mimovládnym organizáciám, rodinným príslušníkom a UNHCR (Úrad vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov) a aby mohli komunikovať s okolitým svetom, v súlade s príslušnými vnútroštátnymi predpismi. Fungovanie týchto zariadení by malo byť navyše pravidelne monitorované, a to aj zo strany uznávaných nezávislých pozorovateľov.

| 6. | Zaistené osoby majú právo podávať sťažnosti týkajúce sa údajných prípadov zlého zaobchádzania alebo nedostatočnej ochrany pred násilím zo strany ostatných zaistených osôb. Sťažovatelia a svedkovia musia byť chránení pred každým zlým zaobchádzaním alebo zastrašovaním, ktoré je výsledkom ich sťažnosti alebo dôkazu predloženého na jej podporu. |
| --- | --- |

6.

Zaistené osoby majú právo podávať sťažnosti týkajúce sa údajných prípadov zlého zaobchádzania alebo nedostatočnej ochrany pred násilím zo strany ostatných zaistených osôb. Sťažovatelia a svedkovia musia byť chránení pred každým zlým zaobchádzaním alebo zastrašovaním, ktoré je výsledkom ich sťažnosti alebo dôkazu predloženého na jej podporu.

| 7. | Zaisteným osobám by sa mali systematicky poskytovať informácie o pravidlách uplatňovaných v zariadení a konaní, ktoré sa na nich vzťahuje, a o ich právach a povinnostiach. Tieto informácie by mali byť dostupné v jazykoch, ktoré dotknuté osoby používajú najčastejšie, a v prípade potreby treba využiť služby tlmočníka. Zaistené osoby by mali byť informované o svojom práve kontaktovať právneho zástupcu podľa svojho výberu, príslušné diplomatické zastúpenie svojej krajiny, medzinárodné organizácie, ako je napríklad UNHCR a Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM), a mimovládne organizácie. V tomto ohľade je potrebné poskytnúť pomoc. |
| --- | --- |

7.

Zaisteným osobám by sa mali systematicky poskytovať informácie o pravidlách uplatňovaných v zariadení a konaní, ktoré sa na nich vzťahuje, a o ich právach a povinnostiach. Tieto informácie by mali byť dostupné v jazykoch, ktoré dotknuté osoby používajú najčastejšie, a v prípade potreby treba využiť služby tlmočníka. Zaistené osoby by mali byť informované o svojom práve kontaktovať právneho zástupcu podľa svojho výberu, príslušné diplomatické zastúpenie svojej krajiny, medzinárodné organizácie, ako je napríklad UNHCR a Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM), a mimovládne organizácie. V tomto ohľade je potrebné poskytnúť pomoc.

Normy CPT týkajúce sa zaisťovania cudzincov – výňatky

| 29. | (zariadenia určené na zaistenie) [...] Je zrejmé, že tieto strediská by mali zabezpečiť primerane vybavené ubytovacie priestory, čisté a v dobrom stave, ponúkajúce dostatočný životný priestor úmerný počtu ubytovaných osôb. Ďalej treba venovať pozornosť dizajnu aj dispozičnému riešeniu priestorov, aby podľa možnosti nenavodzovali dojem väzenského prostredia. Pokiaľ ide o režimové aktivity, mali by k nim patriť vychádzky na čerstvom vzduchu, prístup k dennej miestnosti a k rozhlasu/televízii a novinám/časopisom, ako aj k ďalším primeraným možnostiam rekreácie (napr. stolové hry, stolný tenis). Čím dlhšia je doba zadržiavania osôb, tým pestrejšie by mali byť aktivity, ktoré sa im ponúkajú.


  Personál stredísk pre zaistených cudzincov má zvlášť ťažkú úlohu. Po prvé, nevyhnutne sa vyskytnú komunikačné ťažkosti spôsobené jazykovými bariérami. Po druhé, mnohé zaistené osoby sa len ťažko zmierujú so skutočnosťou, že sú zbavené slobody, hoci nie sú podozrivé zo spáchania žiadneho trestného činu. Po tretie, existuje riziko vzniku napätia medzi zaistenými osobami rôznych národností alebo etnických skupín. CPT preto kladie osobitný dôraz na starostlivý výber a primeranú prípravu dozorného personálu týchto stredísk. Popri dobre rozvinutých schopnostiach medziľudskej komunikácie by mal byť oboznámený s odlišnými kultúrami zaistených osôb a aspoň niektorí jeho členovia by mali mať relevantné jazykové schopnosti. Mali by sa naučiť rozpoznávať aj možné symptómy stresových reakcií zaistených osôb (či už posttraumatické reakcie alebo reakcie navodené sociokultúrnymi zmenami) a robiť potrebné kroky. |
| --- | --- |

29.

(zariadenia určené na zaistenie) [...] Je zrejmé, že tieto strediská by mali zabezpečiť primerane vybavené ubytovacie priestory, čisté a v dobrom stave, ponúkajúce dostatočný životný priestor úmerný počtu ubytovaných osôb. Ďalej treba venovať pozornosť dizajnu aj dispozičnému riešeniu priestorov, aby podľa možnosti nenavodzovali dojem väzenského prostredia. Pokiaľ ide o režimové aktivity, mali by k nim patriť vychádzky na čerstvom vzduchu, prístup k dennej miestnosti a k rozhlasu/televízii a novinám/časopisom, ako aj k ďalším primeraným možnostiam rekreácie (napr. stolové hry, stolný tenis). Čím dlhšia je doba zadržiavania osôb, tým pestrejšie by mali byť aktivity, ktoré sa im ponúkajú.

Personál stredísk pre zaistených cudzincov má zvlášť ťažkú úlohu. Po prvé, nevyhnutne sa vyskytnú komunikačné ťažkosti spôsobené jazykovými bariérami. Po druhé, mnohé zaistené osoby sa len ťažko zmierujú so skutočnosťou, že sú zbavené slobody, hoci nie sú podozrivé zo spáchania žiadneho trestného činu. Po tretie, existuje riziko vzniku napätia medzi zaistenými osobami rôznych národností alebo etnických skupín. CPT preto kladie osobitný dôraz na starostlivý výber a primeranú prípravu dozorného personálu týchto stredísk. Popri dobre rozvinutých schopnostiach medziľudskej komunikácie by mal byť oboznámený s odlišnými kultúrami zaistených osôb a aspoň niektorí jeho členovia by mali mať relevantné jazykové schopnosti. Mali by sa naučiť rozpoznávať aj možné symptómy stresových reakcií zaistených osôb (či už posttraumatické reakcie alebo reakcie navodené sociokultúrnymi zmenami) a robiť potrebné kroky.

| 79. | Životné podmienky zadržaných nelegálnych migrantov by mali zodpovedať povahe pozbavenia ich osobnej slobody, s čo najmenším počtom obmedzení a s režimom ponúkajúcim rôzne aktivity. Zadržiavaní nelegálni migranti by mali mať napríklad možnosť udržiavať zmysluplné kontakty s vonkajším svetom (vrátane možnosti často telefonovať a prijímať návštevy) a ich sloboda pohybu v rámci zariadenia, v ktorom sú zadržiavaní, by mala byť čo najmenej obmedzená. Aj keby podmienky zadržiavania vo väzniciach spĺňali tieto požiadavky – čo rozhodne neplatí v každom prípade – podľa názoru CPT je zadržiavanie nelegálnych migrantov vo väzenskom prostredí z vyššie uvedených dôvodov zásadne nesprávne. |
| --- | --- |

79.

Životné podmienky zadržaných nelegálnych migrantov by mali zodpovedať povahe pozbavenia ich osobnej slobody, s čo najmenším počtom obmedzení a s režimom ponúkajúcim rôzne aktivity. Zadržiavaní nelegálni migranti by mali mať napríklad možnosť udržiavať zmysluplné kontakty s vonkajším svetom (vrátane možnosti často telefonovať a prijímať návštevy) a ich sloboda pohybu v rámci zariadenia, v ktorom sú zadržiavaní, by mala byť čo najmenej obmedzená. Aj keby podmienky zadržiavania vo väzniciach spĺňali tieto požiadavky – čo rozhodne neplatí v každom prípade – podľa názoru CPT je zadržiavanie nelegálnych migrantov vo väzenskom prostredí z vyššie uvedených dôvodov zásadne nesprávne.

| 82. | Právo na prístup k advokátovi by malo zahŕňať právo hovoriť s advokátom bez prítomnosti tretej osoby, ako aj právo na prístup k právnemu poradenstvu v otázkach týkajúcich sa pobytu, zadržiavania a odsunu. To znamená, že ak si nelegálni migranti nemôžu dovoliť zvoliť a zaplatiť advokáta, mali by mať prístup k právnej pomoci.


  Ďalej by všetky novo prichádzajúce zadržané osoby mal bezodkladne vyšetriť lekár alebo plne kvalifikovaná zdravotná sestra pod dohľadom lekára. Právo na prístup k lekárovi by malo zahŕňať právo – na žiadosť nelegálneho migranta – dať sa vyšetriť lekárom podľa vlastného výberu; je možné v takom prípade požadovať, aby si zadržiavaná osoba hradila sama náklady na toto vyšetrenie.


  Informovanie príbuzného alebo tretej osoby podľa vlastného výberu o zadržaní by sa značne uľahčilo, keby sa nelegálnym migrantom umožnilo ponechať si mobilné telefóny v čase pozbavenia osobnej slobody, alebo aspoň mať k nim prístup. |
| --- | --- |

82.

Právo na prístup k advokátovi by malo zahŕňať právo hovoriť s advokátom bez prítomnosti tretej osoby, ako aj právo na prístup k právnemu poradenstvu v otázkach týkajúcich sa pobytu, zadržiavania a odsunu. To znamená, že ak si nelegálni migranti nemôžu dovoliť zvoliť a zaplatiť advokáta, mali by mať prístup k právnej pomoci.

Ďalej by všetky novo prichádzajúce zadržané osoby mal bezodkladne vyšetriť lekár alebo plne kvalifikovaná zdravotná sestra pod dohľadom lekára. Právo na prístup k lekárovi by malo zahŕňať právo – na žiadosť nelegálneho migranta – dať sa vyšetriť lekárom podľa vlastného výberu; je možné v takom prípade požadovať, aby si zadržiavaná osoba hradila sama náklady na toto vyšetrenie.

Informovanie príbuzného alebo tretej osoby podľa vlastného výberu o zadržaní by sa značne uľahčilo, keby sa nelegálnym migrantom umožnilo ponechať si mobilné telefóny v čase pozbavenia osobnej slobody, alebo aspoň mať k nim prístup.

| 90. | Posúdenie zdravotného stavu nelegálnych migrantov v čase pozbavenia osobnej slobody je základnou povinnosťou tak vo vzťahu ku každému zadržiavanému jednotlivcovi, ako aj vo vzťahu ku skupine nelegálnych migrantov ako celku. Na duševné a fyzické zdravie nelegálnych migrantov môžu mať negatívny vplyv predchádzajúce traumatické zážitky. Aj pretrhanie osobných väzieb a strata kultúrneho prostredia, na ktoré boli zvyknutí, a neistota týkajúca sa budúcnosti môže mať za následok zhoršenie ich duševného stavu vrátane zintenzívnenia už predtým existujúcich príznakov depresie, úzkosti a posttraumatickej poruchy. |
| --- | --- |

90.

Posúdenie zdravotného stavu nelegálnych migrantov v čase pozbavenia osobnej slobody je základnou povinnosťou tak vo vzťahu ku každému zadržiavanému jednotlivcovi, ako aj vo vzťahu ku skupine nelegálnych migrantov ako celku. Na duševné a fyzické zdravie nelegálnych migrantov môžu mať negatívny vplyv predchádzajúce traumatické zážitky. Aj pretrhanie osobných väzieb a strata kultúrneho prostredia, na ktoré boli zvyknutí, a neistota týkajúca sa budúcnosti môže mať za následok zhoršenie ich duševného stavu vrátane zintenzívnenia už predtým existujúcich príznakov depresie, úzkosti a posttraumatickej poruchy.

| 91. | Ako minimum, vo všetkých strediskách na zadržiavanie nelegálnych migrantov treba zabezpečiť každodennú prítomnosť člena stredného zdravotníckeho personálu s uznanou odbornou kvalifikáciou. Táto osoba by mala vykonávať najmä predbežné vyšetrenie novo prichádzajúcich osôb (najmä na prítomnosť prenosných chorôb vrátane tuberkulózy), prijímať žiadosti o návštevu lekára, zabezpečiť poskytovanie a distribúciu liekov na lekársky predpis, viesť zdravotnú dokumentáciu a dohliadať na všeobecné hygienické podmienky. |
| --- | --- |

91.

Ako minimum, vo všetkých strediskách na zadržiavanie nelegálnych migrantov treba zabezpečiť každodennú prítomnosť člena stredného zdravotníckeho personálu s uznanou odbornou kvalifikáciou. Táto osoba by mala vykonávať najmä predbežné vyšetrenie novo prichádzajúcich osôb (najmä na prítomnosť prenosných chorôb vrátane tuberkulózy), prijímať žiadosti o návštevu lekára, zabezpečiť poskytovanie a distribúciu liekov na lekársky predpis, viesť zdravotnú dokumentáciu a dohliadať na všeobecné hygienické podmienky.

Európske väzenské pravidlá z roku 2006 – výňatky

Ubytovanie

| 18.1. | Ubytovanie poskytované väzňom, a najmä každé ubytovanie určené na prenocovanie, má rešpektovať ľudskú dôstojnosť a, ak je to možné, súkromie a byť v súlade so zdravotnými a s hygienickými požiadavkami, primeraná pozornosť sa má venovať i klimatickým podmienkam, a najmä obytnej ploche, kubickému obsahu vzduchu, osvetleniu, kúreniu a ventilácii. |
| --- | --- |

18.1.

| 18.2. | Vo všetkých budovách, kde majú väzni bývať, pracovať alebo zhromažďovať sa:








  a) | okná majú byť dostatočne veľké, aby umožňovali väzňom čítať alebo pracovať pri prirodzenom osvetlení v normálnych podmienkach, a majú umožňovať prísun čerstvého vzduchu, okrem miest, kde je primeraný systém vzduchovej klimatizácie; |
| --- | --- | --- |

18.2.

a)

okná majú byť dostatočne veľké, aby umožňovali väzňom čítať alebo pracovať pri prirodzenom osvetlení v normálnych podmienkach, a majú umožňovať prísun čerstvého vzduchu, okrem miest, kde je primeraný systém vzduchovej klimatizácie;

| b) | umelé má osvetlenie zodpovedať uznaným technickým normám a |
| --- | --- |

b)

umelé má osvetlenie zodpovedať uznaným technickým normám a

| c) | má tu existovať signálny systém, ktorý väzňom umožní bez meškania kontaktovať personál. |
| --- | --- |

c)

má tu existovať signálny systém, ktorý väzňom umožní bez meškania kontaktovať personál.

Hygiena

| 19.1. | Všetky časti každej väznice sa majú riadne udržiavať a byť vždy čisté. |
| --- | --- |

19.1.

| 19.2. | Keď sú väzni prijatí do väznice, cely alebo iné ubytovacie priestory, do ktorých sú umiestnení, majú byť čisté. |
| --- | --- |

19.2.

| 19.3. | Uväznené osoby majú mať ľahký prístup k sociálnym zariadeniam, ktoré sú hygienické a rešpektujú súkromie. |
| --- | --- |

19.3.

| 19.4. | Príslušné zariadenia majú mať k dispozícii tak, že každý väzeň sa môže okúpať alebo osprchovať pri teplote, ktorá vyhovuje klíme, pokiaľ možno denne, ale najmenej dvakrát do týždňa (alebo častejšie, ak je to nevyhnutné) v záujme celkovej hygieny. |
| --- | --- |

19.4.

| 19.5. | Väzni majú udržiavať seba, svoje oblečenie a miesto určené na spanie čisté a upratané. |
| --- | --- |

19.5.

| 19.6. | Väzenské orgány im musia poskytnúť prostriedky, aby tak mohli konať, vrátane toaletných potrieb a čistiacich prostriedkov a materiálov. |
| --- | --- |

19.6.

| 19.7. | Osobitné zásobovanie sa má poskytovať v súvislosti s hygienickými potrebami žien. |
| --- | --- |

19.7.

Oblečenie a posteľná bielizeň

| 20.1. | Uväzneným osobám, ktoré nemajú potrebné vlastné oblečenie, má sa poskytnúť oblečenie primerané danému podnebiu. |
| --- | --- |

20.1.

| 20.2. | Takéto oblečenie nesmie byť ani ponižujúce ani potupné. |
| --- | --- |

20.2.

| 20.3. | Všetko oblečenie sa má udržiavať v dobrom stave a podľa potreby vymieňať. |
| --- | --- |

20.3.

| 20.4. | Od väzňov, ktorí získajú povolenie ísť mimo väznice, sa nesmie žiadať, aby si obliekali oblečenie, ktoré ich označuje ako väzňov. |
| --- | --- |

20.4.

| 21. | Každá uväznená osoba má mať zabezpečenú vlastnú posteľ a vlastnú posteľnú bielizeň, ktorá sa má udržiavať v poriadku a vymieňať tak často, aby bola zabezpečená jej čistota. |
| --- | --- |

21.

Výživa

| 22.1. | Väzňom sa má poskytovať výživná strava, ktorá berie ohľad na ich vek, zdravotný stav, telesnú kondíciu, vieru, kultúru a charakter ich práce. |
| --- | --- |

22.1.

| 22.2. | Požiadavky na výživnú stravu, vrátane jej minimálneho energetického a proteínového obsahu, majú byť upravené vo vnútroštátnom práve. |
| --- | --- |

22.2.

| 22.3. | Jedlo sa má pripravovať a podávať hygienicky. |
| --- | --- |

22.3.

| 22.4. | Počas dňa majú byť tri jedlá s primeranými intervalmi medzi nimi. |
| --- | --- |

22.4.

| 22.5. | Čistú pitnú vodu majú mať uväznené osoby neustále k dispozícii. |
| --- | --- |

22.5.

| 22.6. | Praktický lekár alebo diplomovaná zdravotná sestra majú nariadiť zmenu v strave pre konkrétneho väzňa, ak je to z lekárskeho hľadiska potrebné. |
| --- | --- |

22.6.

Väzenský režim

| 25.1. | Režim, ktorý sa zabezpečuje pre všetkých väzňov, má ponúkať vyvážený program činností. |
| --- | --- |

25.1.

| 25.2. | Tento režim má všetkým väzňom umožňovať, aby trávili taký počet hodín denne mimo svojich ciel, ako je to potrebné pre primeranú úroveň ľudských a sociálnych kontaktov. |
| --- | --- |

25.2.

| 25.3. | Uvedený režim má zabezpečovať sociálne potreby uväznených osôb. |
| --- | --- |

25.3.

| 25.4. | Osobitná pozornosť sa má venovať potrebám väzňov, ktorí zažili fyzické, duševné alebo sexuálne zneužívanie. |
| --- | --- |

25.4.

Cvičenie a odpočinok

| 27.1. | Každému väzňovi sa má poskytnúť možnosť cvičiť vonku aspoň jednu hodinu, ak to umožňuje počasie. |
| --- | --- |

27.1.

| 27.2. | Ak je nevľúdne počasie, majú byť pripravené alternatívne opatrenia, aby bolo väzňom umožnené cvičiť. |
| --- | --- |

27.2.

| 27.3. | Vhodne organizované činnosti zamerané na zlepšovanie fyzickej zdatnosti a poskytovanie primeraného cvičenia a odpočinkových aktivít majú predstavovať integrálnu súčasť väzenských režimov. |
| --- | --- |

27.3.

| 27.4. | Väzenské orgány majú takéto činnosti podporovať zabezpečením vhodných zariadení a príslušenstva. |
| --- | --- |

27.4.

| 27.5. | Väzenské orgány majú vykonávať prípravy na organizovanie osobitných činností pre tých väzňov, ktorí to potrebujú. |
| --- | --- |

27.5.

| 27.6. | Odpočinkové možnosti, ktoré zahŕňajú šport, hry, kultúrne aktivity, krúžky a iné voľnočasové aktivity, sa majú poskytovať podľa možností a zároveň sa má umožniť väzňom ich organizovať. |
| --- | --- |

27.6.

| 27.7. | Väzňom sa má povoliť združovať sa navzájom počas cvičenia a na účel účasti na odpočinkových aktivitách. |
| --- | --- |

27.7.

Sloboda myslenia, svedomia a náboženského vyznania

| 29.1. | Má byť rešpektovaná sloboda myslenia, svedomia a vyznania uväznenej osoby. |
| --- | --- |

29.1.

| 29.2. | Väzenský režim sa má organizovať tak, ak je to možné, aby väzňom umožňoval praktikovať ich vyznanie a riadiť sa ich vierou, zúčastňovať sa bohoslužieb alebo stretnutí vedených schválenými predstaviteľmi takéhoto náboženského vyznania alebo presvedčenia, v súkromí prijímať návštevy takýchto predstaviteľov ich náboženstiev alebo presvedčení a mať v držbe knihy alebo literatúru týkajúcu sa ich vyznania alebo presvedčenia. |
| --- | --- |

29.2.

| 29.3. | Väzňov nemožno nútiť praktikovať určité náboženstvo alebo presvedčenie, zúčastňovať sa bohoslužieb alebo cirkevných stretnutí, zúčastňovať sa náboženských zvykov alebo prijímať návštevu predstaviteľa akéhokoľvek náboženstva alebo presvedčenia. |
| --- | --- |

29.3.

Etnické alebo jazykové menšiny

| 38.1. | Osobitné opatrenia sa majú vykonať na uspokojenie potrieb väzňov, ktorí patria k etnickej alebo jazykovej menšine. |
| --- | --- |

38.1.

| 38.2. | Pokiaľ možno, vo väznici sa má povoliť pokračovať v kultúrnych zvykoch rozličných skupín. |
| --- | --- |

38.2.

| 38.3. | Jazykovým potrebám sa má vyhovieť využívaním kvalifikovaných tlmočníkov a poskytovaním písomného materiálu v rozličných jazykoch, ktorými sa v konkrétnom väzenskom zariadení hovorí. |
| --- | --- |

38.3.

Zdravotná starostlivosť.

| 40.3. | Väzni majú mať prístup k zdravotníckym službám, ktoré sú v krajine dostupné, bez diskriminácie založenej na ich právnom postavení. |
| --- | --- |

40.3.

| 40.4. | Zdravotnícke služby vo väznici sa majú pokúšať zistiť a liečiť telesné alebo duševné choroby alebo postihnutia, ktorými môžu uväznené osoby trpieť. |
| --- | --- |

40.4.

| 40.5. | Všetky potrebné zdravotnícke, chirurgické a psychiatrické služby vrátane tých, ktoré sú k dispozícii v spoločnosti, sa majú väzňovi na tento účel poskytnúť. |
| --- | --- |

40.5.

Personál lekárskej a zdravotnej starostlivosti

| 41.1. | Každé väzenské zariadenie má poskytovať služby najmenej jedného kvalifikovaného praktického lekára. |
| --- | --- |

41.1.

| 41.2. | Majú sa vykonať opatrenia, aby bol kvalifikovaný personál vždy v naliehavých prípadoch bezodkladne k dispozícii. |
| --- | --- |

41.2.

| 41.3. | Tam, kde väznice nemajú praktického lekára na plný úväzok, má zariadenie navštevovať pravidelne praktický lekár na čiastočný úväzok. |
| --- | --- |

41.3.

| 41.4. | Každá väznica má mať personál vyškolený v oblasti zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

41.4.

| 41.5. | Služby kvalifikovaných zubných a očných lekárov majú byť k dispozícii každému väzňovi. |
| --- | --- |

41.5.

Povinnosti praktického lekára

| 42.1. | Praktický lekár alebo jemu podriadená diplomovaná zdravotná sestra má prehliadnuť každého väzňa čo najskôr po jeho prijatí a má ho vyšetriť, okrem prípadu, keď je to evidentne nepotrebné. |
| --- | --- |

42.1.

| 42.2. | Praktický lekár alebo jemu podriadená diplomovaná zdravotná sestra má vyšetriť väzňa, ak je to požadované pri prepustení, a inak má vyšetrovať väzňov vždy, keď je to potrebné. |
| --- | --- |

42.2.

| 42.3. | Pri vyšetrovaní väzňa má praktický lekár alebo jemu podriadená diplomovaná zdravotná sestra venovať dostatočnú pozornosť:








  a) | dodržiavaniu všeobecných pravidiel lekárskej dôvernosti; |
| --- | --- | --- |

42.3.

a)

dodržiavaniu všeobecných pravidiel lekárskej dôvernosti;

| b) | diagnostikovaniu telesnej alebo duševnej choroby a prijatiu všetkých opatrení potrebných na jej liečbu a pokračovanie existujúceho lekárskeho zaobchádzania; |
| --- | --- |

b)

diagnostikovaniu telesnej alebo duševnej choroby a prijatiu všetkých opatrení potrebných na jej liečbu a pokračovanie existujúceho lekárskeho zaobchádzania;

| c) | evidovaniu všetkých znakov alebo náznakov toho, že s väzňami sa mohlo násilne zaobchádzať, a oznamovaniu tejto skutočnosti príslušným orgánom; |
| --- | --- |

c)

evidovaniu všetkých znakov alebo náznakov toho, že s väzňami sa mohlo násilne zaobchádzať, a oznamovaniu tejto skutočnosti príslušným orgánom;

| d) | zaoberaniu sa abstinenčnými príznakmi vyplývajúcimi z užívania drog, liečiv alebo alkoholu; |
| --- | --- |

d)

zaoberaniu sa abstinenčnými príznakmi vyplývajúcimi z užívania drog, liečiv alebo alkoholu;

| e) | rozpoznávaniu akéhokoľvek psychologického alebo iného napätia spôsobeného zbavením slobody; |
| --- | --- |

e)

rozpoznávaniu akéhokoľvek psychologického alebo iného napätia spôsobeného zbavením slobody;

| f) | izolácii väzňov podozrivých z infekčných alebo nákazlivých stavov na obdobie infekcie a poskytovaniu potrebnej liečby; |
| --- | --- |

f)

izolácii väzňov podozrivých z infekčných alebo nákazlivých stavov na obdobie infekcie a poskytovaniu potrebnej liečby;

| g) | zabezpečeniu, aby väzni s vírusom HIV neboli izolovaní iba z tohto dôvodu; |
| --- | --- |

g)

zabezpečeniu, aby väzni s vírusom HIV neboli izolovaní iba z tohto dôvodu;

| h) | zaznamenaniu telesných a duševných porúch, ktoré by mohli po prepustení brániť opätovnému zaraďovaniu do spoločnosti; |
| --- | --- |

h)

zaznamenaniu telesných a duševných porúch, ktoré by mohli po prepustení brániť opätovnému zaraďovaniu do spoločnosti;

| i) | stanoveniu spôsobilosti každého väzňa pracovať a cvičiť a |
| --- | --- |

i)

stanoveniu spôsobilosti každého väzňa pracovať a cvičiť a

| j) | uzavieraniu dohôd s verejnými inštitúciami, zameraných na pokračovanie v potrebnej lekárskej a psychiatrickej liečbe po prepustení, ak dajú väzni k takým dohodám súhlas. |
| --- | --- |

j)

uzavieraniu dohôd s verejnými inštitúciami, zameraných na pokračovanie v potrebnej lekárskej a psychiatrickej liečbe po prepustení, ak dajú väzni k takým dohodám súhlas.

Poskytovanie zdravotnej starostlivosti

| 46.1. | Chorí väzni, ktorí potrebujú liečbu špecialistu, majú byť prevezení do špecializovaných zariadení alebo do civilných nemocníc, ak takáto liečba nie je k dispozícii vo väznici. |
| --- | --- |

46.1.

| 46.2. | Ak má väzenstvo svoje vlastné nemocničné zariadenia, má mať personál a vybavenie umožňujúce poskytovanie primeranej starostlivosti a liečby tam premiestneným väzňom. |
| --- | --- |

46.2.

16.   ZAISTENIE MALOLETÝCH OSÔB A RODÍN

Právny základ: smernica o návrate – článok 17

| 1. | V prípade maloletých osôb bez sprievodu a rodín s maloletými osobami sa zaistenie môže použiť len ako posledná možnosť a na čo najkratšie obdobie. |
| --- | --- |

1.

V prípade maloletých osôb bez sprievodu a rodín s maloletými osobami sa zaistenie môže použiť len ako posledná možnosť a na čo najkratšie obdobie.

| 2. | Zaisteným rodinám, ktoré čakajú na odsun, sa poskytne samostatné ubytovanie, ktoré zaručuje primerané súkromie. |
| --- | --- |

2.

Zaisteným rodinám, ktoré čakajú na odsun, sa poskytne samostatné ubytovanie, ktoré zaručuje primerané súkromie.

| 3. | Zaistené maloleté osoby majú možnosť venovať sa záujmovým aktivitám vrátane herných a rekreačných aktivít, ktoré sú primerané ich veku, a v závislosti od dĺžky pobytu majú prístup k vzdelávaniu. |
| --- | --- |

3.

Zaistené maloleté osoby majú možnosť venovať sa záujmovým aktivitám vrátane herných a rekreačných aktivít, ktoré sú primerané ich veku, a v závislosti od dĺžky pobytu majú prístup k vzdelávaniu.

| 4. | Maloleté osoby bez sprievodu sa v čo najväčšej možnej miere umiestňujú v zariadeniach s personálom a vybavením, v ktorých sa zohľadňujú potreby osôb ich veku. |
| --- | --- |

4.

Maloleté osoby bez sprievodu sa v čo najväčšej možnej miere umiestňujú v zariadeniach s personálom a vybavením, v ktorých sa zohľadňujú potreby osôb ich veku.

| 5. | Pri zaisťovaní maloletých osôb pred odsunom sú hlavným kritériom najlepšie záujmy dieťaťa. |
| --- | --- |

5.

Pri zaisťovaní maloletých osôb pred odsunom sú hlavným kritériom najlepšie záujmy dieťaťa.

V smernici o návrate sa umožňuje zaistenie maloletých osôb bez sprievodu a rodín s maloletými osobami na účely odsunu ako posledná možnosť a na čo najkratší primeraný čas, za predpokladu riadneho dodržania osobitných záruk.

Okrem týchto záruk stanovených v článku 17 smernice o návrate je potrebné dodržiavať aj zásady článku 15 danej smernice, ktoré sa uplatňujú na všeobecné pravidlá zaisťovania, konkrétne to, že zaistenie musí byť až poslednou možnosťou, k dispozícii musí byť veľký rozsah účinných alternatív k zaisteniu a v každom jednotlivom prípade sa musí vykonať posúdenie (pozri oddiel 14). V strede záujmu v súvislosti so zaistením maloletých osôb a rodín musia byť vždy najlepšie záujmy dieťaťa a členské štáty sa preto vyzývajú, aby do všetkých záležitostí týkajúcich sa zaistenia zapájali orgány na ochranu dieťaťa, a ak existujú dôvody na zaistenie, musí sa vykonať všetko potrebné na zabezpečenie dostupnosti a prístupnosti veľkého rozsahu účinných alternatív k zaisteniu maloletých osôb (bez sprievodu aj s rodinami).

Niekoľko príkladov osvedčených postupov v súvislosti s alternatívami k zaisteniu maloletých osôb bez sprievodu a rodín s deťmi poskytujú UNHCR (80) a FRA (81).

Komisia odporúča, aby vnútroštátne právne predpisy nevylučovali možnosť zaistenia maloletých osôb v prípadoch, keď je to nevyhnutne potrebné na zabezpečenie výkonu konečného rozhodnutia o návrate a ak v konkrétnom prípade nie je možné účinne uplatniť miernejšie donucovacie opatrenia.

Znenie článku 17 smernice o návrate takmer zodpovedá zneniu usmernenia Rady Európy č. 11 „Deti a rodiny“. Ďalšie konkrétne usmernenie možno nájsť vo výklade k tomuto usmerneniu:

Usmernenie Rady Európy č. 11 – Deti a rodiny

Výklad

| 1. | V odsekoch 1, 3 a 5 tohto usmernenia sa vychádzalo z príslušných ustanovení Dohovoru o právach dieťaťa, ktorý bol prijatý a otvorený na podpis, ratifikáciu a pristúpenie rezolúciou Valného zhromaždenia č. 44/25 z 20. novembra 1989 a ratifikovali ho všetky členské štáty Rady Európy. Pokiaľ ide o odsek 2, mohlo by sa pripomenúť, že právo na rešpektovanie rodinného života, ktoré sa poskytuje v zmysle článku 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach, sa uplatňuje aj v súvislosti so zaistením. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Čo sa týka pozbavenia slobody detí, v článku 37 Dohovoru o právach dieťaťa sa konkrétne uvádza, že „zatknutie, väzba alebo uväznenie dieťaťa musí byť v súlade so zákonom a takéto opatrenia možno použiť iba ako poslednú možnosť a na najkratšiu možnú dobu“ [článok 37 písm. b)]. Podľa článku 20 ods. 1 tohto dohovoru „[d]ieťa dočasne alebo trvale zbavené rodinného prostredia alebo dieťa, ktorému vzhľadom na jeho najlepšie záujmy nemôže byť umožnené zostať v tomto prostredí, musí mať právo na osobitnú ochranu a pomoc poskytovanú štátom.“ |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vychádzalo sa aj z odseku 38 pravidiel OSN na ochranu mladistvých pozbavených osobnej slobody, prijatých v rezolúcii Valného zhromaždenia č. 45/113 zo 14. decembra 1990, ktoré sa vzťahujú na akékoľvek zbavenie slobody, chápané ako „akákoľvek forma zaistenia alebo uväznenia alebo umiestnenia osoby do verejného alebo súkromného väzobného prostredia, ktoré táto osoba nemôže opustiť svojvoľne, na základe príkazu akéhokoľvek súdneho, správneho alebo iného verejného orgánu“ [ods. 11 písm. b)]. Podľa odseku 38: „Každá mladistvá osoba v školopovinnom veku má právo na vzdelávanie vhodné pre jej potreby a schopnosti a určené na jej prípravu na návrat do spoločnosti. Toto vzdelávanie by sa malo, pokiaľ je to možné, poskytovať mimo zariadenia určeného na zaistenie, a to v obecných školách a v každom prípade by ho mali poskytovať kvalifikovaní učitelia prostredníctvom programov integrovaných do vzdelávacieho systému krajiny, aby mladiství mohli po prepustení pokračovať vo vzdelávaní bez problémov. Správa zariadení určených na zaistenie by mala venovať osobitnú pozornosť vzdelávaniu mladistvých zahraničného pôvodu alebo s osobitnými kultúrnymi alebo etnickými potrebami. Mladiství, ktorí sú negramotní alebo majú kognitívne alebo vzdelávacie ťažkosti, by mali mať právo na osobitné vzdelávanie“. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Posledný odsek je v súlade s hlavnou zásadou dohovoru o právach dieťaťa, v ktorého článku 3 ods. 1 sa uvádza, že „[p]ri všetkých akciách týkajúcich sa detí, či už podniknutých verejnými alebo súkromnými inštitúciami sociálnej starostlivosti, súdmi, správnymi orgánmi alebo zákonodarnými zbormi, najlepšie záujmy dieťaťa musia byť prvoradé.“ Samozrejme, to sa zároveň vzťahuje aj na rozhodnutia o držaní detí, ktoré čelia odsunu z územia. |
| --- | --- |

4.

Pokiaľ ide o zaistenie maloletých osôb, v normách CPT sú stanovené nasledujúce pravidlá, ktoré by členské štáty mali dodržiavať vždy, keď výnimočne a ako poslednú možnosť uplatňujú zaistenie:

Normy CPT týkajúce sa zaistenia maloletých osôb – výňatky

| 97. | Výbor CPT sa domnieva, že treba vyvinúť maximálne úsilie na vyhýbanie sa prípadom pozbavenia osobnej slobody maloletého nelegálneho migranta. V súlade so zásadou „prvoradých záujmov dieťaťa“ vyjadrenou v článku 3 Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa, zadržiavanie detí, vrátane detí bez sprievodu a odlúčených detí, je len málokedy odôvodnené a podľa názoru výboru ho rozhodne nemožno odôvodniť len tým, že nebolo rozhodnuté o pobytovom štatúte dieťaťa. Keď výnimočne dôjde k zadržaniu dieťaťa, pozbavenie osobnej slobody by malo byť čo najkratšie; treba vyvinúť maximálne úsilie na okamžité prepustenie detí bez sprievodu a odlúčených detí zo zariadenia na zadržiavanie osôb a na ich umiestnenie do vhodnejšej starostlivosti. Ďalej by sa vzhľadom na zraniteľnosť dieťaťa mali v každom prípade zadržania dieťaťa poskytnúť dodatočné záruky, najmä ak sú deti odlúčené od rodičov alebo od iných opatrujúcich osôb, alebo ak sú bez sprievodu rodičov, opatrujúcich osôb alebo príbuzných. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Keď sa úrady dozvedia o prítomnosti dieťaťa, v čo najkratšom čase by mali zabezpečiť, aby odborne spôsobilá osoba vykonala s dieťaťom počiatočný pohovor v jazyku, ktorému dieťa rozumie. Mali by sa posúdiť okolnosti, pre ktoré sú deti osobitne zraniteľné, ako je vek, zdravie, psychosociálne faktory a ďalšie dôvody na jeho ochranu, vrátane dôvodov spojených s násilím, obchodovaním s ľuďmi alebo traumou. Deťom bez sprievodu alebo odlúčeným deťom pozbaveným osobnej slobody by sa mal poskytnúť urýchlený a bezplatný prístup k právnej alebo inej zodpovedajúcej pomoci, vrátane určenia poručníka alebo zákonného zástupcu. Mali by sa zaviesť aj monitorovacie mechanizmy na preskúmavanie kvality poručníctva. |
| --- | --- |

98.

| 99. | V zariadeniach, v ktorých sú zadržiavané deti, by sa mali urobiť kroky na zabezpečenie pravidelnej prítomnosti a individuálneho kontaktu so sociálnym pracovníkom a psychológom. Ďalšou zárukou proti zlému zaobchádzaniu je rodovo zmiešaný personál; prítomnosť mužského aj ženského personálu môže mať priaznivý účinok z hľadiska etických aspektov zadržiavania detí, a aj z hľadiska vytvárania normálneho prostredia v miestach, kde sú zadržiavané. Deťom pozbaveným osobnej slobody by sa mala ponúknuť široká škála konštruktívnych aktivít (s osobitným dôrazom na to, aby sa dieťaťu umožnilo pokračovať vo vzdelávaní). |
| --- | --- |

99.

| 100. | S cieľom obmedziť riziko zneužívania by sa mali osobitne upraviť priestory, aby boli vhodné na pobyt detí. Mali by sa napríklad oddeliť od priestorov určených pre dospelých, okrem prípadov, keď je v najlepšom záujme dieťaťa byť umiestnené spolu s dospelými. To by mohlo byť vhodné napríklad vtedy, keď sa deti nachádzajú v spoločnosti svojich rodičov či iných blízkych príbuzných. V takomto prípade treba vynaložiť maximálne úsilie na to, aby sa zabránilo rozdeleniu rodiny. |
| --- | --- |

100.

| 131. | Základnými zárukami proti zlému zaobchádzaniu vo všetkých zariadeniach určených na zaistenie vrátane zariadení pre mladistvých sú účinné postupy podávania sťažností a inšpekcie. Mladiství (ako aj ich rodičia alebo zákonní zástupcovia) by mali mať možnosť podávať sťažnosti v rámci administratívneho systému zariadenia a mali by mať právo dôverne sa obrátiť na nezávislý orgán. Postupy podávania sťažností by mali byť jednoduché, účinné a prívetivé pre dieťa, obzvlášť, pokiaľ ide o použitý jazyk. Mladiství (ako aj ich rodičia alebo zákonní zástupcovia) by mali mať právo požiadať o právne poradenstvo vo veci sťažností a využiť bezplatnú právnu pomoc, ak je to v záujme spravodlivosti. |
| --- | --- |

131.

| 132. | CPT pripisuje osobitný význam aj pravidelnému navštevovaniu všetkých zariadení pre mladistvých nezávislým orgánom, napr. komisiou alebo sudcom, detským ombudsmanom alebo národným preventívnym mechanizmom (zriadeným na základe opčného protokolu k Dohovoru OSN proti mučeniu – OPCAT), ktorý je oprávnený prijímať sťažnosti od mladistvých alebo ich rodičov alebo zákonných zástupcov a v prípade potreby na ne reagovať a vykonávať inšpekciu ubytovacích priestorov a ostatných priestorov zariadenia a posudzovať, či tieto zariadenia fungujú v súlade s požiadavkami vnútroštátnych právnych predpisov a príslušných medzinárodných noriem. Členovia inšpekčného orgánu by mali byť aktívni a mali s mladistvými nadviazať priamy kontakt vrátane vykonávania pohovorov bez prítomnosti tretích osôb. |
| --- | --- |

132.

17.   MIMORIADNE SITUÁCIE

Právny základ: smernica o návrate – článok 18

| 1. | V situáciách, kedy výnimočne veľký počet štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa majú vrátiť, spôsobí nepredpokladane veľké zaťaženie z hľadiska kapacity zariadení členského štátu určených na zaistenie alebo ich správnemu alebo justičnému personálu, môže dotknutý členský štát na čas trvania takejto výnimočnej situácie rozhodnúť o ustanovení dlhších lehôt na súdne preskúmanie ako sú lehoty ustanovené v treťom pododseku článku 15 ods. 2, a prijať naliehavé opatrenia týkajúce sa podmienok zaistenia, ktoré sú odlišné od tých, ktoré sú ustanovené v článku 16 ods. 1 a v článku 17 ods. 2. |
| --- | --- |

1.

V situáciách, kedy výnimočne veľký počet štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa majú vrátiť, spôsobí nepredpokladane veľké zaťaženie z hľadiska kapacity zariadení členského štátu určených na zaistenie alebo ich správnemu alebo justičnému personálu, môže dotknutý členský štát na čas trvania takejto výnimočnej situácie rozhodnúť o ustanovení dlhších lehôt na súdne preskúmanie ako sú lehoty ustanovené v treťom pododseku článku 15 ods. 2, a prijať naliehavé opatrenia týkajúce sa podmienok zaistenia, ktoré sú odlišné od tých, ktoré sú ustanovené v článku 16 ods. 1 a v článku 17 ods. 2.

| 2. | Ak sa dotknutý členský štát rozhodne pre uvedené mimoriadne opatrenia, informuje o tom Komisiu. Komisiu informuje aj v prípade, keď pominú dôvody uplatňovania týchto mimoriadnych opatrení. |
| --- | --- |

2.

Ak sa dotknutý členský štát rozhodne pre uvedené mimoriadne opatrenia, informuje o tom Komisiu. Komisiu informuje aj v prípade, keď pominú dôvody uplatňovania týchto mimoriadnych opatrení.

| 3. | Nič v tomto článku sa nesmie vykladať tak, že umožňuje členským štátom odchýliť sa od všeobecných povinností prijať všetky primerané všeobecné alebo konkrétne opatrenia na zabezpečenie splnenia povinností vyplývajúcich z tejto smernice. |
| --- | --- |

3.

Nič v tomto článku sa nesmie vykladať tak, že umožňuje členským štátom odchýliť sa od všeobecných povinností prijať všetky primerané všeobecné alebo konkrétne opatrenia na zabezpečenie splnenia povinností vyplývajúcich z tejto smernice.

Rozsah možných výnimiek sa obmedzuje na tri ustanovenia: v článku 18 sa členským štátom poskytuje možnosť neuplatňovať tri ustanovenia smernice vzťahujúce sa na zaistenie – i) povinnosť zabezpečiť rýchle počiatočné súdne preskúmanie zaistenia; ii) povinnosť zaisťovať len v špecializovaných zariadeniach a iii) povinnosť poskytovať oddelené ubytovanie, ktoré rodinám zaručí náležité súkromie – v mimoriadnych situáciách, keď dôjde k náhlemu príchodu veľkého počtu neregulárnych migrantov. Výnimky týkajúce sa ostatných pravidiel obsiahnutých v smernici o návrate nie sú možné.

Podmienkou možného uplatňovania ustanovenia o mimoriadnych situáciách je transpozícia do vnútroštátnych právnych predpisov: v článku 18 sa opisujú a obmedzujú zahrnuté situácie, ako aj rozsah možných výnimiek a povinností podávať informácie Komisii. Ak si členský štát želá mať možnosť uplatňovať toto ustanovenie o zárukách v prípade mimoriadnej situácie, musí ho najprv náležite transponovať (82) – ako možnosť a v súlade s kritériami v článku 18 – do svojich vnútroštátnych právnych predpisov. Pozn.: na rozdiel od ustanovení o zárukách v nariadeniach (napríklad v Kódexe schengenských hraníc, ktoré sa vzťahujú na obnovenie kontroly vnútorných hraníc) sa musia ustanovenia o zárukách v smerniciach pred ich uplatňovaním transponovať do vnútroštátnych právnych predpisov.

Členské štáty musia informovať Komisiu o rozhodnutí uchýliť sa k týmto opatreniam a o ukončení uplatňovania týchto opatrení. Takéto informácie by sa mali prenášať bežnými oficiálnymi kanálmi, t. j. prostredníctvom stáleho zastúpenia Generálnemu sekretariátu Európskej komisie.

18.   TRANSPOZÍCIA, VÝKLAD A PRECHODNÉ OPATRENIA

Priamy účinok smernice o návrate v prípade nedostatočnej alebo oneskorenej transpozície: ustanovenia smernice, ktorými sa priznávajú práva jednotlivcom a ktoré sú dostatočne jasné a bezpodmienečné, sa podľa doktríny Súdneho dvora stávajú priamo uplatniteľnými na konci lehoty na vykonanie smernice. Tieto požiadavky spĺňa mnoho z ustanovení smernice o návrate, ktoré musia vnútroštátne správne a súdne orgány priamo uplatňovať v tých prípadoch, v ktorých členské štáty určité ustanovenia smernice netransponovali (alebo transponovali nedostatočne). To sa vzťahuje najmä na ustanovenia týkajúce sa:

| — | rešpektovania zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia (články 5 a 9 smernice o návrate), |
| --- | --- |

—

rešpektovania zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia (články 5 a 9 smernice o návrate),

| — | požiadavky, že osobám, ktoré sa majú vrátiť, by sa mala za bežných okolností poskytnúť primeraná lehota na dobrovoľný odchod v rozmedzí od siedmich do tridsiatich dní (článok 7 smernice o návrate), |
| --- | --- |

—

požiadavky, že osobám, ktoré sa majú vrátiť, by sa mala za bežných okolností poskytnúť primeraná lehota na dobrovoľný odchod v rozmedzí od siedmich do tridsiatich dní (článok 7 smernice o návrate),

| — | obmedzení týkajúcich sa používania donucovacích opatrení v spojení s nútenými návratmi (článok 8 smernice o návrate), |
| --- | --- |

—

obmedzení týkajúcich sa používania donucovacích opatrení v spojení s nútenými návratmi (článok 8 smernice o návrate),

| — | práva maloletých osôb bez sprievodu, v súvislosti s ktorými prebieha konanie o návrate, získať pomoc príslušných orgánov, ktoré nie sú orgánmi, ktoré vo veci návratu konajú, a povinnosti členských štátov uistiť sa, že maloleté osoby bez sprievodu budú vrátené len rodinnému príslušníkovi, ustanovenému opatrovníkovi alebo do primeraného prijímacieho zariadenia v štáte návratu (článok 10 smernice o návrate), |
| --- | --- |

—

práva maloletých osôb bez sprievodu, v súvislosti s ktorými prebieha konanie o návrate, získať pomoc príslušných orgánov, ktoré nie sú orgánmi, ktoré vo veci návratu konajú, a povinnosti členských štátov uistiť sa, že maloleté osoby bez sprievodu budú vrátené len rodinnému príslušníkovi, ustanovenému opatrovníkovi alebo do primeraného prijímacieho zariadenia v štáte návratu (článok 10 smernice o návrate),

| — | obmedzení dĺžky zákazov vstupu a potreby individualizovaného preskúmania jednotlivých prípadov (článok 11 smernice o návrate) – výslovne potvrdené v rozsudku Súdneho dvora vo veci C-297/12, Filev a Osmani (bod 55), |
| --- | --- |

—

obmedzení dĺžky zákazov vstupu a potreby individualizovaného preskúmania jednotlivých prípadov (článok 11 smernice o návrate) – výslovne potvrdené v rozsudku Súdneho dvora vo veci C-297/12, Filev a Osmani (bod 55),

| — | procesných záruk vrátane práva na písomné, odôvodnené rozhodnutie o návrate, ako aj práva na účinný opravný prostriedok a právnu a jazykovú pomoc (články 12 a 13 smernice o návrate), |
| --- | --- |

—

procesných záruk vrátane práva na písomné, odôvodnené rozhodnutie o návrate, ako aj práva na účinný opravný prostriedok a právnu a jazykovú pomoc (články 12 a 13 smernice o návrate),

| — | obmedzení týkajúcich sa využívania zaistenia a maximálnych lehôt zaistenia (článok 15 smernice o návrate) a práva na ľudské a dôstojné podmienky zaistenia (článok 16 smernice o návrate) – výslovne potvrdené v rozsudku Súdneho dvora vo veci C-61/11, El Dridi (body 46 a 47), |
| --- | --- |

—

obmedzení týkajúcich sa využívania zaistenia a maximálnych lehôt zaistenia (článok 15 smernice o návrate) a práva na ľudské a dôstojné podmienky zaistenia (článok 16 smernice o návrate) – výslovne potvrdené v rozsudku Súdneho dvora vo veci C-61/11, El Dridi (body 46 a 47),

| — | obmedzení a osobitných záruk vzťahujúcich sa na zaistenie maloletých osôb a rodín (článok 17 smernice o návrate). |
| --- | --- |

—

obmedzení a osobitných záruk vzťahujúcich sa na zaistenie maloletých osôb a rodín (článok 17 smernice o návrate).

Prejudiciálne konania na Súdnom dvore: na základe článku 267 ZFEÚ má Súdny dvor právomoc vydať predbežný nález o otázkach, ktoré sa týkajú výkladu a platnosti smernice o návrate. Ak sa takáto otázka položí v konaní pred vnútroštátnym súdnym orgánom a tento súdny orgán usúdi, že rozhodnutie o nej je nevyhnutné pre vydanie jeho rozhodnutia, môže sa obrátiť na Súdny dvor Európskej únie, aby o nej rozhodol. Ak sa takáto otázka položí v konaní pred vnútroštátnym súdnym orgánom, proti ktorého rozhodnutiu nie je prípustný opravný prostriedok podľa vnútroštátneho práva, je tento súdny orgán povinný obrátiť sa na Súdny dvor Európskej únie. Ak sa takáto otázka položí v prebiehajúcom konaní pred súdnym orgánom v súvislosti s osobou, ktorá je vo väzbe, Súdny dvor Európskej únie koná v zrýchlenom skrátenom konaní. Prejudiciálne konania už zohrali dôležitú úlohu, pokiaľ ide o zaistenie harmonizovaného výkladu niekoľkých hlavných ustanovení smernice o návrate.

Členovia súdov v členských štátoch sa vyzývajú, aby naďalej využívali prejudiciálne konania a žiadali Súdny dvor o autentický výklad vždy, keď to bude javiť ako potrebné.

Prechodné opatrenia pre prípady/konania vzťahujúce sa na obdobia pred 24. decembrom 2010: členské štáty musia zaistiť, aby všetky osoby patriace do rozsahu pôsobnosti smernice mohli využívať vecné záruky a práva priznané smernicou od 24. decembra 2010 (v prípade nových členských štátov od dátumu pristúpenia). Hoci môže byť oprávnené pokračovať vo vnútroštátnych konaniach o návrate, ktoré sa začali v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi pred transpozíciou, nesmie sa tým narušiť podstata práv udelených na základe smernice, ako je napríklad obmedzenie zaistenia a použitie donucovacích opatrení, procesné záruky vrátane práva na písomné rozhodnutie a odvolanie sa proti rozhodnutiu, uprednostňovanie dobrovoľného odchodu. V prípade každého návratu, ktorý sa neuskutočnil do 24. decembra 2010, sa v súlade s podmienkami v článku 12 smernice musí vydať písomné rozhodnutie o návrate a voči tomuto rozhodnutiu je potrebné poskytnúť účinný opravný prostriedok v súlade s podmienkami v článku 13 smernice.

„Historické“ zákazy vstupu vydané pred 24. decembrom 2010 je potrebné prispôsobiť požiadavkám stanoveným v smernici o návrate (pozri oddiel 11.9). Pri výpočte celkovej maximálnej lehoty uvedenej v smernici o návrate sa musia zohľadniť lehoty zaistenia ukončené pred nadobudnutím platnosti pravidiel v smernici o návrate (pozri oddiel 14.4.2).

Zavedenie výnimky z rozsahu pôsobnosti v neskoršej fáze (po roku 2010): členské štáty sa môžu rozhodnúť, že výnimku stanovenú v článku 2 (prípady na hraniciach a trestnoprávne prípady) využijú v neskoršej fáze. Táto zmena vnútroštátnych právnych predpisov nesmie mať nepriaznivé následky, pokiaľ ide o osoby, ktoré už využili účinky smernice o návrate (pozri oddiel 2).

19.   ZDROJE A REFERENČNÉ DOKUMENTY

Táto príručka vychádza z nasledujúcich zdrojov:

| 1. | súhrnné zápisnice kontaktnej skupiny pre smernicu o návrate; |
| --- | --- |

1.

súhrnné zápisnice kontaktnej skupiny pre smernicu o návrate;

| 2. | výňatky z relevantných vecí Súdneho dvora (s kľúčovými slovami a názvami dotknutého členského štátu v zátvorkách):






  — | rozsudok z 30. novembra 2009, Kadzojev (C-357/09 PPU), ECLI:EU:C:2009:741 (zaistenie, dôvody predĺženia; súvislosť so zaistením vzťahujúcim sa na azyl – BG), |
| --- | --- | --- |

2.

výňatky z relevantných vecí Súdneho dvora (s kľúčovými slovami a názvami dotknutého členského štátu v zátvorkách):

—

rozsudok z 30. novembra 2009, Kadzojev (C-357/09 PPU), ECLI:EU:C:2009:741 (zaistenie, dôvody predĺženia; súvislosť so zaistením vzťahujúcim sa na azyl – BG),

| — | rozsudok z 28. apríla 2011, El Dridi (C-61/11 PPU), ECLI:EU:C:2011:268 (kriminalizácia, sankcionovanie neoprávneného pobytu trestom odňatia slobody – IT), |
| --- | --- |

—

rozsudok z 28. apríla 2011, El Dridi (C-61/11 PPU), ECLI:EU:C:2011:268 (kriminalizácia, sankcionovanie neoprávneného pobytu trestom odňatia slobody – IT),

| — | rozsudok zo 6. decembra 2011, Achughbabian (C-329/11), ECLI:EU:C:2011:807 (kriminalizácia, sankcionovanie neoprávneného pobytu trestom odňatia slobody – FR), |
| --- | --- |

—

rozsudok zo 6. decembra 2011, Achughbabian (C-329/11), ECLI:EU:C:2011:807 (kriminalizácia, sankcionovanie neoprávneného pobytu trestom odňatia slobody – FR),

| — | rozsudok zo 6. decembra 2012, Sagor (C-430/11), ECLI:EU:C:2012:777 (kriminalizácia, sankcionovanie neoprávneného pobytu pokutou; rozhodnutie o vyhostení; domáce väzenie – IT), |
| --- | --- |

—

rozsudok zo 6. decembra 2012, Sagor (C-430/11), ECLI:EU:C:2012:777 (kriminalizácia, sankcionovanie neoprávneného pobytu pokutou; rozhodnutie o vyhostení; domáce väzenie – IT),

| — | uznesenie z 21. marca 2013, Mbaye (C-522/11), ECLI:EU:C:2013:190 (kriminalizácia neoprávneného pobytu – IT), |
| --- | --- |

—

uznesenie z 21. marca 2013, Mbaye (C-522/11), ECLI:EU:C:2013:190 (kriminalizácia neoprávneného pobytu – IT),

| — | rozsudok z 30. mája 2013, Arslan (C-534/11), ECLI:EU:C:2013:343 (návrat verzus zaistenie vzťahujúce sa na azyl – CZ), |
| --- | --- |

—

rozsudok z 30. mája 2013, Arslan (C-534/11), ECLI:EU:C:2013:343 (návrat verzus zaistenie vzťahujúce sa na azyl – CZ),

| — | rozsudok z 10. septembra 2013, G. a R. (C-383/13 PPU), ECLI:EU:C:2013:533 (právo na vypočutie pred predĺžením zaistenia – NL), |
| --- | --- |

—

rozsudok z 10. septembra 2013, G. a R. (C-383/13 PPU), ECLI:EU:C:2013:533 (právo na vypočutie pred predĺžením zaistenia – NL),

| — | rozsudok z 19. septembra 2013, Filev a Osmani (C-297/12), ECLI:EU:C:2013:569 (zákazy vstupu, potreba stanoviť dĺžku ex officio; historické zákazy vstupu – DE), |
| --- | --- |

—

rozsudok z 19. septembra 2013, Filev a Osmani (C-297/12), ECLI:EU:C:2013:569 (zákazy vstupu, potreba stanoviť dĺžku ex officio; historické zákazy vstupu – DE),

| — | rozsudok z 5. júna 2014, Mahdi (C-146/14 PPU), ECLI:EU:C:2014:1320 (zaistenie, dôvody predĺženia a súdny dohľad – BG), |
| --- | --- |

—

rozsudok z 5. júna 2014, Mahdi (C-146/14 PPU), ECLI:EU:C:2014:1320 (zaistenie, dôvody predĺženia a súdny dohľad – BG),

| — | rozsudok z 3. júla 2014, Da Silva (C-189/13), ECLI:EU:C:2014:2043 (kriminalizácia, neoprávnený vstup – FR), |
| --- | --- |

—

rozsudok z 3. júla 2014, Da Silva (C-189/13), ECLI:EU:C:2014:2043 (kriminalizácia, neoprávnený vstup – FR),

| — | rozsudok zo 17. júla 2014, Bero (C-473/13) a Bouzalmate (C-514/13), ECLI:EU:C:2014:2095 (podmienky zaistenia, povinnosť poskytnúť špecializované zariadenia – DE), |
| --- | --- |

—

rozsudok zo 17. júla 2014, Bero (C-473/13) a Bouzalmate (C-514/13), ECLI:EU:C:2014:2095 (podmienky zaistenia, povinnosť poskytnúť špecializované zariadenia – DE),

| — | rozsudok zo 17. júla 2014, Pham (C-474/13), ECLI:EU:C:2014:2096 (podmienky zaistenia – DE), |
| --- | --- |

—

rozsudok zo 17. júla 2014, Pham (C-474/13), ECLI:EU:C:2014:2096 (podmienky zaistenia – DE),

| — | rozsudok zo 6. novembra 2014, Mukarubega (C-166/13), ECLI:EU:C:2014:2336 (právo na vypočutie pred vydaním rozhodnutia o návrate – FR), |
| --- | --- |

—

rozsudok zo 6. novembra 2014, Mukarubega (C-166/13), ECLI:EU:C:2014:2336 (právo na vypočutie pred vydaním rozhodnutia o návrate – FR),

| — | rozsudok z 11. decembra 2014, Boudjlida (C-249/13), ECLI:EU:C:2014:2431 (právo na vypočutie pred vydaním rozhodnutia o návrate – FR), |
| --- | --- |

—

rozsudok z 11. decembra 2014, Boudjlida (C-249/13), ECLI:EU:C:2014:2431 (právo na vypočutie pred vydaním rozhodnutia o návrate – FR),

| — | rozsudok z 18. decembra 2014, Abdida (C-562/13), ECLI:EU:C:2014:2453 (práva pred odloženým návratom – BE), |
| --- | --- |

—

rozsudok z 18. decembra 2014, Abdida (C-562/13), ECLI:EU:C:2014:2453 (práva pred odloženým návratom – BE),

| — | rozsudok z 23. apríla 2015, Zaizoune (C-38/14), ECLI:EU:C:2015:260 (povinnosť vydať rozhodnutie o návrate – ES), |
| --- | --- |

—

rozsudok z 23. apríla 2015, Zaizoune (C-38/14), ECLI:EU:C:2015:260 (povinnosť vydať rozhodnutie o návrate – ES),

| — | rozsudok z 11. júna 2015, Zh. a O. (C-554/13), ECLI:EU:C:2015:377 (kritériá na určenie lehoty na dobrovoľný odchod – NL), |
| --- | --- |

—

rozsudok z 11. júna 2015, Zh. a O. (C-554/13), ECLI:EU:C:2015:377 (kritériá na určenie lehoty na dobrovoľný odchod – NL),

| — | rozsudok z 1. októbra 2015, Skerdjan Celaj (C-290/14), ECLI:EU:C:2015:640 (kriminalizácia nedodržania zákazu vstupu – IT), |
| --- | --- |

—

rozsudok z 1. októbra 2015, Skerdjan Celaj (C-290/14), ECLI:EU:C:2015:640 (kriminalizácia nedodržania zákazu vstupu – IT),

| — | rozsudok z 15. februára 2016, J.N. (C-601/15 PPU), ECLI:EU:C:2016:84 (výkon rozhodnutia o návrate po zamietnutí žiadosti o medzinárodnú ochranu – NL), |
| --- | --- |

—

rozsudok z 15. februára 2016, J.N. (C-601/15 PPU), ECLI:EU:C:2016:84 (výkon rozhodnutia o návrate po zamietnutí žiadosti o medzinárodnú ochranu – NL),

| — | rozsudok zo 7. júna 2016, Affum (C-47/15), ECLI:EU:C:2016:408 (vymedzenie neoprávneného vstupu, kriminalizácia, neoprávnený vstup – FR), |
| --- | --- |

—

rozsudok zo 7. júna 2016, Affum (C-47/15), ECLI:EU:C:2016:408 (vymedzenie neoprávneného vstupu, kriminalizácia, neoprávnený vstup – FR),

| — | rozsudok z 15. marca 2017, Al Chodor a i. (C-528/15), ECLI:EU:C:2017:213 (vymedzenie rizika úteku v dublinskom konaní – CZ), |
| --- | --- |

—

rozsudok z 15. marca 2017, Al Chodor a i. (C-528/15), ECLI:EU:C:2017:213 (vymedzenie rizika úteku v dublinskom konaní – CZ),

| — | rozsudok z 26. júla 2017, Ouhrami (C-225/16), ECLI:EU:C:2017:590 (dátum platnosti zákazu vstupu NL); |
| --- | --- |

—

rozsudok z 26. júla 2017, Ouhrami (C-225/16), ECLI:EU:C:2017:590 (dátum platnosti zákazu vstupu NL);

| 3. | acquis EÚ týkajúce sa návratu:






  — | smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území, |
| --- | --- | --- |

3.

acquis EÚ týkajúce sa návratu:

—

smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území,

| — | smernica Rady 2001/40/ES z 28. mája 2001 o vzájomnom uznávaní rozhodnutí o vyhostení štátnych príslušníkov tretích krajín, |
| --- | --- |

—

smernica Rady 2001/40/ES z 28. mája 2001 o vzájomnom uznávaní rozhodnutí o vyhostení štátnych príslušníkov tretích krajín,

| — | smernica Rady 2003/110/ES z 25. novembra 2003 o pomoci v prípadoch tranzitu na účely leteckého odsunu, |
| --- | --- |

—

smernica Rady 2003/110/ES z 25. novembra 2003 o pomoci v prípadoch tranzitu na účely leteckého odsunu,

| — | rozhodnutie Rady 2004/191/ES z 23. februára 2004, ktorým sa ustanovujú kritériá a praktické opatrenia na náhradu finančného rozdielu vyplývajúceho z uplatňovania smernice 2001/40/ES, |
| --- | --- |

—

rozhodnutie Rady 2004/191/ES z 23. februára 2004, ktorým sa ustanovujú kritériá a praktické opatrenia na náhradu finančného rozdielu vyplývajúceho z uplatňovania smernice 2001/40/ES,

| — | rozhodnutie Rady 2004/573/ES z 29. apríla 2004 o organizácii spoločných letov na odsuny štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa vzťahujú príkazy na individuálny odsun, z územia dvoch alebo viacerých členských štátov, |
| --- | --- |

—

rozhodnutie Rady 2004/573/ES z 29. apríla 2004 o organizácii spoločných letov na odsuny štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa vzťahujú príkazy na individuálny odsun, z územia dvoch alebo viacerých členských štátov,

| — | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624 zo 14. septembra 2016 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007, nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 a rozhodnutie Rady 2005/267/ES, |
| --- | --- |

—

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624 zo 14. septembra 2016 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007, nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 a rozhodnutie Rady 2005/267/ES,

| — | odporúčanie Komisie zo 7. marca 2017 týkajúce sa zaistenia účinnejších návratov pri vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES, C(2017) 1600, |
| --- | --- |

—

odporúčanie Komisie zo 7. marca 2017 týkajúce sa zaistenia účinnejších návratov pri vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES, C(2017) 1600,

| — | oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 12. apríla 2017 Ochrana migrujúcich detí, COM(2017) 211 final; |
| --- | --- |

—

oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 12. apríla 2017 Ochrana migrujúcich detí, COM(2017) 211 final;

| 4. | relevantné dokumenty Rady Európy:






  — | Twenty Guidelines on forced return (Dvadsať usmernení o nútenom návrate), ktoré 4. mája 2005 prijal Výbor ministrov Rady Európy, a výklady (september 2005, ISBN 92-871-5809-6), |
| --- | --- | --- |

4.

relevantné dokumenty Rady Európy:

—

Twenty Guidelines on forced return (Dvadsať usmernení o nútenom návrate), ktoré 4. mája 2005 prijal Výbor ministrov Rady Európy, a výklady (september 2005, ISBN 92-871-5809-6),

| — | normy CPT [dokument CPT/Inf/E (2002) 1 – rev. 2013], |
| --- | --- |

—

normy CPT [dokument CPT/Inf/E (2002) 1 – rev. 2013],

| — | informačný prehľad CPT o zaisťovaní cudzincov [dokument CPT/Inf (2017) z 3. marca 2017], |
| --- | --- |

—

informačný prehľad CPT o zaisťovaní cudzincov [dokument CPT/Inf (2017) z 3. marca 2017],

| — | odporúčanie Výboru ministrov členským štátom Rec(2006)2 o európskych väzenských pravidlách (prijaté Výborom ministrov 11. januára 2006 na 952. zasadnutí zástupcov ministrov); |
| --- | --- |

—

odporúčanie Výboru ministrov členským štátom Rec(2006)2 o európskych väzenských pravidlách (prijaté Výborom ministrov 11. januára 2006 na 952. zasadnutí zástupcov ministrov);

| 5. | relevantné dokumenty Agentúry Európskej únie pre základné práva:






  — | Guidance document on the fundamental rights considerations of apprehending migrants in an irregular situation (Pokyny týkajúce sa základný práv zadržaných neregulárnych migrantov), október 2012, |
| --- | --- | --- |

5.

relevantné dokumenty Agentúry Európskej únie pre základné práva:

—

Guidance document on the fundamental rights considerations of apprehending migrants in an irregular situation (Pokyny týkajúce sa základný práv zadržaných neregulárnych migrantov), október 2012,

| — | Handbook on European law relating to asylum, borders and immigration (Príručka o európskom práve týkajúcom sa azylu, hraníc a prisťahovalectva), vydaná spoločne agentúrou FRA a Európskym súdom pre ľudské práva, 2014, |
| --- | --- |

—

Handbook on European law relating to asylum, borders and immigration (Príručka o európskom práve týkajúcom sa azylu, hraníc a prisťahovalectva), vydaná spoločne agentúrou FRA a Európskym súdom pre ľudské práva, 2014,

| — | Alternatives to detention for asylum seekers and people in return procedures (Alternatívy k zaisteniu pre žiadateľov o azyl a osoby v konaní o návrate), október 2015, |
| --- | --- |

—

Alternatives to detention for asylum seekers and people in return procedures (Alternatívy k zaisteniu pre žiadateľov o azyl a osoby v konaní o návrate), október 2015,

| — | Poznámka – Základné práva neregulárnych migrantov, ktorí nie sú odsunutí, k dispozícii na stránke: http://fra.europa.eu/en/Non-removed-migrants-rights, |
| --- | --- |

—

Poznámka – Základné práva neregulárnych migrantov, ktorí nie sú odsunutí, k dispozícii na stránke: http://fra.europa.eu/en/Non-removed-migrants-rights,

| — | Európsky právny a politický rámec zaisťovania detí súvisiaceho s prisťahovalectvom, jún 2017, k dispozícii na stránke: http://fra.europa.eu/en/publication/2017/child-migrant-detention; |
| --- | --- |

—

Európsky právny a politický rámec zaisťovania detí súvisiaceho s prisťahovalectvom, jún 2017, k dispozícii na stránke: http://fra.europa.eu/en/publication/2017/child-migrant-detention;

| 6. | správy o schengenskom hodnotení v oblasti návratu. |
| --- | --- |

6.

správy o schengenskom hodnotení v oblasti návratu.

20.   SKRATKY

| | CFR: Charta základných práv Európskej únie |
| --- | --- |

CFR: Charta základných práv Európskej únie

| | RE: Rada Európy |
| --- | --- |

RE: Rada Európy

| | EDĽP: Európsky dohovor o ľudských právach |
| --- | --- |

EDĽP: Európsky dohovor o ľudských právach

| | ECtHR: Európsky súd pre ľudské práva |
| --- | --- |

ECtHR: Európsky súd pre ľudské práva

| | ECJ: Súdny dvor Európskej únie |
| --- | --- |

ECJ: Súdny dvor Európskej únie

| | EHP: Európsky hospodársky priestor |
| --- | --- |

EHP: Európsky hospodársky priestor

| | FRA: Agentúra Európskej únie pre základné práva |
| --- | --- |

FRA: Agentúra Európskej únie pre základné práva

| | Členské štáty: Členské štáty viazané smernicou o návrate (všetky členské štáty EÚ okrem Spojeného kráľovstva a Írska), ako aj Švajčiarsko, Nórsko, Island a Lichtenštajnsko |
| --- | --- |

Členské štáty: Členské štáty viazané smernicou o návrate (všetky členské štáty EÚ okrem Spojeného kráľovstva a Írska), ako aj Švajčiarsko, Nórsko, Island a Lichtenštajnsko

| | SBC: Kódex schengenských hraníc |
| --- | --- |

SBC: Kódex schengenských hraníc

| | SIC: Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda |
| --- | --- |

SIC: Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda

| | SIS: Schengenský informačný systém |
| --- | --- |

SIS: Schengenský informačný systém

| | ZEÚ Zmluva o Európskej únii |
| --- | --- |

ZEÚ Zmluva o Európskej únii

| | ZFEÚ: Zmluva o fungovaní Európskej únie |
| --- | --- |

ZFEÚ: Zmluva o fungovaní Európskej únie

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území (Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 98).

(2)  C(2015) 6250.

(3)  C(2017) 1600 final.

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2016, s. 1).

(5)  Na základe osobitného ustanovenia v zmluve o pristúpení Spojeného kráľovstva sú občanmi Európskej únie len tí britskí štátni príslušníci, ktorí sú „štátnymi príslušníkmi Spojeného kráľovstva na účely Európskej únie“.

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, ktorá mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1612/68 a ruší smernice 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 77).

(7)  Podľa článku 1 ods. 1 Dohovoru z roku 1954 o právnom postavení osôb bez štátnej príslušnosti je osoba bez štátnej príslušnosti „osoba, ktorá nie je podľa zákonov žiadneho štátu považovaná za občana takéhoto štátu“.

(8)  Rozsudok Súdneho dvora zo 7. júna 2016, Affum, vec C-47/15, ECLI:EU:C:2016:408.

(9)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. decembra 2011, Achughbabian, vec C-329/11, ECLI:EU:C:2011:807.

(10)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. decembra 2012, Sagor, vec C-430/11, ECLI:EU:C:2012:777.

(11)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. marca 2017, Al Chodor a i., C-528/15, ECLI:EU:C:2017:213.

(12)  Článok 2 písm. n) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 z 26. júna 2013, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 31): „,Riziko úteku' je existencia dôvodov v konkrétnom prípade, ktoré sa zakladajú na objektívnych kritériách vymedzených právom, pre ktoré sa možno domnievať, že žiadateľ alebo štátny príslušník tretej krajiny alebo osoba bez štátnej príslušnosti, na ktorých sa vzťahuje konanie o odovzdaní, môžu utiecť.“

(13)  Túto informáciu možno získať z Európskeho informačného systému registrov trestov, ktorý bol zriadený rámcovým rozhodnutím Rady 2009/315/SVV z 26. februára 2009 o organizácii a obsahu výmeny informácií z registra trestov medzi členskými štátmi (Ú. v. EÚ L 93, 7.4.2009, s. 23), a rozhodnutím Rady 2009/316/SVV zo 6. apríla 2009 o zriadení Európskeho informačného systému registrov trestov (ECRIS) podľa článku 11 rámcového rozhodnutia 2009/315/SVV (Ú. v. EÚ L 93, 7.4.2009, s. 33). Dňa 19. januára 2016 Komisia predložila návrh COM(2016) 7 final na zjednodušenie výmeny výpisov z registrov trestov týkajúcich sa občanov tretích krajín v rámci EÚ.

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 96).

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/EÚ z 13. decembra 2011 o normách pre oprávnenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva mať postavenie medzinárodnej ochrany, o jednotnom postavení utečencov alebo osôb oprávnených na doplnkovú ochranu a o obsahu poskytovanej ochrany (Ú. v. EÚ L 337, 20.12.2011, s. 9).

(16)  Na rozdiel od členských štátov EÚ nie sú Švajčiarsko, Nórsko, Island ani Lichtenštajnsko viazané smernicami EÚ na základe článku 288 ZFEÚ, ale až po tom, čo ich prijali, a ak je to v súlade so všeobecnými zásadami medzinárodného práva verejného. Preto na rozdiel od členských štátov EÚ nie sú Švajčiarsko, Nórsko, Island ani Lichtenštajnsko viazané judikatúrou Súdneho dvora týkajúcou sa transpozície smerníc do vnútroštátnych právnych predpisov a môžu si sami vybrať spôsob transpozície povinnosti stanovenej v smernici o návrate (napríklad priamym odkazom na znenie smernice) v súlade so svojimi medzinárodnými povinnosťami.

(17)  Rozsudok Súdneho dvora z 19. septembra 2013, Filev a Osmani, C-297/12, ECLI:EU:C:2013:569.

(18)  Po kodifikácii Kódexu schengenských hraníc v roku 2016 sa odkaz na článok 13 Kódexu schengenských hraníc chápe ako odkaz na článok 14 nariadenia (EÚ) 2016/399.

(19)  Rada Európy, Európsky dohovor o vydávaní, 1957.

(20)  Rozsudok Súdneho dvora z 28. apríla 2011, El Dridi, vec C-61/11 PPU, ECLI:EU:C:2011:268.

(21)  Rozsudok Súdneho dvora z 23. apríla 2015, Zaizoune, vec C-38/14, ECLI:EU:C:2015:260.

(22)  Dohovor Organizácie Spojených národov o právnom postavení utečencov z roku 1951.

(23)  Článok 31 ods. 1 Dohovoru o právnom postavení utečencov: „1. Zmluvné štáty sa zaväzujú, že nebudú trestne stíhať pre nezákonný vstup alebo pre prítomnosť utečencov, ktorí prichádzajú priamo z územia, kde ich život alebo ich sloboda boli ohrozené podľa článku 1, vstúpia na ich územie alebo sa na ňom nachádzajú bez povolenia, za predpokladu, že sa sami bezodkladne prihlásia a preukážu dostatočný dôvod na svoj nezákonný vstup alebo prítomnosť“.

(24)  Rozsudok Súdneho dvora z 1. októbra 2015, Skerdjan Celaj, vec C-290/14, ECLI:EU:C:2015:640.

(25)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/52/ES z 18. júna 2009, ktorou sa stanovujú minimálne normy pre sankcie a opatrenia voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov (Ú. v. EÚ L 168, 30.6.2009, s. 24). Dánsko, Švajčiarsko, Nórsko, Island a Lichtenštajnsko nie sú touto smernicou viazané.

(26)  Smernica Rady 2004/81/ES z 29. apríla 2004 o povoleniach na trvalý pobyt, vydávaných štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sú obeťami nezákonného obchodovania s ľuďmi alebo ktorí boli predmetom konania umožňujúceho nelegálne prisťahovalectvo a ktorí spolupracovali s príslušnými orgánmi (Ú. v. EÚ L 261, 6.8.2004, s. 19).

(27)  Smernica Rady 2001/40/ES z 28. mája 2001 o vzájomnom uznávaní rozhodnutí o vyhostení štátnych príslušníkov tretích krajín (Ú. v. ES L 149, 2.6.2001, s. 34).

(28)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 z 26. júna 2013, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 31).

(29)  Uvedené príklady sú v záujme vysvetlenia zjednodušené. V praxi sa musí každý prípad posudzovať na základe individuálnych okolností.

(30)  Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 uzatvorená medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Nemeckej spolkovej republiky a Francúzskej republiky o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach (Ú. v. ES L 239, 22.9.2000, s. 19).

(31)  Odporúčanie Komisie C(2006) 5186 zo 6. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje spoločná Praktická príručka pre príslušníkov pohraničnej stráže (Schengenská príručka), ktorú majú používať príslušné orgány členských štátov pri vykonávaní hraničných kontrol osôb, a následné zmeny.

(32)  Tento pojem predstavuje všeobecné univerzálne ustanovenie, ktoré zahŕňa aj tie prípady, ktoré sú výslovne vylúčené z vymedzenia pojmu „povolenie na pobyt“ podľa článku 2 ods. 16 písm. b) bodov i) a ii) Kódexu schengenských hraníc.

(33)  Rozhodnutie Komisie C(2010) 1620 z 19. marca 2010, ktorým sa ustanovuje príručka pre spracovanie žiadostí o víza a úpravu udelených víz, a následné zmeny.

(34)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. februára 2016, J.N., vec C-601/15 PPU, ECLI:EU:C:2016:84.

(35)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/66/EÚ z 15. mája 2014 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci vnútropodnikového presunu (Ú. v. EÚ L 157, 27.5.2014, s. 1).

(36)  Smernica Rady 2003/109/ES z 25. novembra 2003 o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom (Ú. v. EÚ L 16, 23.1.2004, s. 44).

(37)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/51/EÚ z 11. mája 2011, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 2003/109/ES na účely rozšírenia jej pôsobnosti na osoby požívajúce medzinárodnú ochranu (Ú. v. EÚ L 132, 19.5.2011, s. 1).

(38)  Smernica Rady 2009/50/ES z 25. mája 2009 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania (Ú. v. EÚ L 155, 18.6.2009, s. 17).

(39)  Dokument Rady 8829/16.

(40)  Dokument Rady 9979/16.

(41)  Rozsudok Súdneho dvora z 11. júna 2015, Zh. a O., C-554/13, ECLI:EU:C:2015:377.

(42)  Rozhodnutie Rady 2004/191/ES z 23. februára 2004, ktorým sa ustanovujú kritériá a praktické opatrenia na náhradu finančného rozdielu vyplývajúceho z uplatňovania smernice 2001/40/ES o vzájomnom uznávaní rozhodnutí o vyhostení štátnych občanov tretích krajín (Ú. v. EÚ L 60, 27.2.2004, s. 55).

(43)  Smernica Rady 2003/110/ES z 25. novembra 2003 o pomoci v prípadoch tranzitu na účely leteckého odsunu (Ú. v. EÚ L 321, 6.12.2003, s. 26).

(44)  Pozn.: tento výklad neznamená, že odsun bez sprievodu je to isté čo dobrovoľný odchod. V pojme „odsun bez sprievodu“ môžu byť zahrnuté aj prípady núteného návratu (odsunu) bez policajného sprievodu.

(45)

COM(2016) 881 final.

(46)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1953 z 26. októbra 2016 o zavedení európskeho cestovného dokladu pre návrat neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín a zrušení odporúčania Rady z 30. novembra 1994, Ú. v. EÚ L 311, 17.11.2016, s. 13.

(47)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/32/EÚ z 26. júna 2013 o spoločných konaniach o poskytovaní a odnímaní medzinárodnej ochrany (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 60).

(48)  Rozhodnutie Rady 2004/573/ES z 29. apríla 2004 o organizácii spoločných letov na odsuny štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa vzťahujú príkazy na individuálny odsun, z územia dvoch alebo viacerých členských štátov (Ú. v. EÚ L 261, 6.8.2004, s. 28).

(49)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624 zo 14. septembra 2016 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007, nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 a rozhodnutie Rady 2005/267/ES (Ú. v. EÚ L 251, 16.9.2016, s. 1).

(50)  Organizácia Spojených národov, Dohovor o právach dieťaťa, 1989.

(51)  UNHCR-Unicef,Safe and Sound (Bezpečie a zdravie), 2014, k dispozícii na stránke: http://www.refworld.org/docid/5423da264.html.

(52)  OSN, General comment No. 14 (2013) on the right of the child to have his or her best interests taken as a primary consideration (art. 3, para. 1)* [Všeobecná pripomienka č. 14 (2013) o práve dieťaťa na čo najlepšie zohľadnenie jeho záujmov ako hlavného kritéria posudzovania (článok 3, ods. 1)*], 2013, k dispozícii na stránke: http://www2.ohchr.org/English/bodies/crc/docs/GC/CRC_C_GC_14_ENG.pdf.

(53)  UNHCR, Guidelines on Determining the Best Interests of the Child (Pokyny k určovaniu najlepších záujmov dieťaťa), 2008, http://www.unhcr.org/4566b16b2.pdf.

(54)  UNHCR, Field Handbook for the Implementation of UNHCR BID Guidelines (Praktická príručka na vykonávanie pokynov UNHCR týkajúcich sa určovania najlepšieho záujmu), 2011, k dispozícii na stránke. http://www.refworld.org/pdfid/4e4a57d02.pdf.

(55)  Rada Európy, Twenty Guidelines on Forced Return (Dvadsať usmernení o nútenom návrate), 2005.

(56)  Európsky podporný úrad pre azyl, Age assessment practice in Europe (Postupy posúdenia veku v Európe), 2014, k dispozícii na stránke: https://www.easo.europa.eu/sites/default/files/public/EASO-Age-assessment-practice-in-Europe.pdf. Pripravuje sa nový usmerňovací dokument.

(57)  OSN, Guidelines for the alternative care of children (Usmernenia o náhradnej starostlivosti o deti), 2010, k dispozícii na stránke: http://www.refworld.org/docid/4c3acd162.html.

(58)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 4).

(59)  KOM(2009) 313 final.

(60)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. novembra 2011, Gaydarov, vec C-430/10, ECLI:EU:C:2011:749.

(61)  Rozsudok Súdneho dvora z 26. júla 2017, Ouhrami, vec C-225/16, ECLI:EU:C:2017:590.

(62)  Rozsudok Súdneho dvora z 10. septembra 2013, G. a R., vec C-383/13 PPU, ECLI:EU:C:2013:533.

(63)  Rozsudok Súdneho dvora z 11. decembra 2014, Boudjlida, vec C-249/13, ECLI:EU:C:2014:2431.

(64)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. novembra 2014, Mukarubega, vec C-166/13, ECLI:EU:C:2014:2336.

(65)  OSN, General Comment No. 12 (2009): The right of the child to be heard [Všeobecná pripomienka č. 12 (2009): Právo dieťaťa na vypočutie], 2009, k dispozícii na stránke: http://www.refworld.org/docid/4ae562c52.html.

(66)  KOM(2015) 285 final.

(67)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) (Ú. v. EÚ L 243, 15.9.2009, s. 1).

(68)  Rozsudok Súdneho dvora z 18. decembra 2014, Abdida, vec C-562/13, ECLI:EU:C:2014:2453.

(69)  Smernica Rady 2005/85/ES z 1. decembra 2005 o minimálnych štandardoch pre konanie v členských štátoch o priznávaní a odnímaní postavenia utečenca (Ú. v. EÚ L 326, 13.12.2005, s. 13), zrušená smernicou 2013/32/EÚ.

(70)  Rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 5. februára 2002, Čonka/Belgicko, č. žiadosti 51564/99.

(71)  Smernica Rady 2003/9/ES z 27. januára 2003, ktorou sa ustanovujú minimálne normy pre prijímanie žiadateľov o azyl (Ú. v. EÚ L 31, 6.2.2003, s. 18).

(72)  OSN, General comment No. 6 (2005): Treatment of Unaccompanied and Separated Children Outside their Country of Origin [Všeobecná pripomienka č. 6 (2005): Zaobchádzanie s deťmi bez sprievodu a deťmi odlúčenými od rodičov mimo ich krajiny pôvodu], 2005, k dispozícii na stránke: http://www.refworld.org/docid/42dd174b4.html.

(73)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. júna 2014, Mahdi, vec C-146/14 PPU, ECLI:EU:C:2014:1320.

(74)  Rozsudok Súdneho dvora z 30. novembra 2009, Kadzojev, vec C-357/09 PPU, ECLI:EU:C:2009:741.

(75)  UNHCR, Options paper 2: Options for governments on open reception and alternatives to detention (Dokument s možnosťami 2: Možnosti pre vlády týkajúce sa otvoreného prijímania a alternatív k zaisteniu), 2015, k dispozícii na stránke: http://www.unhcr.org/protection/detention/5538e53d9/unhcr-options-paper-2-options-governments-open-reception-alternatives-detention.html.

(76)  Rozsudok Súdneho dvora z 30. mája 2013, Arslan, vec C-534/11, ECLI:EU:C:2013:343.

(77)  Prehľad o jednotlivých lehotách platných vo vnútroštátnych právnych predpisoch je uvedený na stránke: http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/search/download.do?documentId=10737855 (strany 44 – 50). V tomto prehľade je zohľadnená situácia v decembri 2013, pričom niektoré vnútroštátne pravidlá sa medzitým zmenili.

(78)  Rozsudok zo 17. júla 2014, Bero, vec C-473/13, a Bouzalmate, vec C-514/13, ECLI:EU:C:2014:2095.

(79)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. júla 2014, Pham, vec C-474/13, ECLI:EU:C:2014:2096.

(80)  UNHCR, Options paper 1: Options for governments on care arrangements and alternatives to detention for children and families (Dokument s možnosťami 1: Možnosti pre vlády týkajúce sa poskytovania starostlivosti a alternatív k zaisteniu pre deti a rodiny), 2015, k dispozícii na stránke: http://www.unhcr.org/553f58509.pdf.

(81)  Agentúra Európskej únie pre základné práva, European legal and policy framework on immigration detention of children (Európsky právny a politický rámec zaisťovania migrujúcich detí), 2017, k dispozícii na stránke: http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2017-immigration-detention-children_en.pdf.

(82)  Pokiaľ ide o osobitnú situáciu vo Švajčiarsku, v Nórsku, na Islande a v Lichtenštajnsku: pozri súvisiacu poznámku pod čiarou v uvedenom oddiele 2.

---