# Europeiska unionens L 7/2018

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 7 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 61 årgången12 januari 2018 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 7

Svensk utgåva

Lagstiftning

61 årgången12 januari 2018

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/44 av den 20 oktober 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/2374 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/45 av den 20 oktober 2017 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön och i unionens vatten i Ices-sektion IIa för år 2018 | 6 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/46 av den 20 oktober 2017 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken och djuphavsfisken i nordvästliga vatten för 2018 | 13 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/47 av den 30 oktober 2017 om tillåtelse att använda alternativa T90-trålar inom fisket i Östersjön genom undantag från rådets förordning (EG) nr 2187/2005 | 21 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/48 av den 11 januari 2018 om införande av ett namn i registret över garanterade traditionella specialiteter (Suikerstroop [GTS]) | 23 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/49 av den 11 januari 2018 om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 till följd av en översyn avseende en ny exportör enligt artiklarna 11.4 och 13.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 31 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/50 av den 11 januari 2018 om ändring för tvåhundraåttionde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter | 35 |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/51 av den 25 oktober 2017 om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av Europeiska fonden för hållbar utveckling | 37 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/52 av den 11 januari 2018 om avslutande av den partiella interimsöversynen beträffande import av vissa gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand | 39 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/44 av den 20 oktober 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/2374 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/45 av den 20 oktober 2017 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön och i unionens vatten i Ices-sektion IIa för år 2018

6

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/46 av den 20 oktober 2017 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken och djuphavsfisken i nordvästliga vatten för 2018

13

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/47 av den 30 oktober 2017 om tillåtelse att använda alternativa T90-trålar inom fisket i Östersjön genom undantag från rådets förordning (EG) nr 2187/2005

21

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/48 av den 11 januari 2018 om införande av ett namn i registret över garanterade traditionella specialiteter (Suikerstroop [GTS])

23

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/49 av den 11 januari 2018 om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 till följd av en översyn avseende en ny exportör enligt artiklarna 11.4 och 13.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

31

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/50 av den 11 januari 2018 om ändring för tvåhundraåttionde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

35

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/51 av den 25 oktober 2017 om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av Europeiska fonden för hållbar utveckling

37

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/52 av den 11 januari 2018 om avslutande av den partiella interimsöversynen beträffande import av vissa gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand

39

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EU) 2017/1509 av den 30 augusti 2017 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och om upphävande av förordning (EG) nr 329/2007 ( EUT L 224, 31.8.2017 ) | 41 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets förordning (EU) 2017/1509 av den 30 augusti 2017 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och om upphävande av förordning (EG) nr 329/2007 ( EUT L 224, 31.8.2017 )

( EUT L 224, 31.8.2017 )

41

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 12.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 7/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/44

av den 20 oktober 2017

om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/2374 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artikel 15.6 och artikel 18.1 och 18.3, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar.

| (2) | För att landningsskyldigheten ska kunna genomföras ges kommissionen genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 befogenhet att genom en delegerad akt anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstater i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. |
| --- | --- |

(2)

För att landningsskyldigheten ska kunna genomföras ges kommissionen genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 befogenhet att genom en delegerad akt anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstater i samråd med de berörda rådgivande nämnderna.

| (3) | I kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2374 (2) fastställs en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten enligt en gemensam rekommendation som lämnades in av Belgien, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal 2016. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2374 (2) fastställs en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten enligt en gemensam rekommendation som lämnades in av Belgien, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal 2016.

| (4) | Belgien, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i sydvästliga vatten. Den 2 juni 2017 lämnade dessa medlemsstater in en gemensam rekommendation till kommissionen efter samråd med den rådgivande nämnden för sydvästliga vatten, där de föreslog vissa ändringar av utkastplanen. |
| --- | --- |

(4)

Belgien, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i sydvästliga vatten. Den 2 juni 2017 lämnade dessa medlemsstater in en gemensam rekommendation till kommissionen efter samråd med den rådgivande nämnden för sydvästliga vatten, där de föreslog vissa ändringar av utkastplanen.

| (5) | Den nya gemensamma rekommendationen granskades av STECF (3). De åtgärder som föreslås i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kan därmed tas med i utkastplanen. |
| --- | --- |

(5)

Den nya gemensamma rekommendationen granskades av STECF (3). De åtgärder som föreslås i den gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kan därmed tas med i utkastplanen.

| (6) | Den nya gemensamma rekommendationen föreslår att fisket efter blåvitling (Micromesistius poutassou) som fångas med bottentrål och not/vad i Ices-sektionerna VIIIc och IXa också tas med i den utkastplan som fastställs i förordning (EU) 2016/2374. |
| --- | --- |

(6)

Den nya gemensamma rekommendationen föreslår att fisket efter blåvitling (Micromesistius poutassou) som fångas med bottentrål och not/vad i Ices-sektionerna VIIIc och IXa också tas med i den utkastplan som fastställs i förordning (EU) 2016/2374.

| (7) | I den nya gemensamma rekommendationen föreslås också att definitionen av fisket efter marulk (Lophiidae) i Ices- sektionerna VIII a, b, c, d och e, ändras i enlighet med vad som anges i utkastplanen, genom att redskapskoden för grimgarn (GT) läggs till och maskstorleken minskas från 200 till 170 mm för alla fasta fiskeredskap. |
| --- | --- |

(7)

I den nya gemensamma rekommendationen föreslås också att definitionen av fisket efter marulk (Lophiidae) i Ices- sektionerna VIII a, b, c, d och e, ändras i enlighet med vad som anges i utkastplanen, genom att redskapskoden för grimgarn (GT) läggs till och maskstorleken minskas från 200 till 170 mm för alla fasta fiskeredskap.

| (8) | I den gemensamma rekommendationen föreslås vidare att undantaget från landningsskyldigheten enligt utkastplanen bibehålls för havskräfta som fångas med trålar i Ices-delområdena VIII och IX, eftersom befintliga vetenskapliga belägg tyder på potentiellt höga överlevnadsgrader, med beaktande av egenskaperna hos de redskapen inom fisket efter denna art samt fiskemetoderna och ekosystemet. I sin utvärdering konstaterade STECF att de senaste försöken och studierna, kompletterade med den ytterligare information som lämnats av medlemsstaterna, innehåller tillräckliga bevis vad gäller överlevnadsgrad. Därför bör det undantaget, som redan beviljats två gånger (för 2016 och 2017) fortsätta att gälla under 2018. |
| --- | --- |

(8)

I den gemensamma rekommendationen föreslås vidare att undantaget från landningsskyldigheten enligt utkastplanen bibehålls för havskräfta som fångas med trålar i Ices-delområdena VIII och IX, eftersom befintliga vetenskapliga belägg tyder på potentiellt höga överlevnadsgrader, med beaktande av egenskaperna hos de redskapen inom fisket efter denna art samt fiskemetoderna och ekosystemet. I sin utvärdering konstaterade STECF att de senaste försöken och studierna, kompletterade med den ytterligare information som lämnats av medlemsstaterna, innehåller tillräckliga bevis vad gäller överlevnadsgrad. Därför bör det undantaget, som redan beviljats två gånger (för 2016 och 2017) fortsätta att gälla under 2018.

| (9) | Det undantag av mindre betydelse som anges i utkastplanen för kummel omfattande upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av kummel som görs med fartyg som fiskar efter denna art i Ices-delområdena VIII och IX med trålar, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF konstaterade att den kompletterande information om selektivitet som lämnats av medlemsstaterna inte innehöll några ytterligare belägg för att det är mycket svårt att uppnå selektivitet för de verksamhetsgrenar som berörs. Mer arbete krävs dock för att bättre underbygga detta undantag. Undantaget bör därför fortsätta att gälla år 2018, men på villkor att medlemsstaterna tillhandahåller bättre information för att underbygga det; denna information kommer att bedömas av STECF. |
| --- | --- |

(9)

Det undantag av mindre betydelse som anges i utkastplanen för kummel omfattande upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av kummel som görs med fartyg som fiskar efter denna art i Ices-delområdena VIII och IX med trålar, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF konstaterade att den kompletterande information om selektivitet som lämnats av medlemsstaterna inte innehöll några ytterligare belägg för att det är mycket svårt att uppnå selektivitet för de verksamhetsgrenar som berörs. Mer arbete krävs dock för att bättre underbygga detta undantag. Undantaget bör därför fortsätta att gälla år 2018, men på villkor att medlemsstaterna tillhandahåller bättre information för att underbygga det; denna information kommer att bedömas av STECF.

| (10) | Delegerad förordning (EU) 2016/2374 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Delegerad förordning (EU) 2016/2374 bör ändras i enlighet med detta.

| (11) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör förordningen träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2018. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar den ekonomiska verksamhet som är knuten till unionsfartygens planering av fiskeåret, bör förordningen träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2018.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Delegerad förordning (EU) 2016/2374 ska ändras på följande sätt:

| (1) | I artikel 3.1 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | För kummel (Merluccius merluccius), upp till högst 6 % under 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder trålar och notar/vadar (redskapskoder: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX och SV) och som fiskar denna art i Ices-delområdena VIII och IX.” |
| --- | --- | --- |

(1)

I artikel 3.1 ska led a ersättas med följande:

”a)

| (2) | I artikel 3.2 ska år ”2017” ersättas med ”2018”. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 3.2 ska år ”2017” ersättas med ”2018”.

| (3) | Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 28.1.2013, s. 22.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2374 av den 12 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i sydvästliga vatten (EUT L 352, 23.12.2016, s. 33).

2

(3)  2017-07_STECF PLEN 17-02_JRCxxx.pdf

3

---

BILAGA

Fisken som omfattas av landningsskyldigheten

1.   Fiske efter tunga (Solea solea)

| Fiskezoner | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ices-sektionerna VIIIa, b, d och e | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Alla bottentrålar | Maskstorlek mellan 70 mm och 100 mm | Alla fångster av tunga |
| TBB | Alla bomtrålar | Maskstorlek mellan 70 mm och 100 mm |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Maskstorlek större än eller lika med 100 mm |

Fiskezoner

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Ices-sektionerna VIIIa, b, d och e

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Alla bottentrålar

Maskstorlek mellan 70 mm och 100 mm

Alla fångster av tunga

TBB

Alla bomtrålar

Maskstorlek mellan 70 mm och 100 mm

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Maskstorlek större än eller lika med 100 mm

2.   Fiske efter tunga (Solea solea) och rödspätta (Pleuronectes platessa)

| Fiskezoner | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ices-sektion IXa | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Maskstorlek större än eller lika med 100 mm | Alla fångster av tunga och rödspätta |

Fiskezoner

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Ices-sektion IXa

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Maskstorlek större än eller lika med 100 mm

Alla fångster av tunga och rödspätta

3.   Fiske efter kummel (Merluccius merluccius)

| Fiskezoner | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ices-sektionerna VIIIa, b, d och e | OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV | Alla bottentrålar och notar/vadar | Maskstorlek större än eller lika med 100 mm | Alla fångster av kummel |
| LL, LLS | Alla långrevar | Alla |
| GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN | Alla nät | Maskstorlek större än eller lika med 100 mm |
| Ices-sektionerna VIIIc och IXa | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | Alla bottentrålar och notar/vadar | Fartyg som uppfyller följande kumulativa kriterier:






  1. | Använder maskstorlek större än eller lika med 70 mm |

Fiskezoner

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Ices-sektionerna VIIIa, b, d och e

OTT, OTB, PTB, SDN, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SX, SV

Alla bottentrålar och notar/vadar

Maskstorlek större än eller lika med 100 mm

Alla fångster av kummel

LL, LLS

Alla långrevar

Alla

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Alla nät

Maskstorlek större än eller lika med 100 mm

Ices-sektionerna VIIIc och IXa

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

Alla bottentrålar och notar/vadar

Fartyg som uppfyller följande kumulativa kriterier:

1.

Använder maskstorlek större än eller lika med 70 mm

| 2. | De totala landningarna av kummel under perioden 2014–2015 (1) utgör mer än 5 % av alla landade arter och mer än fem ton. |
| --- | --- |

2.

De totala landningarna av kummel under perioden 2014–2015 (1) utgör mer än 5 % av alla landade arter och mer än fem ton.

Alla fångster av kummel

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN

Alla nät

Maskstorlek mellan 80 mm och 99 mm

LL, LLS

Alla långrevar

Krokarnas storlek större än 3,85 cm ± 1,15 cm längd och 1,6 cm ± 0,4 cm bredd

4.   Fiske efter marulk (Lophiidae)

| Fiskezoner | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ices-sektionerna VIIIa, b, d och e | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN, GTR | Alla grimgarn och nät | Maskstorlek större än eller lika med 170 mm | Alla fångster av marulk |
| Ices-sektionerna VIIIc och IXa | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN, GTR | Alla grimgarn och nät | Maskstorlek större än eller lika med 170 mm | Alla fångster av marulk |

Fiskezoner

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Ices-sektionerna VIIIa, b, d och e

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN, GTR

Alla grimgarn och nät

Maskstorlek större än eller lika med 170 mm

Alla fångster av marulk

Ices-sektionerna VIIIc och IXa

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GEN, GTR

Alla grimgarn och nät

Maskstorlek större än eller lika med 170 mm

Alla fångster av marulk

5.   Fiske efter havskräfta (Nephrops norvegicus)

| Fiskezoner | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ices-sektionerna VIIIa, b, d och e (endast inom funktionella enheter) | OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Alla bottentrålar | Maskstorlek större än eller lika med 70 mm | Alla fångster av havskräfta |
| Ices-sektionerna VIIIc och IXa (endast inom funktionella enheter) | OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX, TB | Alla bottentrålar | Maskstorlek större än eller lika med 70 mm | Alla fångster av havskräfta |

Fiskezoner

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Ices-sektionerna VIIIa, b, d och e (endast inom funktionella enheter)

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Alla bottentrålar

Maskstorlek större än eller lika med 70 mm

Alla fångster av havskräfta

Ices-sektionerna VIIIc och IXa (endast inom funktionella enheter)

OTB, PTB, OTT, TBN, TBS, OT, PT, TX, TB

Alla bottentrålar

Maskstorlek större än eller lika med 70 mm

Alla fångster av havskräfta

6.   Fiske efter dolkfisk (Aphanopus carbo)

| Fiskezoner | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ices-sektionerna VIIIc, IX, X och Cecaf 34.1.2 | LLS, DWS | Fasta långrevar för djuphavsfiske | — | Alla fångster av dolkfisk om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (2) till mer än 20 % utgjordes av dolkfisk. |

Fiskezoner

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Ices-sektionerna VIIIc, IX, X och Cecaf 34.1.2

LLS, DWS

Fasta långrevar för djuphavsfiske

—

Alla fångster av dolkfisk om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (2) till mer än 20 % utgjordes av dolkfisk.

7.   Fiske efter fläckpagell (Pagellus bogaraveo)

| Fiskezoner | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ices-sektion IX | LLS, DWS | Fasta långrevar för djuphavsfiske | Krokarnas storlek större än 3,95 cm på längden och 1,65 cm på bredden | Alla fångster av fläckpagell om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (3) till mer än 20 % utgjordes av fläckpagell. |

Fiskezoner

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Ices-sektion IX

LLS, DWS

Fasta långrevar för djuphavsfiske

Krokarnas storlek större än 3,95 cm på längden och 1,65 cm på bredden

Alla fångster av fläckpagell om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2014 och 2015 (3) till mer än 20 % utgjordes av fläckpagell.

8.   Fiske efter blåvitling (Micromesistius poutassou)

| Fiskezoner | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ices-sektionerna VIIIc och IXa | OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV | Alla bottentrålar och notar/vadar | Alla | Alla fångster av blåvitling” |

Fiskezoner

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Ices-sektionerna VIIIc och IXa

OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV

Alla bottentrålar och notar/vadar

Alla

Alla fångster av blåvitling”

---

(1)  Referensperiod för år 2017. För 2018 ska referensperioden vara 2015/2016.

(2)  Referensperiod för år 2017. För 2018 ska referensperioden vara 2015/2016.

(3)  Referensperiod för år 2017. För 2018 ska referensperioden vara 2015/2016.

---

| 12.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 7/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 7/6

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/45

av den 20 oktober 2017

om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön och i unionens vatten i Ices-sektion IIa för år 2018

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artikel 15.6,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (2), särskilt artikel 18a, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar.

| (2) | För att landningsskyldigheten ska kunna genomföras ges kommissionen genom artikel 15.6 i den förordningen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstater i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. |
| --- | --- |

(2)

För att landningsskyldigheten ska kunna genomföras ges kommissionen genom artikel 15.6 i den förordningen befogenhet att genom delegerade akter anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstater i samråd med de berörda rådgivande nämnderna.

| (3) | Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Nederländerna, Sverige och Tyskland har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i Nordsjön. Efter samråd med den rådgivande nämnden för Nordsjön lämnade dessa medlemsstater den 3 juni 2016 in en gemensam rekommendation till kommissionen om en utkastplan för demersala fisken i Nordsjön. På grundval av den gemensamma rekommendationen fastställdes en utkastplan tillämplig för dessa fisken genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2250 (3). |
| --- | --- |

(3)

Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Nederländerna, Sverige och Tyskland har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i Nordsjön. Efter samråd med den rådgivande nämnden för Nordsjön lämnade dessa medlemsstater den 3 juni 2016 in en gemensam rekommendation till kommissionen om en utkastplan för demersala fisken i Nordsjön. På grundval av den gemensamma rekommendationen fastställdes en utkastplan tillämplig för dessa fisken genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2250 (3).

| (4) | Efter samråd med den rådgivande nämnden för Nordsjön lämnade Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket den 31 maj 2017 in en ny gemensam rekommendation till kommissionen om en ny utkastplan för demersala fisken i Nordsjön. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). Den 8 september hölls ett expertgruppmöte där de berörda åtgärderna diskuterades. Vid mötet närvarade representanter för 28 medlemsstater, kommissionen och Europaparlamentet som observatör. |
| --- | --- |

(4)

Efter samråd med den rådgivande nämnden för Nordsjön lämnade Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket den 31 maj 2017 in en ny gemensam rekommendation till kommissionen om en ny utkastplan för demersala fisken i Nordsjön. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). Den 8 september hölls ett expertgruppmöte där de berörda åtgärderna diskuterades. Vid mötet närvarade representanter för 28 medlemsstater, kommissionen och Europaparlamentet som observatör.

| (5) | Efter en ny gemensam rekommendation bör den delegerade förordningen (EU) 2016/2250 lämpligen upphävas. |
| --- | --- |

(5)

Efter en ny gemensam rekommendation bör den delegerade förordningen (EU) 2016/2250 lämpligen upphävas.

| (6) | De åtgärder som föreslås i den nya gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreslås i den nya gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (7) | Vid tillämpning av den förordningen omfattar Nordsjön Ices-zonerna IIIa och IV. Eftersom vissa demersala bestånd som är relevanta för den föreslagna utkastplanen även förekommer i unionens vatten i Ices-sektion IIa rekommenderar de berörda medlemsstaterna att även Ices-sektion IIa omfattas av utkastplanen. |
| --- | --- |

(7)

Vid tillämpning av den förordningen omfattar Nordsjön Ices-zonerna IIIa och IV. Eftersom vissa demersala bestånd som är relevanta för den föreslagna utkastplanen även förekommer i unionens vatten i Ices-sektion IIa rekommenderar de berörda medlemsstaterna att även Ices-sektion IIa omfattas av utkastplanen.

| (8) | Den nya utkastplanen för 2018 bör omfatta bestämmelserna i delegerad förordning (EU) 2016/2250 om vilka arter som ska landas och bör ange de ytterligare arter och fisken som landningsskyldigheten bör tillämpas på 2018. |
| --- | --- |

(8)

Den nya utkastplanen för 2018 bör omfatta bestämmelserna i delegerad förordning (EU) 2016/2250 om vilka arter som ska landas och bör ange de ytterligare arter och fisken som landningsskyldigheten bör tillämpas på 2018.

| (9) | Genom delegerad förordning (EU) 2016/2250 infördes undantag grundade på överlevnadsgrad, i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 (4), för fångster av havskräfta med burar och med bottentrålar vid användning av vissa selektivitetsanordningar i Ices-sektion IIIa. Medlemsstaterna lämnade vetenskapliga belägg som påvisade den höga överlevnadsgraden för fångst av havskräfta med bottentrålar. Denna information har lämnats in och STECF har dragit slutsatsen att informationen är tillräcklig. Den nya gemensamma rekommendationen föreslår en fortsatt tillämpning av dessa undantag. De bör därför ingå i den nya utkastplanen för år 2018. |
| --- | --- |

(9)

Genom delegerad förordning (EU) 2016/2250 infördes undantag grundade på överlevnadsgrad, i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 (4), för fångster av havskräfta med burar och med bottentrålar vid användning av vissa selektivitetsanordningar i Ices-sektion IIIa. Medlemsstaterna lämnade vetenskapliga belägg som påvisade den höga överlevnadsgraden för fångst av havskräfta med bottentrålar. Denna information har lämnats in och STECF har dragit slutsatsen att informationen är tillräcklig. Den nya gemensamma rekommendationen föreslår en fortsatt tillämpning av dessa undantag. De bör därför ingå i den nya utkastplanen för år 2018.

| (10) | Genom delegerade förordningen (EU) 2016/2250 införs ett undantag grundat på hög överlevnadsgrad för fångst av havskräfta i Ices-delområde IV för vissa redskap, på villkor att en selektivitetsanordning i form av en nätrist används. Enligt den delegerade förordningen måste medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i Nordsjön för kommissionen lägga fram ytterligare vetenskaplig information till stöd för undantaget för de specificerade bottentrålarna. Informationen har lämnats in och STECF har dragit slutsatsen att den endast motiverar ett undantag under vintermånaderna och i vissa områden (Ices funktionella enheter). Detta undantag bör därför ingå i den nya utkastplanen för år 2018, men vara begränsad till vintermånaderna och vissa av Ices funktionella enheter. |
| --- | --- |

(10)

Genom delegerade förordningen (EU) 2016/2250 införs ett undantag grundat på hög överlevnadsgrad för fångst av havskräfta i Ices-delområde IV för vissa redskap, på villkor att en selektivitetsanordning i form av en nätrist används. Enligt den delegerade förordningen måste medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i Nordsjön för kommissionen lägga fram ytterligare vetenskaplig information till stöd för undantaget för de specificerade bottentrålarna. Informationen har lämnats in och STECF har dragit slutsatsen att den endast motiverar ett undantag under vintermånaderna och i vissa områden (Ices funktionella enheter). Detta undantag bör därför ingå i den nya utkastplanen för år 2018, men vara begränsad till vintermånaderna och vissa av Ices funktionella enheter.

| (11) | I den nya gemensamma rekommendationen ingår ett undantag grundat på överlevnadsgrad för fisk som bifångst vid fiske med burar och ryssja samt för fångster av tunga med trål med trålbord. |
| --- | --- |

(11)

I den nya gemensamma rekommendationen ingår ett undantag grundat på överlevnadsgrad för fisk som bifångst vid fiske med burar och ryssja samt för fångster av tunga med trål med trålbord.

| (12) | På grundval av de vetenskapliga belägg som presenteras i den nya gemensamma rekommendationen och som granskats av STECF och med beaktande av redskapens, fiskemetodernas och ekosystemets egenskaper, bör dessa undantag i fråga om överlevnadsgrad tas med i den nya utkastplanen för år 2018. |
| --- | --- |

(12)

På grundval av de vetenskapliga belägg som presenteras i den nya gemensamma rekommendationen och som granskats av STECF och med beaktande av redskapens, fiskemetodernas och ekosystemets egenskaper, bör dessa undantag i fråga om överlevnadsgrad tas med i den nya utkastplanen för år 2018.

| (13) | Genom delegerad förordning (EU) 2016/2250 fastställdes undantag av mindre betydelse för:






  — | tunga som fångas med grimgarn och nät i Ices-sektion IIIa, Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-delområde IIa, |
| --- | --- | --- |

(13)

Genom delegerad förordning (EU) 2016/2250 fastställdes undantag av mindre betydelse för:

—

tunga som fångas med grimgarn och nät i Ices-sektion IIIa, Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-delområde IIa,

| — | tunga som fångas med vissa bomtrålar försedda med flamländsk panel i Ices-delområde IV, |
| --- | --- |

—

tunga som fångas med vissa bomtrålar försedda med flamländsk panel i Ices-delområde IV,

| — | havskräfta som fångas med vissa bottentrålar i Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa. |
| --- | --- |

—

havskräfta som fångas med vissa bottentrålar i Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa.

I den nya gemensamma rekommendationen föreslås en fortsatt tillämpning av dessa undantag. Dessa undantag bör därför lämpligen ingå i den nya utkastplanen.

| (14) | I den nya gemensamma rekommendationen föreslås ett undantag av mindre betydelse för tunga, kolja, vitling, torsk och gråsej sammantaget för fångster med vissa bottentrålar i Ices-sektion IIIa, ett undantag av mindre betydelse för tunga, kolja, vitling, torsk och gråsej sammantaget för fångster med tinor i Ices-sektion IIIa, ett undantag av mindre betydelse för vitling och torsk som fångas med bottentrålar i Ices-sektion IVc och ett undantag av mindre betydelse för vitling för fångster med vissa bottentrålar i Ices-sektion IIIa. |
| --- | --- |

(14)

I den nya gemensamma rekommendationen föreslås ett undantag av mindre betydelse för tunga, kolja, vitling, torsk och gråsej sammantaget för fångster med vissa bottentrålar i Ices-sektion IIIa, ett undantag av mindre betydelse för tunga, kolja, vitling, torsk och gråsej sammantaget för fångster med tinor i Ices-sektion IIIa, ett undantag av mindre betydelse för vitling och torsk som fångas med bottentrålar i Ices-sektion IVc och ett undantag av mindre betydelse för vitling för fångster med vissa bottentrålar i Ices-sektion IIIa.

| (15) | På grundval av de övertygande belägg som medlemsstaterna lagt fram för de undantag av mindre betydelse som granskats av STECF, som fann att undantagen av mindre betydelse var baserade på motiverade argument för att en ytterligare förbättring av selektiviteten är svår att uppnå eller innebär oproportionella kostnader i hantering av oönskade fångster, är det lämpligt att fastställa undantagen av mindre betydelse i enlighet med den procentsats som föreslås i den nya gemensamma rekommendationen, inom de gränser som anges i artikel 15.5 c i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(15)

På grundval av de övertygande belägg som medlemsstaterna lagt fram för de undantag av mindre betydelse som granskats av STECF, som fann att undantagen av mindre betydelse var baserade på motiverade argument för att en ytterligare förbättring av selektiviteten är svår att uppnå eller innebär oproportionella kostnader i hantering av oönskade fångster, är det lämpligt att fastställa undantagen av mindre betydelse i enlighet med den procentsats som föreslås i den nya gemensamma rekommendationen, inom de gränser som anges i artikel 15.5 c i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (16) | Genom artikel 18a i förordning (EG) nr 850/98 ges kommissionen befogenhet att, med avseende på att anta utkastplaner och för de arter som omfattas av landningsskyldigheten, fastställa en minsta referensstorlek för bevarande i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer. Dessa minsta referensstorlekar för bevarande får, vid behov, avvika från de storlekar som fastställs i bilaga XII till förordning (EG) nr 850/98. För havskräfta i Ices-sektion IIIa är det lämpligt att behålla de minsta referensstorlekar för bevarande som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2440 (5), dvs. en total längd på 105 mm och en ryggsköldslängd på 32 mm. En minsta stjärtlängd på 59 mm bör läggas till, grundat på den nya gemensamma rekommendationen och STECF:s bedömning som anger att denna stjärtlängd motsvarar de gällande värdena vad gäller total längd och ryggsköldslängd. |
| --- | --- |

(16)

Genom artikel 18a i förordning (EG) nr 850/98 ges kommissionen befogenhet att, med avseende på att anta utkastplaner och för de arter som omfattas av landningsskyldigheten, fastställa en minsta referensstorlek för bevarande i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer. Dessa minsta referensstorlekar för bevarande får, vid behov, avvika från de storlekar som fastställs i bilaga XII till förordning (EG) nr 850/98. För havskräfta i Ices-sektion IIIa är det lämpligt att behålla de minsta referensstorlekar för bevarande som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2440 (5), dvs. en total längd på 105 mm och en ryggsköldslängd på 32 mm. En minsta stjärtlängd på 59 mm bör läggas till, grundat på den nya gemensamma rekommendationen och STECF:s bedömning som anger att denna stjärtlängd motsvarar de gällande värdena vad gäller total längd och ryggsköldslängd.

| (17) | Utkastplanerna får också inbegripa tekniska åtgärder för fisken eller arter som omfattas av landningsskyldigheten. För att öka fiskeredskapens selektivitet och minska oönskade fångster i Skagerrak, är det lämpligt att behålla ett antal tekniska åtgärder, vilka unionen och Norge kom överens om under 2011 (6) och 2012 (7) och att tillåta användning av selektivitetsanordningen SepNep. |
| --- | --- |

(17)

Utkastplanerna får också inbegripa tekniska åtgärder för fisken eller arter som omfattas av landningsskyldigheten. För att öka fiskeredskapens selektivitet och minska oönskade fångster i Skagerrak, är det lämpligt att behålla ett antal tekniska åtgärder, vilka unionen och Norge kom överens om under 2011 (6) och 2012 (7) och att tillåta användning av selektivitetsanordningen SepNep.

| (18) | För att garantera lämplig kontroll bör det fastställas särskilda krav på att medlemsstaterna upprättar förteckningar över fartyg som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(18)

För att garantera lämplig kontroll bör det fastställas särskilda krav på att medlemsstaterna upprättar förteckningar över fartyg som omfattas av denna förordning.

| (19) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar planeringen av fiskeåret för unionsfartygen och den ekonomiska verksamhet som är knuten till detta, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas 1 januari–31 december 2018 för att vara förenlig med den tidsram som anges i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar planeringen av fiskeåret för unionsfartygen och den ekonomiska verksamhet som är knuten till detta, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas 1 januari–31 december 2018 för att vara förenlig med den tidsram som anges i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandet av landningsskyldigheten

I Ices-delområde IV (Nordsjön), Ices-sektion IIIa (Kattegatt och Skagerrak) och unionens vatten i Ices-sektion IIa (Norska havet) ska den landningsskyldighet som föreskrivs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 tillämpas på demarsala fisken i enlighet med denna förordning.

Artikel 2

Definitioner

1. I denna förordning gäller följande definitioner:

1)   
  Seltra-panel
  : en selektivitetsanordning som

Seltra-panel

| — | består av en övre panel med en maskstorlek på minst 270 mm (diagonalmaska) placerad i en sektion med fyra paneler och monterad med tre 90 mm maskor till en 270 mm maska, eller en övre panel med en maskstorlek på minst 140 mm (fyrkantsmaska), |
| --- | --- |

—

består av en övre panel med en maskstorlek på minst 270 mm (diagonalmaska) placerad i en sektion med fyra paneler och monterad med tre 90 mm maskor till en 270 mm maska, eller en övre panel med en maskstorlek på minst 140 mm (fyrkantsmaska),

| — | är minst 3 meter lång, |
| --- | --- |

—

är minst 3 meter lång,

| — | är placerad högst 4 meter från bottenstroppen och |
| --- | --- |

—

är placerad högst 4 meter från bottenstroppen och

| — | har samma bredd som trålens överpanel (dvs. vara fäst mellan sömmarna). |
| --- | --- |

—

har samma bredd som trålens överpanel (dvs. vara fäst mellan sömmarna).

2)   
  selektivitetsanordning i form av nätrist
  : en selektivitetsanordning som består av en sektion med fyra paneler som infogats i en tvåpanelstrål; risten monteras snedställt i trålen och består av ett nätstycke med diagonalmaska på minst 200 mm och leder till ett fiskutsläpp i trålens överpanel.

selektivitetsanordning i form av nätrist

3)   
  flamländsk panel
  : det sista koniska nätstycket på en bomtrål vars

flamländsk panel

| — | främre del är direkt fäst i struten, |
| --- | --- |

—

främre del är direkt fäst i struten,

| — | övre och undre nätstycken består av maskor på minst 120 mm mätt mellan knutarna, |
| --- | --- |

—

övre och undre nätstycken består av maskor på minst 120 mm mätt mellan knutarna,

| — | utsträckt längd är minst 3 m. |
| --- | --- |

—

utsträckt längd är minst 3 m.

4)   
  SepNep
  : en trål med trålbord som

SepNep

| — | är konstruerad inom maskstorleksintervallet 80–99 + ≥ 100 mm: |
| --- | --- |

—

är konstruerad inom maskstorleksintervallet 80–99 + ≥ 100 mm:

| — | är försedd med flera strutar med en maskstorlek från minst 80 till 120 mm fästa i ett enda förlängningsstycke, varvid den översta struten är konstruerad med en maskstorlek på minst 120 mm och försedd med en separationspanel med en maskstorlek på högst 105 mm och |
| --- | --- |

—

är försedd med flera strutar med en maskstorlek från minst 80 till 120 mm fästa i ett enda förlängningsstycke, varvid den översta struten är konstruerad med en maskstorlek på minst 120 mm och försedd med en separationspanel med en maskstorlek på högst 105 mm och

| — | får också frivilligt förses med en sorteringsrist med ett spaltavstånd på minst 17 mm, under förutsättning att den är tillverkad på ett sådant sätt att små havskräftor kan undkomma. |
| --- | --- |

—

får också frivilligt förses med en sorteringsrist med ett spaltavstånd på minst 17 mm, under förutsättning att den är tillverkad på ett sådant sätt att små havskräftor kan undkomma.

Artikel 3

Arter som omfattas av landningsskyldigheten

Landningsskyldigheten ska gälla för de arter som anges i bilagan till denna förordning, om inte annat följer av undantagen i artiklarna 4–7.

Artikel 4

Undantag grundade på överlevnadsgrad för havskräfta

1.   Det undantag grundade på överlevnadsgrad som avses i artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 ska tillämpas på följande fångster av havskräfta:

| a) | Fångster med burar (FPO (8)). |
| --- | --- |

a)

Fångster med burar (FPO (8)).

| b) | Fångster i Ices-sektion IIIa med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och försedda med artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm. |
| --- | --- |

b)

Fångster i Ices-sektion IIIa med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och försedda med artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm.

| c) | Fångster i Ices-sektion IIIa med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 90 mm och försedda med en Seltra-panel; |
| --- | --- |

c)

Fångster i Ices-sektion IIIa med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 90 mm och försedda med en Seltra-panel;

| d) | under vintermånaderna (oktober till mars), fångster i de funktionella enheterna Farn Deeps (FUS6), Firth of Forth (FUS8) och Moray Firth (FUS9) med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 80 mm, försedda med en selektivitetsanordning i form av en nätrist. |
| --- | --- |

d)

under vintermånaderna (oktober till mars), fångster i de funktionella enheterna Farn Deeps (FUS6), Firth of Forth (FUS8) och Moray Firth (FUS9) med bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 80 mm, försedda med en selektivitetsanordning i form av en nätrist.

2.   Vid utkast av havskräfta som fångas i de fall som avses i punkt 1 ska havskräftan frisläppas hel och omedelbart i det område där den har fångats.

Artikel 5

Undantag grundat på överlevnadsgrad för tunga

1.   Det undantag grundat på överlevnadsgrad som avses i artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 ska tillämpas på fångster av tunga under minsta referensstorlek för bevarande, som tas inom sex sjömil från kusten i Ices-område IVc och utanför identifierade uppväxtområden, med trålar med trålbord (OTB) med en maskstorlek i struten på 80–99 mm.

2.   Det undantag som avses i punkt 1 ska endast tillämpas på fartyg med en största längd på 10 meter och en högsta motoreffekt på 221 kW när dessa fiskar i vatten med ett djup av 30 meter eller mindre och när tiden för varje drag är begränsad till högst 1,5 timmar.

3.   Vid utkast av tunga som fångas i de fall som avses i punkt 1 ska tungan omedelbart frisläppas.

Artikel 6

Undantag grundade på överlevnadsgrad i burar och ryssjor

1.   Det undantag grundat på överlevnadsgrad som avses i artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 ska gälla för fångster av torsk, kolja, vitling, rödspätta, tunga, kummel och gråsej med burar och ryssja (FPO, FYK).

2.   Vid utkast av fisk som fångas i de fall som avses i punkt 1 ska fisken frisläppas omedelbart och under vattenytan.

Artikel 7

Undantag av mindre betydelse

Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 får följande kvantiteter kastas överbord enligt artikel 15.4 c i den förordningen:

| a) | inom fisken med fartyg som använder grimgarn och nät (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF), i Ices-sektion IIIa, Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa:
  en kvantitet tunga som uppgår till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art. |
| --- | --- |

a)

inom fisken med fartyg som använder grimgarn och nät (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF), i Ices-sektion IIIa, Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa:

en kvantitet tunga som uppgår till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art.

| b) | inom fisken med fartyg som använder bomtrålar (TBB) med en maskstorlek på 80–119 mm och med en ökad maskstorlek i bomtrålens förlängning, flamländsk panel, i Ices-delområde IV:
  en kvantitet tunga under minsta referensstorlek för bevarande som uppgår till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna fiskart. |
| --- | --- |

b)

inom fisken med fartyg som använder bomtrålar (TBB) med en maskstorlek på 80–119 mm och med en ökad maskstorlek i bomtrålens förlängning, flamländsk panel, i Ices-delområde IV:

en kvantitet tunga under minsta referensstorlek för bevarande som uppgår till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna fiskart.

| c) | inom fisken med fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN, OTT, TB) med en maskstorlek på 80 – 99 mm i Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa:
  en kvantitet havskräfta under minsta referensstorlek för bevarande som uppgår till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av denna fiskart. |
| --- | --- |

c)

inom fisken med fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN, OTT, TB) med en maskstorlek på 80 – 99 mm i Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektion IIa:

en kvantitet havskräfta under minsta referensstorlek för bevarande som uppgår till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av denna fiskart.

| d) | inom fisket efter havskräfta med fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och försedda med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm, i Ices-sektion IIIa.
  en sammanlagd kvantitet tunga, kolja, vitling, torsk och gråsej under minsta referensstorlekar för bevarande, som inte får överstiga 4 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga, kolja, vitling och nordhavsräka, torsk och gråsej. |
| --- | --- |

d)

inom fisket efter havskräfta med fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN) med en maskstorlek på minst 70 mm och försedda med en artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 35 mm, i Ices-sektion IIIa.

en sammanlagd kvantitet tunga, kolja, vitling, torsk och gråsej under minsta referensstorlekar för bevarande, som inte får överstiga 4 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga, kolja, vitling och nordhavsräka, torsk och gråsej.

| e) | inom fisket efter nordhavsräka med fartyg som använder bottentrålar (OTB) med en maskstorlek på minst 35 mm och försedda med artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 19 mm, med ett oblockerat fiskutsläpp, i Ices-sektion IIIa:
  en sammanlagd kvantitet tunga, kolja, vitling, torsk, rödspätta och gråsej under minsta referensstorlek för bevarande, som uppgår till högst 1 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga, kolja, vitling, torsk, gråsej, rödspätta och nordhavsräka. |
| --- | --- |

e)

inom fisket efter nordhavsräka med fartyg som använder bottentrålar (OTB) med en maskstorlek på minst 35 mm och försedda med artsorterande rist med ett spaltavstånd på högst 19 mm, med ett oblockerat fiskutsläpp, i Ices-sektion IIIa:

en sammanlagd kvantitet tunga, kolja, vitling, torsk, rödspätta och gråsej under minsta referensstorlek för bevarande, som uppgår till högst 1 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, tunga, kolja, vitling, torsk, gråsej, rödspätta och nordhavsräka.

| f) | vid blandat fiske efter tunga, vitling, rödspätta och arter utan fångstbegränsningar med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, SDN, SSC) med en maskstorlek på 70–99 mm i Ices-område IVc:
  en sammanlagd kvantitet torsk och vitling under minsta referensstorlek för bevarande som uppgår till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, kolja, tunga, nordhavsräka, vitling, rödspätta, gråsej och torsk. maximal mängd torsk som får kastas överbord ska begränsas till 2 % av de totala årliga fångsterna. |
| --- | --- |

f)

vid blandat fiske efter tunga, vitling, rödspätta och arter utan fångstbegränsningar med fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, SDN, SSC) med en maskstorlek på 70–99 mm i Ices-område IVc:

en sammanlagd kvantitet torsk och vitling under minsta referensstorlek för bevarande som uppgår till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, kolja, tunga, nordhavsräka, vitling, rödspätta, gråsej och torsk. maximal mängd torsk som får kastas överbord ska begränsas till 2 % av de totala årliga fångsterna.

| g) | inom fisken med fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN, OTT) med en maskstorlek på 90–119 mm försedda med Seltra-panel eller en maskstorlek på 120 mm eller mer i Ices-område IIIa:
  en kvantitet vitling under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, torsk, kolja, vitling, gråsej, tunga, rödspätta och kummel. |
| --- | --- |

g)

inom fisken med fartyg som använder bottentrålar (OTB, TBN, OTT) med en maskstorlek på 90–119 mm försedda med Seltra-panel eller en maskstorlek på 120 mm eller mer i Ices-område IIIa:

en kvantitet vitling under minsta referensstorlek för bevarande, upp till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av havskräfta, torsk, kolja, vitling, gråsej, tunga, rödspätta och kummel.

Artikel 8

Minsta referensstorlekar för bevarande

Genom undantag från den minsta referensstorlek för bevarande som fastställs i bilaga XII till förordning (EG) nr 850/98 ska minsta referensstorlek för bevarande för havskräfta i Ices-sektion IIIa vara följande:

| a) | Total längd: 105 mm. |
| --- | --- |

a)

Total längd: 105 mm.

| b) | Stjärtlängd: 59 mm. |
| --- | --- |

b)

Stjärtlängd: 59 mm.

| c) | Ryggsköldslängd: 32 mm. |
| --- | --- |

c)

Ryggsköldslängd: 32 mm.

Artikel 9

Särskilda tekniska åtgärder i Skagerrak

1.   Det är förbjudet att ombord medföra eller att använda trålar, snurrevadar, bomtrålar eller liknande släpredskap med mindre maskstorlek än 120 mm i Skagerrak.

2.   Genom undantag från punkt 1 får följande trålar användas:

| a) | Trålar med en maskstorlek i struten på minst 90 mm, förutsatt att de är försedda med en Seltra-panel eller en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd. |
| --- | --- |

a)

Trålar med en maskstorlek i struten på minst 90 mm, förutsatt att de är försedda med en Seltra-panel eller en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd.

| b) | Trålar med minst 70 mm fyrkantsmaska i struten och försedda med en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd. |
| --- | --- |

b)

Trålar med minst 70 mm fyrkantsmaska i struten och försedda med en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd.

| c) | Trålar med en minsta maskstorlek under 70 mm vid fiske efter pelagiska arter eller industriarter, förutsatt att fångsten innehåller mer än 80 % av en eller flera pelagiska arter eller industriarter. |
| --- | --- |

c)

Trålar med en minsta maskstorlek under 70 mm vid fiske efter pelagiska arter eller industriarter, förutsatt att fångsten innehåller mer än 80 % av en eller flera pelagiska arter eller industriarter.

| d) | Trålar med en minsta maskstorlek på 35 mm i struten vid fiske efter nordhavsräka, förutsatt att trålen är försedda med en sorteringsrist med högst 19 mm spaltavstånd. |
| --- | --- |

d)

Trålar med en minsta maskstorlek på 35 mm i struten vid fiske efter nordhavsräka, förutsatt att trålen är försedda med en sorteringsrist med högst 19 mm spaltavstånd.

3.   En fångstanordning för fisk (tunnel) får användas vid fiske efter nordhavsräka i enlighet med punkt 2 d, förutsatt att det finns tillräckliga fiskemöjligheter för att täcka bifångster och att fångstanordningen är

| a) | utformad med en övre panel som består av fyrkantsmaska med minst 120 mm maskstorlek, |
| --- | --- |

a)

utformad med en övre panel som består av fyrkantsmaska med minst 120 mm maskstorlek,

| b) | minst 3 meter lång, och |
| --- | --- |

b)

minst 3 meter lång, och

| c) | minst lika bred som sorteringsristens bredd. |
| --- | --- |

c)

minst lika bred som sorteringsristens bredd.

Artikel 10

SepNep

Genom undantag från artikel 4 i förordning (EG) nr 850/98 ska det vara tillåtet att använda SepNep-nätredskap.

Artikel 11

Upphävande

Förordning (EU) 2016/2250 ska upphöra att gälla.

Artikel 12

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2018.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  
  EUT L 125, 27.4.1998, s. 1.

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2250 av den 4 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön och i unionens vatten i Ices-sektion IIa (EUT L 340, 15.12.2016, s. 2).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

4

(5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2440 av den 22 oktober 2015 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Nordsjön och i unionens vatten i Ices-sektion IIa (EUT L 336, 23.12.2015, s. 42).

5

(6)  Godkänt protokoll från fiskerisamråden mellan Norge och Europeiska unionen om reglering av fisket i Skagerrak och Kattegatt för 2012.

6

(7)  Godkänt protokoll från fiskerisamråden mellan Norge och Europeiska unionen om åtgärder för genomförandet av förbudet mot utkast och kontrollåtgärder i Skagerrakområdet av den 4 juli 2012.

7

(8)  De redskapskoder som används i denna förordning hänför sig till de koder som anges i bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs. För fartyg vars längd överallt understiger 10 meter hänför sig de redskapskoder som används i denna tabell till koderna i FAO:s redskapsklassificering.

8

---

BILAGA

| Redskap (1)
   (2) | Maskstorlek | Arter som omfattas av landningsskyldigheten |
| --- | --- | --- |
| Trålar:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | ≥ 100 mm | Alla fångster av torsk, tunga, kolja, rödspätta, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling. |
| Trålar:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 70–99 mm | Alla fångster av torsk (3) tunga, kolja, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling. |
| Trålar:
  OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV | 32–69 mm | Alla fångster av torsk, tunga, kolja, rödspätta, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling. |
| Bomtrålar:
  TBB | ≥ 120 mm | Alla fångster av torsk, tunga, kolja, rödspätta, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling. |
| Bomtrålar:
  TBB | 80–119 mm | Alla fångster av torsk tunga, kolja, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling. |
| Nät, garn, grimgarn och insnärjningsnät.
  GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF | | Alla fångster av torsk (3) tunga, kolja, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling. |
| Krokar och linor:
  LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM | | Alla fångster av torsk, tunga, kolja, kummel, rödspätta, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling. |
| Fällor:
  FPO, FIX, FYK, FPN | | Alla fångster av torsk, tunga, kolja, rödspätta, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling. |

Redskap (1)
   (2)

Maskstorlek

Arter som omfattas av landningsskyldigheten

Trålar:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

≥ 100 mm

Alla fångster av torsk, tunga, kolja, rödspätta, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling.

Trålar:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

70–99 mm

Alla fångster av torsk (3) tunga, kolja, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling.

Trålar:

OTB, OTT, OT, PTB, PT, TBN, TBS, OTM, PTM, TMS, TM, TX, SDN, SSC, SPR, TB, SX, SV

32–69 mm

Alla fångster av torsk, tunga, kolja, rödspätta, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling.

Bomtrålar:

TBB

≥ 120 mm

Alla fångster av torsk, tunga, kolja, rödspätta, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling.

Bomtrålar:

TBB

80–119 mm

Alla fångster av torsk tunga, kolja, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling.

Nät, garn, grimgarn och insnärjningsnät.

GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF

Alla fångster av torsk (3) tunga, kolja, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling.

Krokar och linor:

LLS, LLD, LL, LTL, LX, LHP, LHM

Alla fångster av torsk, tunga, kolja, kummel, rödspätta, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling.

Fällor:

FPO, FIX, FYK, FPN

Alla fångster av torsk, tunga, kolja, rödspätta, gråsej, nordhavsräka samt havskräfta och vitling.

---

(1)  De redskapskoder som används i denna tabell hänför sig till koderna i bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna för i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (EUT L 112, 30.4.2011, s. 1).

(2)  För fartyg vars längd överallt understiger 10 meter hänför sig de redskapskoder som används i denna tabell till koderna i FAO:s redskapsklassificering.

(3)  Landningsskyldigheten för torsk ska inte tillämpas på Ices-delsektion IIIaS.

---

| 12.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 7/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 7/13

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/46

av den 20 oktober 2017

om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken och djuphavsfisken i nordvästliga vatten för 2018

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artiklarna 15.6, 18.1 och 18.3, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1380/2013 har som mål att gradvis eliminera utkast inom alla unionens fisken genom införande av en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar.

| (2) | För att landningsskyldigheten ska kunna genomföras ges kommissionen genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 befogenhet att genom en delegerad akt anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstater i samråd med de berörda rådgivande nämnderna. |
| --- | --- |

(2)

För att landningsskyldigheten ska kunna genomföras ges kommissionen genom artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 befogenhet att genom en delegerad akt anta utkastplaner för en period om högst tre år, på grundval av gemensamma rekommendationer som tagits fram av medlemsstater i samråd med de berörda rådgivande nämnderna.

| (3) | Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2375 (2) upprättas en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för perioden 2016–2018, på grundval av en gemensam rekommendation som lämnades in 2016 av Belgien, Irland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2375 (2) upprättas en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten för perioden 2016–2018, på grundval av en gemensam rekommendation som lämnades in 2016 av Belgien, Irland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket.

| (4) | Belgien, Irland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i nordvästliga vatten. Efter att ha rådfrågat den rådgivande nämnden för nordvästliga vatten lämnade de medlemsstaterna den 31 maj 2017 in en ny gemensam rekommendation till kommissionen om en utkastplan för vissa demersala fisken och djuphavsfisken i nordvästliga vatten för 2018. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och dessa har granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) (3). De åtgärder som ingår i den nya gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kan därmed ingå i denna förordning. |
| --- | --- |

(4)

Belgien, Irland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i nordvästliga vatten. Efter att ha rådfrågat den rådgivande nämnden för nordvästliga vatten lämnade de medlemsstaterna den 31 maj 2017 in en ny gemensam rekommendation till kommissionen om en utkastplan för vissa demersala fisken och djuphavsfisken i nordvästliga vatten för 2018. Vetenskapliga bidrag har erhållits från relevanta vetenskapliga organ och dessa har granskats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) (3). De åtgärder som ingår i den nya gemensamma rekommendationen är förenliga med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och kan därmed ingå i denna förordning.

| (5) | Enligt artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013 gäller landningsskyldighet i nordvästliga vatten senast från och med den 1 januari 2016 för de arter som definierar fisket och som omfattas av fångstbegränsningar. I den nya gemensamma rekommendationen anges vilka flottor som omfattas av landningsskyldigheten inom det blandade fisket efter torsk, kolja, vitling och gråsej, fisket efter havskräfta, det blandade fisket efter tunga och rödspätta samt inom fisket efter kummel, glasvarar och lyrtorsk. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 15.1 c i förordning (EU) nr 1380/2013 gäller landningsskyldighet i nordvästliga vatten senast från och med den 1 januari 2016 för de arter som definierar fisket och som omfattas av fångstbegränsningar. I den nya gemensamma rekommendationen anges vilka flottor som omfattas av landningsskyldigheten inom det blandade fisket efter torsk, kolja, vitling och gråsej, fisket efter havskräfta, det blandade fisket efter tunga och rödspätta samt inom fisket efter kummel, glasvarar och lyrtorsk.

| (6) | Enligt den nya gemensamma rekommendationen bör utkastplanen för 2018, utöver de fisken som anges i delegerad förordning (EU) 2016/2375 (dvs. det i hög grad blandade fisket efter torsk, kolja, vitling och gråsej, fisket efter havskräfta, det blandade fisket efter tunga och rödspätta samt fisket efter kummel, glasvarar och lyrtorsk) även omfatta fisket efter gråsej i Ices-sektionerna VI och Vb samt VII. Inom vissa fisken bör även bifångstarter omfattas. |
| --- | --- |

(6)

Enligt den nya gemensamma rekommendationen bör utkastplanen för 2018, utöver de fisken som anges i delegerad förordning (EU) 2016/2375 (dvs. det i hög grad blandade fisket efter torsk, kolja, vitling och gråsej, fisket efter havskräfta, det blandade fisket efter tunga och rödspätta samt fisket efter kummel, glasvarar och lyrtorsk) även omfatta fisket efter gråsej i Ices-sektionerna VI och Vb samt VII. Inom vissa fisken bör även bifångstarter omfattas.

| (7) | I den nya gemensamma rekommendationen anges också att landningsskyldigheten från och med 2018 bör omfatta djuphavsfiske med trål och not/vad efter dolkfisk, birkelånga och skoläst i Ices-delområde VI och Ices-sektion Vb. |
| --- | --- |

(7)

I den nya gemensamma rekommendationen anges också att landningsskyldigheten från och med 2018 bör omfatta djuphavsfiske med trål och not/vad efter dolkfisk, birkelånga och skoläst i Ices-delområde VI och Ices-sektion Vb.

| (8) | I den nya gemensamma rekommendationen föreslås, för 2018, ett undantag för hög överlevnadsgrad enligt artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 för havskräfta som fångas med burar, tinor, mjärdar eller fällor i Ices-sektion VI och delområde VII, varvid hänsyn bör tas till redskapens egenskaper, fiskemetoderna och ekosystemet. STECF drog slutsatsen att undantaget är motiverat. Undantaget bör därför ingå i utkastplanen för 2018. |
| --- | --- |

(8)

I den nya gemensamma rekommendationen föreslås, för 2018, ett undantag för hög överlevnadsgrad enligt artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 för havskräfta som fångas med burar, tinor, mjärdar eller fällor i Ices-sektion VI och delområde VII, varvid hänsyn bör tas till redskapens egenskaper, fiskemetoderna och ekosystemet. STECF drog slutsatsen att undantaget är motiverat. Undantaget bör därför ingå i utkastplanen för 2018.

| (9) | I den nya gemensamma rekommendationen föreslås, för 2018, ett undantag för hög överlevnadsgrad enligt artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 för tunga som är mindre än den minsta referensstorleken för bevarande och som fångas med trålredskap med trålbord med en maskstorlek på 80–99 mm i Ices-sektion VIId inom sex sjömil från kusten och utanför definierade uppväxtområden. STECF har noterat att de uppväxtområden som avses i förordningen bör definieras. Undantaget bör därför ingå i utkastplanen för 2018 på villkor att de berörda medlemsstaterna genomför kompletterande test och tillhandahåller information om var uppväxtområdena är belägna. |
| --- | --- |

(9)

I den nya gemensamma rekommendationen föreslås, för 2018, ett undantag för hög överlevnadsgrad enligt artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 för tunga som är mindre än den minsta referensstorleken för bevarande och som fångas med trålredskap med trålbord med en maskstorlek på 80–99 mm i Ices-sektion VIId inom sex sjömil från kusten och utanför definierade uppväxtområden. STECF har noterat att de uppväxtområden som avses i förordningen bör definieras. Undantaget bör därför ingå i utkastplanen för 2018 på villkor att de berörda medlemsstaterna genomför kompletterande test och tillhandahåller information om var uppväxtområdena är belägna.

| (10) | I den nya gemensamma rekommendationen föreslås, för 2018, sju undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa fisken och upp till vissa nivåer. De belägg som lagts fram av medlemsstaterna har granskats av STECF som finner att den gemensamma rekommendationen innehåller välgrundade argument för att ytterligare förbättrad selektivitet är svårt att uppnå och/eller för oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster, i vissa fall understödda av en kvalitativ bedömning av kostnaderna. Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av annan vetenskaplig information bör dessa undantag av mindre betydelse ingå i utkastplanen för 2018 i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen och till nivåer som inte överskrider vad som är tillåtet enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(10)

I den nya gemensamma rekommendationen föreslås, för 2018, sju undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa fisken och upp till vissa nivåer. De belägg som lagts fram av medlemsstaterna har granskats av STECF som finner att den gemensamma rekommendationen innehåller välgrundade argument för att ytterligare förbättrad selektivitet är svårt att uppnå och/eller för oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster, i vissa fall understödda av en kvalitativ bedömning av kostnaderna. Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av annan vetenskaplig information bör dessa undantag av mindre betydelse ingå i utkastplanen för 2018 i enlighet med den procentsats som föreslås i den gemensamma rekommendationen och till nivåer som inte överskrider vad som är tillåtet enligt artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (11) | Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 6 % under av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek under 100 mm och pelagiska trålar för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIId och VIIe, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. |
| --- | --- |

(11)

Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 6 % under av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek under 100 mm och pelagiska trålar för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIId och VIIe, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet.

| (12) | Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på minst 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIIb–VIIj, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. |
| --- | --- |

(12)

Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på minst 100 mm för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIIb–VIIj, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet.

| (13) | Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek under 100 mm för att fånga vitling i Ices-delområde VII (utom VIIa, VIId och VIIe), grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. |
| --- | --- |

(13)

Undantaget av mindre betydelse för vitling, upp till högst 6 % år 2018 av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek under 100 mm för att fånga vitling i Ices-delområde VII (utom VIIa, VIId och VIIe), grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet.

| (14) | Vad gäller de tre undantagen av mindre betydelse för vitling måste enligt delegerad förordning (EU) 2016/2375 de berörda medlemsstaterna för kommissionen lägga fram kompletterande vetenskaplig information till stöd för undantagen. STECF påpekade att även om det fortfarande saknas fullständiga belägg har den inlämnade kompletterande informationen bemött vissa av STECF:s farhågor. STECF framhöll att det behövs en mer sammanhållen strategi för detta bestånd. På grundval av de vetenskapliga belägg som granskats av STECF och med tanke på att informationen till stöd för undantaget har förbättrats, bör detta undantag ingå i utkastplanen för 2018. |
| --- | --- |

(14)

Vad gäller de tre undantagen av mindre betydelse för vitling måste enligt delegerad förordning (EU) 2016/2375 de berörda medlemsstaterna för kommissionen lägga fram kompletterande vetenskaplig information till stöd för undantagen. STECF påpekade att även om det fortfarande saknas fullständiga belägg har den inlämnade kompletterande informationen bemött vissa av STECF:s farhågor. STECF framhöll att det behövs en mer sammanhållen strategi för detta bestånd. På grundval av de vetenskapliga belägg som granskats av STECF och med tanke på att informationen till stöd för undantaget har förbättrats, bör detta undantag ingå i utkastplanen för 2018.

| (15) | Undantaget av mindre betydelse för havskräfta, upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som fiskar efter havskräfta i Ices-delområde VII, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att undantaget är motiverat. Undantaget bör därför ingå i utkastplanen för 2018. |
| --- | --- |

(15)

Undantaget av mindre betydelse för havskräfta, upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som fiskar efter havskräfta i Ices-delområde VII, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att undantaget är motiverat. Undantaget bör därför ingå i utkastplanen för 2018.

| (16) | Undantaget av mindre betydelse för havskräfta, upp till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som fiskar efter havskräfta i Ices-delområde VI, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet, och att det finns styrkande kvantitativ information om oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. STECF drog slutsatsen att undantaget är motiverat. Undantaget bör därför ingå i utkastplanen för 2018. |
| --- | --- |

(16)

Undantaget av mindre betydelse för havskräfta, upp till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som fiskar efter havskräfta i Ices-delområde VI, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet, och att det finns styrkande kvantitativ information om oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. STECF drog slutsatsen att undantaget är motiverat. Undantaget bör därför ingå i utkastplanen för 2018.

| (17) | Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder TBB-redskap med en maskstorlek på 80–199 mm med ökad selektivitet i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf, VIIg och VIIh, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF noterade att undantagets syfte är att kompensera för användningen av ett mer selektivt redskap och för att täcka resterande utkast. Undantaget bör därför ingå i utkastplanen för 2018. |
| --- | --- |

(17)

Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder TBB-redskap med en maskstorlek på 80–199 mm med ökad selektivitet i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf, VIIg och VIIh, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF noterade att undantagets syfte är att kompensera för användningen av ett mer selektivt redskap och för att täcka resterande utkast. Undantaget bör därför ingå i utkastplanen för 2018.

| (18) | Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att undantaget är motiverat. Undantaget bör därför ingå i utkastplanen för 2018. |
| --- | --- |

(18)

Undantaget av mindre betydelse för tunga, upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg, grundar sig på att det är mycket svårt att uppnå ökad selektivitet. STECF drog slutsatsen att undantaget är motiverat. Undantaget bör därför ingå i utkastplanen för 2018.

| (19) | Vissa bestämmelser i delegerad förordning (EU) 2016/2375 har en räckvidd som är begränsad till 2017. Förordningen bör därför upphöra att gälla och ersättas av en ny förordning med verkan från och med den 1 januari 2018. |
| --- | --- |

(19)

Vissa bestämmelser i delegerad förordning (EU) 2016/2375 har en räckvidd som är begränsad till 2017. Förordningen bör därför upphöra att gälla och ersättas av en ny förordning med verkan från och med den 1 januari 2018.

| (20) | Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar planeringen av fiskeåret för unionsfartygen och den ekonomiska verksamhet som är knuten därtill, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2018. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom åtgärderna i denna förordning direkt påverkar planeringen av fiskeåret för unionsfartygen och den ekonomiska verksamhet som är knuten därtill, bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Den bör tillämpas från och med den 1 januari 2018.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandet av landningsskyldigheten

I Ices-områden V (med undantag för Va och unionens vatten i Vb), VI och VII ska den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 gälla för demersalt fiske och djuphavsfiske i enlighet med denna förordning.

Artikel 2

Definitioner

flamländsk panel: det sista koniska nätstycket på en bomtrål vars främre del är direkt fäst i struten. Övre och undre nätstycken i panelen består av maskor på minst 120 mm mätt mellan knutarna, och panelens utsträckta längd är minst 3 m.

flamländsk panel

Artikel 3

Arter som omfattas av landningsskyldigheten

Landningsskyldigheten ska gälla inom alla de fisken som anges i bilagan, utom vad gäller de undantag som anges i artiklarna 4 och 5.

Artikel 4

Undantag grundat på överlevnadsgrad

1.   Det undantag för hög överlevnadsgrad som anges i artikel 15.4 b i förordning (EU) nr 1380/2013 ska gälla följande:

| a) | Havskräfta (Nephrops norvegicus) som fångas med burar, tinor, mjärdar eller fällor (redskapskoderna (4) FPO och FIX) i Ices-delområdena VI och VII. |
| --- | --- |

a)

Havskräfta (Nephrops norvegicus) som fångas med burar, tinor, mjärdar eller fällor (redskapskoderna (4) FPO och FIX) i Ices-delområdena VI och VII.

| b) | Fångster av tunga (Solea solea) under minsta referensstorlek för bevarande som tas med trålredskap med trålbord (redskapskoderna OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) med en maskstorlek i struten på 80–99 mm i Ices-sektion VIId inom sex sjömil från kusten och utanför identifierade uppväxtområden inom fisken som uppfyller följande villkor: fartyg med en största längd på 10 meter och en högsta motoreffekt på 221 kW, när de fiskar i vatten med ett djup av 30 meter eller mindre och när tiden för varje drag är begränsad till högst 1,5 timme. Sådana fångster av tunga ska släppas omedelbart. |
| --- | --- |

b)

Fångster av tunga (Solea solea) under minsta referensstorlek för bevarande som tas med trålredskap med trålbord (redskapskoderna OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) med en maskstorlek i struten på 80–99 mm i Ices-sektion VIId inom sex sjömil från kusten och utanför identifierade uppväxtområden inom fisken som uppfyller följande villkor: fartyg med en största längd på 10 meter och en högsta motoreffekt på 221 kW, när de fiskar i vatten med ett djup av 30 meter eller mindre och när tiden för varje drag är begränsad till högst 1,5 timme. Sådana fångster av tunga ska släppas omedelbart.

2.   Före den 1 maj 2018 ska de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i nordvästliga vatten för kommissionen lägga fram ytterligare vetenskaplig information till stöd för det undantag som anges i punkt 1 b. Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) ska utvärdera informationen före den 1 september 2018.

Artikel 5

Undantag av mindre betydelse

Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 får följande kvantiteter kastas överbord:

| a) | Vitling (Merlangius merlangus): upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som tas av fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på mindre än 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT och TX) och pelagiska trålar (OTM och PTM) för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIId och VIIe. |
| --- | --- |

a)

Vitling (Merlangius merlangus): upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som tas av fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på mindre än 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT och TX) och pelagiska trålar (OTM och PTM) för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIId och VIIe.

Merlangius merlangus

| b) | Vitling (Merlangius merlangus): upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som tas av fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på mer än 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT och TX) och pelagiska trålar (OTM och PTM) för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIIb–VIIj. |
| --- | --- |

b)

Vitling (Merlangius merlangus): upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som tas av fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på mer än 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT och TX) och pelagiska trålar (OTM och PTM) för att fånga vitling i Ices-sektionerna VIIb–VIIj.

Merlangius merlangus

| c) | Vitling (Merlangius merlangus): upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som tas av fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på mindre än 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT och TX) och pelagiska trålar (OTM och PTM) för att fånga vitling i Ices-delområde VII, utom sektionerna VIIa, VIId och VIIe. |
| --- | --- |

c)

Vitling (Merlangius merlangus): upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som tas av fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för vitling och som använder bottentrålar och notar/vadar med en maskstorlek på mindre än 100 mm (OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, TB, SX, SV, OT, PT och TX) och pelagiska trålar (OTM och PTM) för att fånga vitling i Ices-delområde VII, utom sektionerna VIIa, VIId och VIIe.

Merlangius merlangus

| d) | Havskräfta (Nephrops norvegicus): upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som tas av fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för havskräfta och som fiskar efter havskräfta i Ices-delområde VII. |
| --- | --- |

d)

Havskräfta (Nephrops norvegicus): upp till högst 6 % av de totala årliga fångsterna av denna art som tas av fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för havskräfta och som fiskar efter havskräfta i Ices-delområde VII.

Nephrops norvegicus

| e) | Havskräfta (Nephrops norvegicus): upp till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av denna art som tas av fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för havskräfta och som fiskar efter havskräfta i Ices-delområde VI. |
| --- | --- |

e)

Havskräfta (Nephrops norvegicus): upp till högst 2 % av de totala årliga fångsterna av denna art som tas av fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för havskräfta och som fiskar efter havskräfta i Ices-delområde VI.

Nephrops norvegicus

| f) | Tunga (Solea solea): upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som tas av fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för tunga och som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg. |
| --- | --- |

f)

Tunga (Solea solea): upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som tas av fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för tunga och som använder grimgarn och nät för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf och VIIg.

Solea solea

| g) | Tunga (Solea solea), upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för tunga och som använder TBB-redskap med en maskstorlek på 80–199 mm med ökad selektivitet (såsom ett förlängningsstycke med stora maskor) för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf, VIIg och VIIh. |
| --- | --- |

g)

Tunga (Solea solea), upp till högst 3 % av de totala årliga fångsterna av denna art som görs med fartyg som omfattas av landningsskyldigheten för tunga och som använder TBB-redskap med en maskstorlek på 80–199 mm med ökad selektivitet (såsom ett förlängningsstycke med stora maskor) för att fånga tunga i Ices-sektionerna VIId, VIIe, VIIf, VIIg och VIIh.

Solea solea

Artikel 6

Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten

1.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med de kriterier som anges i bilagan, fastställa vilka fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom varje enskilt fiske.

De fartyg som omfattades av landningsskyldigheten inom vissa fisken under 2017 ska fortsatt omfattas av landningsskyldigheten inom de fiskena.

2.   Före den 31 december 2017 ska de berörda medlemsstaterna förelägga kommissionen och övriga medlemsstater, genom unionens säkra webbplats för fiskerikontroll, förteckningarna över fartyg som fastställts i enlighet med punkt 1 för varje enskilt fiske som anges i bilagan. De ska hålla dessa förteckningar uppdaterade.

Artikel 7

Upphävande

Delegerad förordning (EU) 2016/2375 ska upphöra att gälla.

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2018.

Artikel 6 ska dock tillämpas från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 352, 12.10.2016, s. 39.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2438 av den 12 oktober 2015 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten (EUT L 336, 23.12.2015, s. 29), vilken upphävts och ersatts av kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2375 av den 12 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i nordvästliga vatten (EUT L 352, 23.12.2016, s. 39).

2

(3)  2017-07_STECF PLEN 17-02_JRCxxx.pdf

3

(4)  De redskapskoder som används i denna förordning har fastställts av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation.

4

---

BILAGA

Fisken som omfattas av landningsskyldigheten

| a) | Fisken i unionens vatten och i internationella vatten i Ices-delområde VI och Ices-sektion Vb









  Fiske | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Alla fångster av kolja och bifångster av tunga, rödspätta och glasvarar om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*1) till mer än 5 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget |
| Havskräfta (Nephrops norvegicus) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Trålar, notar/vadar, burar, tinor, mjärdar och fällor | Alla | Alla fångster av havskräfta och bifångster av kolja, tunga, rödspätta och glasvarar, om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*1) till mer än 5 % utgjordes av havskräfta. |
| Gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar | ≥ 100 mm | Alla fångster av gråsej om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*1) till mer än 50 % utgjordes av gråsej. |
| Dolkfisk (Aphanopus carbo) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | ≥ 100 mm | Alla fångster av dolkfisk om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*1) till mer än 20 % utgjordes av dolkfisk. |
| Birkelånga (Molva dypterygia) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | ≥ 100 mm | Alla fångster av birkelånga om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*1) till mer än 20 % utgjordes av birkelånga. |
| Långstjärtar (Coryphaeides rupestris, Macrourus berglax) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | ≥ 100 mm | Alla fångster av långstjärtar om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*1) till mer än 20 % utgjordes av långstjärtar. |

a)

Fisken i unionens vatten och i internationella vatten i Ices-delområde VI och Ices-sektion Vb

Fiske

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Alla fångster av kolja och bifångster av tunga, rödspätta och glasvarar om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*1) till mer än 5 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget

Havskräfta (Nephrops norvegicus)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Trålar, notar/vadar, burar, tinor, mjärdar och fällor

Alla

Alla fångster av havskräfta och bifångster av kolja, tunga, rödspätta och glasvarar, om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*1) till mer än 5 % utgjordes av havskräfta.

Gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar

≥ 100 mm

Alla fångster av gråsej om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*1) till mer än 50 % utgjordes av gråsej.

Dolkfisk (Aphanopus carbo)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

≥ 100 mm

Alla fångster av dolkfisk om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*1) till mer än 20 % utgjordes av dolkfisk.

Birkelånga (Molva dypterygia)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

≥ 100 mm

Alla fångster av birkelånga om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*1) till mer än 20 % utgjordes av birkelånga.

Långstjärtar (Coryphaeides rupestris, Macrourus berglax)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

≥ 100 mm

Alla fångster av långstjärtar om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*1) till mer än 20 % utgjordes av långstjärtar.

| b) | Fisken i Ices-delområdena VI och VII samt i unionens vatten och internationella vatten i Ices-sektion Vb









  Fiske | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kummel
  (Merluccius merluccius) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Alla fångster av kummel om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*2) till mer än 10 % utgjordes av kummel. |
| Kummel
  (Merluccius merluccius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla nät | Alla | Alla fångster av kummel |
| Kummel
  (Merluccius merluccius) | LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM | Alla långrevar | Alla | Alla fångster av kummel |

b)

Fisken i Ices-delområdena VI och VII samt i unionens vatten och internationella vatten i Ices-sektion Vb

Fiske

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Kummel

(Merluccius merluccius)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Alla fångster av kummel om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*2) till mer än 10 % utgjordes av kummel.

Kummel

(Merluccius merluccius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla nät

Alla

Alla fångster av kummel

Kummel

(Merluccius merluccius)

LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM

Alla långrevar

Alla

Alla fångster av kummel

| c) | Fisken i Ices-delområde VII









  Fiske | Redskapskod | Beskrivning av fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Havskräfta (Nephrops norvegicus) | OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX | Trålar, notar/vadar, burar, tinor, mjärdar och fällor | Alla | Alla fångster av havskräfta om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*3) till mer än 10 % utgjordes av havskräfta. |
| Gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar | ≥ 100 mm | Alla fångster av gråsej om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*3) till mer än 50 % utgjordes av gråsej. |

c)

Fisken i Ices-delområde VII

Fiske

Redskapskod

Beskrivning av fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Havskräfta (Nephrops norvegicus)

OTB SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, FPO, TBN, TB, TBS, OTM, PTM, SX, SV, FIX, OT, PT, TX

Trålar, notar/vadar, burar, tinor, mjärdar och fällor

Alla

Alla fångster av havskräfta om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*3) till mer än 10 % utgjordes av havskräfta.

Gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar

≥ 100 mm

Alla fångster av gråsej om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*3) till mer än 50 % utgjordes av gråsej.

| d) | Fisken i Ices-sektion VIIa









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Alla fångster av kolja om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*4) till mer än 10 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget |

d)

Fisken i Ices-sektion VIIa

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Alla fångster av kolja om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*4) till mer än 10 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget

| e) | Fisken i Ices-sektion VIId









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga (Solea solea) | TBB | Alla bomtrålar | Alla | Alla fångster av tunga |
| Tunga (Solea solea) | OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX | Trålar | < 100 mm | Alla fångster av tunga |
| Tunga (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Alla | Alla fångster av tunga |
| Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Alla fångster av vitling om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*5) till mer än 10 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget |

e)

Fisken i Ices-sektion VIId

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Tunga (Solea solea)

TBB

Alla bomtrålar

Alla

Alla fångster av tunga

Tunga (Solea solea)

OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX

Trålar

< 100 mm

Alla fångster av tunga

Tunga (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Alla

Alla fångster av tunga

Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Alla fångster av vitling om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*5) till mer än 10 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget

| f) | Fisken i Ices-sektion VIIe









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga (Solea solea) | TBB | Alla bomtrålar | Alla | Alla fångster av tunga |
| Tunga (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Alla | Alla fångster av tunga |

f)

Fisken i Ices-sektion VIIe

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Tunga (Solea solea)

TBB

Alla bomtrålar

Alla

Alla fångster av tunga

Tunga (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Alla

Alla fångster av tunga

| g) | Fisken i Ices-sektionerna VIId och VIIe









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lyrtorsk (Pollachius pollachius) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Alla | Alla fångster av lyrtorsk |

g)

Fisken i Ices-sektionerna VIId och VIIe

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Lyrtorsk (Pollachius pollachius)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Alla

Alla fångster av lyrtorsk

| h) | Fisken i Ices-sektionerna VIIb, VIIc och VIIf–VIIk









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunga (Solea solea) | TBB | Alla bomtrålar | Alla | Alla fångster av tunga |
| Tunga (Solea solea) | GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN | Alla grimgarn och nät | Alla | Alla fångster av tunga |

h)

Fisken i Ices-sektionerna VIIb, VIIc och VIIf–VIIk

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Tunga (Solea solea)

TBB

Alla bomtrålar

Alla

Alla fångster av tunga

Tunga (Solea solea)

GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN

Alla grimgarn och nät

Alla

Alla fångster av tunga

| i) | Fisken i Ices-sektionerna VIIb, VIIc, VIIe och VIIf–VIIk









  Fiske | Redskapskod | Fiskeredskap | Maskstorlek | Arter som ska landas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens) | OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX | Trålar och notar/vadar | Alla | Alla fångster av vitling om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*6) till mer än 10 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget. |

i)

Fisken i Ices-sektionerna VIIb, VIIc, VIIe och VIIf–VIIk

Fiske

Redskapskod

Fiskeredskap

Maskstorlek

Arter som ska landas

Torsk (Gadus morhua), kolja (Melanogrammus aeglefinus), vitling (Merlangius merlangus) och gråsej (Pollachius virens)

OTB, SSC, OTT, PTB, SDN, SPR, TBN, TBS, OTM, PTM, TB, SX, SV, OT, PT, TX

Trålar och notar/vadar

Alla

Alla fångster av vitling om de totala landningarna per fartyg av alla arter under 2015 och 2016 (*6) till mer än 10 % utgjordes av följande torskfiskar: torsk, kolja, vitling och gråsej sammantaget.

---

(*1)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2375, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

(*2)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2375, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

(*3)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2375, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

(*4)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2375, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

(*5)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2375, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

(*6)  Fartyg som omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske, i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2375, kvarstår på den förteckning som avses i artikel 4 i denna förordning trots den ändrade referensperioden och fortsätter att omfattas av landningsskyldigheten inom detta fiske.

---

| 12.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 7/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 7/21

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2018/47

av den 30 oktober 2017

om tillåtelse att använda alternativa T90-trålar inom fisket i Östersjön genom undantag från rådets förordning (EG) nr 2187/2005

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 6 juli 2016 om upprättande av en flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 (1), särskilt artikel 8, och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (2) är att få utkasten inom alla EU-fisken att gradvis upphöra genom att det införs en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. Åtgärder vars syfte är att gradvis eliminera utkasten får ingå i de fleråriga planerna. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (2) är att få utkasten inom alla EU-fisken att gradvis upphöra genom att det införs en landningsskyldighet för fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. Åtgärder vars syfte är att gradvis eliminera utkasten får ingå i de fleråriga planerna.

| (2) | Genom förordning (EU) 2016/1139 upprättas en flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön och det fiske som nyttjar dessa bestånd. I den fleråriga planen fastställs bland annat att kommissionen kan anta tekniska åtgärder i syfte att säkra att den fleråriga planens syften uppnås. Kommissionen kan särskilt anta delegerade akter avseende ändringar av fiskeredskap för att säkerställa eller förbättra selektiviteten, minska oönskade fångster eller minimera negativa effekter på ekosystemet. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EU) 2016/1139 upprättas en flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön och det fiske som nyttjar dessa bestånd. I den fleråriga planen fastställs bland annat att kommissionen kan anta tekniska åtgärder i syfte att säkra att den fleråriga planens syften uppnås. Kommissionen kan särskilt anta delegerade akter avseende ändringar av fiskeredskap för att säkerställa eller förbättra selektiviteten, minska oönskade fångster eller minimera negativa effekter på ekosystemet.

| (3) | I rådets förordning (EG) nr 2187/2005 (3) fastställs tekniska bevarandeåtgärder avseende fiske efter och landning av fiskeresurser i Östersjön. I förordningen anges maskstorlekar och andra specifikationer, bland annat tillåtna fiskeredskap per målart i Östersjön. |
| --- | --- |

(3)

I rådets förordning (EG) nr 2187/2005 (3) fastställs tekniska bevarandeåtgärder avseende fiske efter och landning av fiskeresurser i Östersjön. I förordningen anges maskstorlekar och andra specifikationer, bland annat tillåtna fiskeredskap per målart i Östersjön.

| (4) | Danmark, Estland, Finland, Lettland, Litauen, Polen, Sverige och Tyskland har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i Östersjön. De medlemsstaterna har lämnat in en gemensam rekommendation (4) till kommissionen efter samråd med rådgivande nämnden för Östersjön. I rekommendationen anges att vissa ändringar av specifikationerna för T90-strutens befintliga egenskaper, vilka definieras i förordning (EG) nr 2187/2005, kommer att öka selektiviteten och minska andelen oönskade fångster av torsk. Vetenskapliga belägg för detta har inkommit från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). |
| --- | --- |

(4)

Danmark, Estland, Finland, Lettland, Litauen, Polen, Sverige och Tyskland har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i Östersjön. De medlemsstaterna har lämnat in en gemensam rekommendation (4) till kommissionen efter samråd med rådgivande nämnden för Östersjön. I rekommendationen anges att vissa ändringar av specifikationerna för T90-strutens befintliga egenskaper, vilka definieras i förordning (EG) nr 2187/2005, kommer att öka selektiviteten och minska andelen oönskade fångster av torsk. Vetenskapliga belägg för detta har inkommit från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).

| (5) | De åtgärder som föreslås i den gemensamma rekommendationen avseende användning av andra T90-trålar än de som definieras i förordning (EG) nr 2187/2005 bidrar till uppnåendet av målen för den fleråriga plan som upprättas genom förordning (EU) 2016/1139. De åtgärderna bör därför antas på grundval av artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreslås i den gemensamma rekommendationen avseende användning av andra T90-trålar än de som definieras i förordning (EG) nr 2187/2005 bidrar till uppnåendet av målen för den fleråriga plan som upprättas genom förordning (EU) 2016/1139. De åtgärderna bör därför antas på grundval av artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1380/2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning ges tillåtelse att i vissa Östersjöfisken använda T90-trålar som uppfyller andra specifikationer än de som anges i förordning (EG) nr 2187/2005.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på unionsfiskefartyg som är verksamma i det Östersjöfiske som avses i artikel 1 i förordning (EU) 2016/1139.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

a)   
  T90-trål
  : trål, snurrevad eller liknande redskap med en strut och ett förlängningsstycke bestående av diagonalknutna nätstycken som vridits 90°, så att nätgarnets huvudsakliga löpriktning är parallell med släpriktningen,

T90-trål

b)   
  berörda medlemsstater
  : Danmark, Tyskland, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland och Sverige.

berörda medlemsstater

Artikel 4

Alternativa specifikationer för struten på T90-trålar

1.   Genom undantag från bilaga II till förordning (EG) nr 2187/2005 är det tillåtet att använda T90-trålar med en strut som uppfyller följande specifikationer:

| a) | Genom undantag från fotnot 2 i bilaga II och punkt b i tillägg 2 till bilagan ska maskstorleken i struten vara minst 115 mm. |
| --- | --- |

a)

Genom undantag från fotnot 2 i bilaga II och punkt b i tillägg 2 till bilagan ska maskstorleken i struten vara minst 115 mm.

| b) | Antalet maskor i strutens och förlängningsstyckets omkrets, exklusive sammanfogningar och sömförstärkningar, får inte på någon punkt vara större än 80 maskor, genom undantag från punkt e i tillägg 2 till bilaga II. |
| --- | --- |

b)

Antalet maskor i strutens och förlängningsstyckets omkrets, exklusive sammanfogningar och sömförstärkningar, får inte på någon punkt vara större än 80 maskor, genom undantag från punkt e i tillägg 2 till bilaga II.

| c) | Strutens längd ska vara minst 9 m. |
| --- | --- |

c)

Strutens längd ska vara minst 9 m.

2.   Struten ska uppfylla alla övriga krav i specifikationerna i tillägg 2 till bilagan.

Artikel 5

Registrering av fångster

De berörda medlemsstaterna ska säkerställa att alla fångster som tas med hjälp av det fiskeredskap som beskrivs i artikel 4 registreras separat från de fångster som tas med andra redskap.

Artikel 6

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 oktober 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 191, 15.7.2016, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 2187/2005 av den 21 december 2005 om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund, om ändring av förordning (EG) nr 1434/98 och om upphävande av förordning (EG) nr 88/98 (EUT L 349, 31.12.2005, s. 1).

3

(4)  Gemensam rekommendation från högnivågruppen Baltfish. Tekniska åtgärder för Ices delområden 22–32 (Östersjön) – alternativ strut för T90-trålar.

4

---

| 12.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 7/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 7/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/48

av den 11 januari 2018

om införande av ett namn i registret över garanterade traditionella specialiteter (Suikerstroop [GTS])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.3 b, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 b i förordning (EU) nr 1151/2012 har Nederländernas ansökan om registrering av namnet ”Suikerstroop” som garanterad traditionell specialitet (GTS) offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 b i förordning (EU) nr 1151/2012 har Nederländernas ansökan om registrering av namnet ”Suikerstroop” som garanterad traditionell specialitet (GTS) offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | ”Suikerstroop” är den sirapsaktiga vätska som erhålls ur fyllmassan från den växt av vilken produkten framställs efter extraktion av sockerkristallerna. Namnet betyder sockersirap. |
| --- | --- |

(2)

”Suikerstroop” är den sirapsaktiga vätska som erhålls ur fyllmassan från den växt av vilken produkten framställs efter extraktion av sockerkristallerna. Namnet betyder sockersirap.

| (3) | Kommissionen tog den 16 september 2014 emot ett meddelande om invändning från Finland, ett från Danmark och ett från Nordic Sugar AB (ett företag som är etablerat i Danmark). |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen tog den 16 september 2014 emot ett meddelande om invändning från Finland, ett från Danmark och ett från Nordic Sugar AB (ett företag som är etablerat i Danmark).

| (4) | Meddelandena om invändning från Danmark och Finland vidarebefordrades till Nederländerna. |
| --- | --- |

(4)

Meddelandena om invändning från Danmark och Finland vidarebefordrades till Nederländerna.

| (5) | Det inleddes inte något invändningsförfarande på grundval av det meddelande som skickats direkt till kommissionen av Nordic Sugar AB. Enligt artikel 51.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 får fysiska och juridiska personer som har ett berättigat intresse, som är etablerade eller bosatta i en annan medlemsstat än den från vilken en ansökan kommer, lämna in ett meddelande om invändning till den medlemsstat där de är etablerade. Nordic Sugar AB hade därför inte rätt att lämna in ett meddelande om invändning eller en invändning direkt till kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

Det inleddes inte något invändningsförfarande på grundval av det meddelande som skickats direkt till kommissionen av Nordic Sugar AB. Enligt artikel 51.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 får fysiska och juridiska personer som har ett berättigat intresse, som är etablerade eller bosatta i en annan medlemsstat än den från vilken en ansökan kommer, lämna in ett meddelande om invändning till den medlemsstat där de är etablerade. Nordic Sugar AB hade därför inte rätt att lämna in ett meddelande om invändning eller en invändning direkt till kommissionen.

| (6) | Den 13 november 2014 tog kommissionen emot en motiverad invändning från Finland. Den motiverade invändningen från Danmark ingick i meddelandet om invändning. Både den motiverade invändningen från Danmark och den från Finland ansågs giltiga i den mening som avses i artikel 21 i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

(6)

Den 13 november 2014 tog kommissionen emot en motiverad invändning från Finland. Den motiverade invändningen från Danmark ingick i meddelandet om invändning. Både den motiverade invändningen från Danmark och den från Finland ansågs giltiga i den mening som avses i artikel 21 i förordning (EU) nr 1151/2012.

| (7) | I enlighet med artikel 51.3 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen genom en skrivelse av den 19 december 2014 uppmanat Nederländerna och Finland, å ena sidan, och Nederländerna och Danmark, å andra sidan, att inleda lämpliga samråd under en period av tre månader från det datum då dessa skrivelser är daterade, i syfte att nå en överenskommelse. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 51.3 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen genom en skrivelse av den 19 december 2014 uppmanat Nederländerna och Finland, å ena sidan, och Nederländerna och Danmark, å andra sidan, att inleda lämpliga samråd under en period av tre månader från det datum då dessa skrivelser är daterade, i syfte att nå en överenskommelse.

| (8) | På begäran av Nederländerna beviljade kommissionen i enlighet med artikel 51.3 i förordning (EU) nr 1151/2012 genom en skrivelse av den 8 april 2015 en förlängning av tidsfristen för samråden mellan de berörda parterna i de två invändningsförfarandena angående ovannämnda ansökan. Den slutliga tidsfristen för att nå en överenskommelse sköts därför upp till den 19 juni 2015. |
| --- | --- |

(8)

På begäran av Nederländerna beviljade kommissionen i enlighet med artikel 51.3 i förordning (EU) nr 1151/2012 genom en skrivelse av den 8 april 2015 en förlängning av tidsfristen för samråden mellan de berörda parterna i de två invändningsförfarandena angående ovannämnda ansökan. Den slutliga tidsfristen för att nå en överenskommelse sköts därför upp till den 19 juni 2015.

| (9) | Ingen överenskommelse nåddes inom den utsatta tidsfristen. Genom en skrivelse av den 22 februari 2017 meddelade Nederländerna kommissionen resultatet av samråden med Finland och Danmark. Kommissionen bör därför fatta beslut om registreringen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.3 b i förordning (EU) nr 1151/2012, med beaktande av resultaten av samråden. |
| --- | --- |

(9)

Ingen överenskommelse nåddes inom den utsatta tidsfristen. Genom en skrivelse av den 22 februari 2017 meddelade Nederländerna kommissionen resultatet av samråden med Finland och Danmark. Kommissionen bör därför fatta beslut om registreringen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 52.3 b i förordning (EU) nr 1151/2012, med beaktande av resultaten av samråden.

| (10) | I sina motiverade invändningar hävdade Finland och Danmark 1) att namnet inte har en särart (det betyder bara sockersirap), 2) att identiska namn används för flera liknande produkter som redan finns på marknaden i Danmark, Sverige, Finland, Tyskland och Baltikum, och 3) att produktens egenskaper och dess produktionsmetod inte är unika för produkten i fråga eftersom liknande produkter som saluförs i Danmark, Finland och Sverige har samma specifika egenskaper och tillverkas enligt samma metod. Finland anser att den produkt som beskrivs i ansökan inte kan anses vara en ”särskild” typ av sirap eftersom det finns andra produkter än ”Suikerstroop” som också framställs av 100 % sockerbetor eller sockerrör. |
| --- | --- |

(10)

I sina motiverade invändningar hävdade Finland och Danmark 1) att namnet inte har en särart (det betyder bara sockersirap), 2) att identiska namn används för flera liknande produkter som redan finns på marknaden i Danmark, Sverige, Finland, Tyskland och Baltikum, och 3) att produktens egenskaper och dess produktionsmetod inte är unika för produkten i fråga eftersom liknande produkter som saluförs i Danmark, Finland och Sverige har samma specifika egenskaper och tillverkas enligt samma metod. Finland anser att den produkt som beskrivs i ansökan inte kan anses vara en ”särskild” typ av sirap eftersom det finns andra produkter än ”Suikerstroop” som också framställs av 100 % sockerbetor eller sockerrör.

| (11) | Danmark hävdade dessutom att punkt 3.1 i produktspecifikationen, i vilken det fastställs att ”orden ’traditionell nederländsk produkt’ ska finnas på etiketten på språket i det land där produkten saluförs” bör omformuleras så att den överensstämmer med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1151/2012. Finland hade å sin sida invändningar mot användningen av definitionen ”traditionell nederländsk produkt” eftersom den inte är specifik för den produkt som beskrivs i ansökan då liknande produkter som saluförs i norra Europa också kan betraktas som traditionella. |
| --- | --- |

(11)

Danmark hävdade dessutom att punkt 3.1 i produktspecifikationen, i vilken det fastställs att ”orden ’traditionell nederländsk produkt’ ska finnas på etiketten på språket i det land där produkten saluförs” bör omformuleras så att den överensstämmer med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1151/2012. Finland hade å sin sida invändningar mot användningen av definitionen ”traditionell nederländsk produkt” eftersom den inte är specifik för den produkt som beskrivs i ansökan då liknande produkter som saluförs i norra Europa också kan betraktas som traditionella.

| (12) | Under samråden med Nederländerna begärde därför Finland att den sista meningen i avsnitt 3.2, ”Det finns inga andra produkter med samma benämning eller liknande produkter med en liknande benämning”, skulle tas bort eftersom den inte var korrekt. |
| --- | --- |

(12)

Under samråden med Nederländerna begärde därför Finland att den sista meningen i avsnitt 3.2, ”Det finns inga andra produkter med samma benämning eller liknande produkter med en liknande benämning”, skulle tas bort eftersom den inte var korrekt.

| (13) | Kommissionen har bedömt de argument som lämnas i den motiverade invändningen och i den information som lämnats till kommissionen rörande förhandlingarna mellan de berörda parterna och har kommit fram till att namnet ”Suikerstroop” bör registreras som garanterad traditionell specialitet. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen har bedömt de argument som lämnas i den motiverade invändningen och i den information som lämnats till kommissionen rörande förhandlingarna mellan de berörda parterna och har kommit fram till att namnet ”Suikerstroop” bör registreras som garanterad traditionell specialitet.

| (14) | Invändningarna är baserade på artikel 21.1 a och b i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

(14)

Invändningarna är baserade på artikel 21.1 a och b i förordning (EU) nr 1151/2012.

| (15) | När det gäller oförenligheten med bestämmelserna i förordningen har följande tre argument lagts fram: 1) Namnet har inte en särart. 2) Produktens egenskaper och dess produktionsmetod är inte unika. 3) Punkt 3.1 i produktspecifikationen överensstämmer inte med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1151/2012 eftersom den hänvisar till en ”traditionell nederländsk produkt”. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller oförenligheten med bestämmelserna i förordningen har följande tre argument lagts fram: 1) Namnet har inte en särart. 2) Produktens egenskaper och dess produktionsmetod är inte unika. 3) Punkt 3.1 i produktspecifikationen överensstämmer inte med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1151/2012 eftersom den hänvisar till en ”traditionell nederländsk produkt”.

| (16) | När det gäller huruvida namnet används på ett lagligt, erkänt och ekonomiskt betydelsefullt sätt för liknande jordbruksprodukter eller livsmedel har följande argument lagts fram: ett identiskt namn används för flera liknande produkter som redan finns på marknaden i Danmark, Sverige, Finland, Tyskland och Baltikum. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller huruvida namnet används på ett lagligt, erkänt och ekonomiskt betydelsefullt sätt för liknande jordbruksprodukter eller livsmedel har följande argument lagts fram: ett identiskt namn används för flera liknande produkter som redan finns på marknaden i Danmark, Sverige, Finland, Tyskland och Baltikum.

| (17) | Enligt förordning (EU) nr 1151/2012 krävs det inte att ett namn som registreras som garanterad traditionell specialitet ska ha en särart. Detta krävdes enligt artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 (3). Även om ansökan lämnades in till kommissionen när förordning (EG) nr 509/2006 fortfarande var i kraft offentliggjordes den enligt förordning (EU) nr 1151/2012, och eftersom det inte finns några särskilda övergångsbestämmelser är det den sistnämnda förordingen som gäller. Enligt artikel 18.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 ska ett namn för att kunna registreras som garanterad traditionell specialitet traditionellt ha använts för att benämna den specifika produkten eller avse produktens traditionella karaktär eller särskilda egenskaper. I det här fallet har namnet ”Suikerstroop” använts i århundraden för denna specifika produkt. Namnet indikerar produktens specifika egenskaper, dvs. att det är en sirap som tillverkats av den vätska som blir kvar vid tillverkning av socker från sockerbetor eller sockerrör. Namnet uppfyller därför kraven i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

(17)

Enligt förordning (EU) nr 1151/2012 krävs det inte att ett namn som registreras som garanterad traditionell specialitet ska ha en särart. Detta krävdes enligt artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 509/2006 (3). Även om ansökan lämnades in till kommissionen när förordning (EG) nr 509/2006 fortfarande var i kraft offentliggjordes den enligt förordning (EU) nr 1151/2012, och eftersom det inte finns några särskilda övergångsbestämmelser är det den sistnämnda förordingen som gäller. Enligt artikel 18.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 ska ett namn för att kunna registreras som garanterad traditionell specialitet traditionellt ha använts för att benämna den specifika produkten eller avse produktens traditionella karaktär eller särskilda egenskaper. I det här fallet har namnet ”Suikerstroop” använts i århundraden för denna specifika produkt. Namnet indikerar produktens specifika egenskaper, dvs. att det är en sirap som tillverkats av den vätska som blir kvar vid tillverkning av socker från sockerbetor eller sockerrör. Namnet uppfyller därför kraven i förordning (EU) nr 1151/2012.

| (18) | Enligt förordning (EU) nr 1151/2012 krävs det inte att en garanterad traditionell specialitet ska vara unik eller ha en särart. Den måste vara identifierbar och kunna särskiljas från andra produkter. Enligt artikel 18.4 i förordning (EU) nr 1151/2012 får endast namn som hänför sig till allmänna påståenden om en grupp produkter eller påståenden som omfattas av särskild unionslagstiftning uteslutas från registrering. ”Suikerstroop” är tydligt definierad vad gäller dess egenskaper och produktionsmetod. Den produkt som omfattas av produktspecifikationen för namnet ”Suikerstroop” uppfyller dessutom kraven i artikel 18.1 a och b i förordning (EU) nr 1151/2012 eftersom produktionsmetoden överensstämmer med traditionell praxis för produkten och ingredienserna är de som används traditionellt. |
| --- | --- |

(18)

Enligt förordning (EU) nr 1151/2012 krävs det inte att en garanterad traditionell specialitet ska vara unik eller ha en särart. Den måste vara identifierbar och kunna särskiljas från andra produkter. Enligt artikel 18.4 i förordning (EU) nr 1151/2012 får endast namn som hänför sig till allmänna påståenden om en grupp produkter eller påståenden som omfattas av särskild unionslagstiftning uteslutas från registrering. ”Suikerstroop” är tydligt definierad vad gäller dess egenskaper och produktionsmetod. Den produkt som omfattas av produktspecifikationen för namnet ”Suikerstroop” uppfyller dessutom kraven i artikel 18.1 a och b i förordning (EU) nr 1151/2012 eftersom produktionsmetoden överensstämmer med traditionell praxis för produkten och ingredienserna är de som används traditionellt.

| (19) | Meningen i punkt 3.1 i produktspecifikationen, ”När förfarandet enligt artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1151/2012 har avslutats är avsikten att orden ’traditionell nederländsk produkt’ ska finnas med på etiketten på språket i det land där produkten saluförs”, överensstämmer inte med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1151/2012. Den bör därför ersättas med följande mening: ”Namnet ska åtföljas av uppgiften ’tillverkad i enlighet med traditionen i Nederländerna’.” De nederländska myndigheterna har gått med på att denna ändring införs i produktspecifikationen som sedan måste offentliggöras igen i informationssyfte. |
| --- | --- |

(19)

Meningen i punkt 3.1 i produktspecifikationen, ”När förfarandet enligt artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1151/2012 har avslutats är avsikten att orden ’traditionell nederländsk produkt’ ska finnas med på etiketten på språket i det land där produkten saluförs”, överensstämmer inte med artikel 18.3 i förordning (EU) nr 1151/2012. Den bör därför ersättas med följande mening: ”Namnet ska åtföljas av uppgiften ’tillverkad i enlighet med traditionen i Nederländerna’.” De nederländska myndigheterna har gått med på att denna ändring införs i produktspecifikationen som sedan måste offentliggöras igen i informationssyfte.

| (20) | Även om produkter som liknar ”Suikerstroop” saluförs i andra medlemsstater under ett namn som anses vara en översättning av ordet ”Suikerstroop” på de officiella språken i de medlemsstaterna går det inte att dra slutsatsen att ett ”identiskt namn” används på dessa medlemsstaters marknader för liknande produkter. Det namn som används i dessa medlemsstater betyder de facto samma sak som ”Suikerstroop” på nederländska men namnet är inte identiskt med ”Suikerstroop” eftersom det uttrycks på ett annat språk. Dessutom är namnet ”Suikerstroop” som sådant inte skyddat utan bara när det åtföljs av uppgiften ”tillverkad i enlighet med traditionen i Nederländerna”. |
| --- | --- |

(20)

Även om produkter som liknar ”Suikerstroop” saluförs i andra medlemsstater under ett namn som anses vara en översättning av ordet ”Suikerstroop” på de officiella språken i de medlemsstaterna går det inte att dra slutsatsen att ett ”identiskt namn” används på dessa medlemsstaters marknader för liknande produkter. Det namn som används i dessa medlemsstater betyder de facto samma sak som ”Suikerstroop” på nederländska men namnet är inte identiskt med ”Suikerstroop” eftersom det uttrycks på ett annat språk. Dessutom är namnet ”Suikerstroop” som sådant inte skyddat utan bara när det åtföljs av uppgiften ”tillverkad i enlighet med traditionen i Nederländerna”.

| (21) | Därför får de namn som används för produkter som liknar den produkt som omfattas av ansökan för ”Suikerstroop”, som saluförs på marknaden i Danmark, Sverige, Finland, Tyskland och Baltikum, som betyder ”sockersirap” och är en översättning av namnet ”Suikerstroop” på de respektive språken, fortsätta att användas. De namnen är inte identiska med ”Suikerstroop” och de bör inte anses vara imitationer eller anspelningar på namnet ”Suikerstroop”, eftersom namnet ”Suikerstroop” efter registreringen ska åtföljas av uppgiften ”tillverkad i enlighet med traditionen i Nederländerna”. Skyddet av namnet är därför begränsat till namnet med hänvisning till traditionen i Nederländerna. |
| --- | --- |

(21)

Därför får de namn som används för produkter som liknar den produkt som omfattas av ansökan för ”Suikerstroop”, som saluförs på marknaden i Danmark, Sverige, Finland, Tyskland och Baltikum, som betyder ”sockersirap” och är en översättning av namnet ”Suikerstroop” på de respektive språken, fortsätta att användas. De namnen är inte identiska med ”Suikerstroop” och de bör inte anses vara imitationer eller anspelningar på namnet ”Suikerstroop”, eftersom namnet ”Suikerstroop” efter registreringen ska åtföljas av uppgiften ”tillverkad i enlighet med traditionen i Nederländerna”. Skyddet av namnet är därför begränsat till namnet med hänvisning till traditionen i Nederländerna.

| (22) | Dessutom är det uppenbart att registreringen av namnet ”Suikerstroop” inte kan förhindra användningen av beteckningarna ”socker” eller ”sirap” eftersom de är allmänord. |
| --- | --- |

(22)

Dessutom är det uppenbart att registreringen av namnet ”Suikerstroop” inte kan förhindra användningen av beteckningarna ”socker” eller ”sirap” eftersom de är allmänord.

| (23) | Nederländerna och Finland har också enats om att stryka sista meningen i avsnitt 3.2: ”Det finns inga andra produkter med samma benämning eller liknande produkter med en liknande benämning.” Denna mening bör därför strykas ur produktspecifikationen som sedan måste offentliggöras igen i informationssyfte. |
| --- | --- |

(23)

Nederländerna och Finland har också enats om att stryka sista meningen i avsnitt 3.2: ”Det finns inga andra produkter med samma benämning eller liknande produkter med en liknande benämning.” Denna mening bör därför strykas ur produktspecifikationen som sedan måste offentliggöras igen i informationssyfte.

| (24) | Mot bakgrund av ovanstående bör namnet ”Suikerstroop” föras in i registret över garanterade nationella specialiteter. Den konsoliderade versionen av det sammanfattade dokumentet bör offentliggöras för kännedom. |
| --- | --- |

(24)

Mot bakgrund av ovanstående bör namnet ”Suikerstroop” föras in i registret över garanterade nationella specialiteter. Den konsoliderade versionen av det sammanfattade dokumentet bör offentliggöras för kännedom.

| (25) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(25)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för kvalitetspolitik för jordbruksprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Suikerstroop” (GTS) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 2.3, Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror, enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (4).

Artikel 2

Det namn som avses i artikel 1 ska åtföljas av uppgiften ”tillverkad i enlighet med traditionen i Nederländerna”. Den konsoliderade produktspecifikationen återfinns i bilagan till denna förordning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 januari 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 187, 19.6.2014, s. 9.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 509/2006 av den 20 mars 2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 93, 31.3.2006, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

4

---

BILAGA

ANSÖKAN OM REGISTRERING AV EN GARANTERAD TRADITIONELL SPECIALITET

Förordning (EG) nr 509/2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel (*1)

”SUIKERSTROOP”

EG-nr: NL-TSG-0007-01203 – 27.1.2014

1.   DEN ANSÖKANDE GRUPPENS NAMN OCH ADRESS

| Namn: | Kenniscentrum suiker & voeding |
| --- | --- |
| Adress: | Amsterdamsestraatweg 39a, 3744 MA BAARN |
| Tfn | +31 355433455 |
| Fax | +31 355426626 |
| E-post: | info@kenniscentrumsuiker.nl |

Namn:

Kenniscentrum suiker & voeding

Adress:

Amsterdamsestraatweg 39a, 3744 MA BAARN

Tfn

+31 355433455

Fax

+31 355426626

E-post:

info@kenniscentrumsuiker.nl

2.   MEDLEMSSTAT ELLER TREDJELAND

Nederländerna

3.   PRODUKTSPECIFIKATION

3.1   Namn som ska registreras (artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 1216/2007 (1)
  )

”Suikerstroop”

Namnet ska åtföljas av uppgiften ”tillverkad i enlighet med traditionen i Nederländerna”.

3.2   Ange om namnet

| ☒ | har en särart i sig |
| --- | --- |

☒

har en särart i sig

| ☐ | uttrycker särarten hos jordbruksprodukten eller livsmedlet |
| --- | --- |

☐

uttrycker särarten hos jordbruksprodukten eller livsmedlet

Produkten har haft detta namn sedan urminnes tider. ”Suikerstroop” [melass] erhålls vid framställning av socker. I artikel 12 i socker- och sirapsförordningen (handelsvarulagen) från 1977 anges följande: ”Namnet ’suikerstroop’, som där så är lämpligt föregås av namnet på den växt av vilken produkten framställs, ska och får endast användas för att beskriva den sirapsaktiga vätska som erhålls ur fyllmassan från den växt av vilken produkten framställs efter extraktion av sockerkristallerna...”

3.3   Registrering med eller utan förbehåll enligt artikel 13.2 i förordning (EG) nr 509/2006

| ☒ | Registrering av namnet med förbehåll |
| --- | --- |

☒

Registrering av namnet med förbehåll

| ☐ | Registrering av namnet utan förbehåll |
| --- | --- |

☐

Registrering av namnet utan förbehåll

3.4   Produkttyp

Klass 2.3 Konfektyr, matbröd, kaffebröd, kakor, skorpor och andra bakverk

3.5   Beskrivning av den jordbruksprodukt eller det livsmedel som namnet under punkt 3.1 avser (artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1216/2007)

”Suikerstroop” är den sirapsaktiga vätska som erhålls ur fyllmassan från de sockerbetor eller sockerrör av vilka produkten framställs efter extraktion av sockerkristallerna. Vätskan har en torrsubstanshalt på minst 80 %, en askhalt på högst 4,0 % och en skenbar renhet på minst 73 %. Produktens höga torrsubstanshalt i kombination med dess höga sockerhalt (mer än 60 g per 100 g) gör att den har lång hållbarhet. Sockret gör att tillgången till ”fri fukt” är liten, och därför kan inga mikroorganismer utvecklas.

Produkten har följande specifika egenskaper:

| | Färg | Brixvärde (2) | Total sockerhalt |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Suikerstroop” | 2 000 – 30 000 IU (3) | min. 79° | min. 70 % |

Färg

Brixvärde (2)

Total sockerhalt

”Suikerstroop”

2 000 – 30 000 IU (3)

min. 79°

min. 70 %

Fysiska egenskaper

”Suikerstroop” är en klibbig, tjock, trögflytande, mörkbrun, sirapsaktig vätska. Den har hög sockerhalt (minst 70 %).

Kemiska egenskaper

”Suikerstroop” har en skenbar renhet på minst 73 %. Torrsubstanshalten ska vara minst 80 %, och askhalten i ”suikerstroop” får inte överstiga 4 %.

Organoleptiska egenskaper

”Suikerstroop” har söt/salt och något bitter smak. Sötman beror på den höga sockerhalten och sältan på de mineraler och andra (lösliga) beståndsdelar från sockerbetorna eller sockerrören som på grund av produktionsprocessen förekommer i sirapen.

3.6   Beskrivning av den produktionsmetod som namnet under punkt 3.1 avser

Råvaran för framställning av ”suikerstroop” är den sirapsaktiga vätska som blir kvar vid tillverkning av socker från sockerbetor eller sockerrör efter extraktion av sockerkristallerna.

Vid tillverkning av strösocker sker extraktionen genom att sockret löses ur sockerbetorna eller sockerrören i vatten. Andra vattenlösliga beståndsdelar (icke-socker) från sockerbetorna eller sockerrören löses också upp.

Extraktet renas, reduceras och kristalliseras. När den sockerlösning som därigenom erhålls har kristalliserats extraheras sockerkristallerna. Icke-sockret blir kvar i den återstående sockerlösningen, som även kallas modervätska (eller sirap eller avrunnen sirap). Modervätskan innehåller fortfarande en stor andel löst socker (omkring 85 %). För att det fortfarande lösta sockret ska kunna kristalliseras reduceras modervätskan en andra gång till dess att sockerkristaller på nytt börjar bildas. Dessa sockerkristaller extraheras ännu en gång. Den återstående sirapen kallas B-sirap och innehåller omkring 75 % socker (i torrsubstansen) och relativt sett högre halter icke-socker. B-sirap är den råvara som används för framställning av ”suikerstroop”.

B-sirapen hälls i en blandningstank för att avlägsna orenheter. Råvaran behandlas med aktivt kol som absorberar orenheterna. De avlägsnas genom filtrering tillsammans med kolet. Den renade B-sirap som erhålls är huvudingrediensen i ”suikerstroop”. B-sirapen tillsätts sockerlösning (socker löst i vatten) och/eller invertsocker (sirap) för att få de egenskaper som avses i punkt 3.5. Invertsocker (sirap) är en sirap som erhålls genom att socker (sackaros) separeras i glukos och fruktos. Den renade (B-)sirapen, sockerlösning och/eller invertsocker (sirap) blandas till en homogen massa.

För att framställa ”suikerstroop” med den sammansättning som beskrivs i punkt 3.5 får den homogena, sirapsaktiga massan avdunsta i vakuum till dess att det önskade brixvärdet (minst 79°) nås.

Sirapen lagras i lagringstankar och fylls sedan i de olika typerna av förpackningar.

3.7   Ange särdrag hos jordbruksprodukten eller livsmedlet

Särdragen hos ”suikerstroop” har sin grund i det faktum att produkten skiljer sig avsevärt från andra typer av sirap, t.ex. äppelsirap eller päronsirap, men även från melass med avseende på följande egenskaper:

Råvara

”Suikerstroop” kännetecknas av att sirapen till 100 % framställs av sockerbetor/sockerrör.

Sockrets sammansättning

Eftersom sirapen till 100 % framställs av sockerbetor/sockerrör innehåller den knappt några kolhydrater vid sidan av sackaros och invertsocker. Sockerhalten är minst 70 % (se även de egenskaper som beskrivs i punkt 3.5). Detta skiljer också sirapen från melass, vars sockerhalt är under 68 %.

Smak

Icke-sockret i råvaran ger ”suikerstroop” en salt smak med något bitter ton. I kombination med den höga sockerhalten ger detta en söt/salt smak och arom som är unik i jämförelse med andra sirapstyper.

3.8   Traditionella drag hos jordbruksprodukten eller livsmedlet

Ansökan om registrering utgår från att produkten kännetecknas av en traditionell produktionsmetod och en traditionell sammansättning.

Traditionell produktionsmetod

Ursprungligen (från början av 1600-talet) framställdes ”suikerstroop” för hand, men sedan 1908 fabrikstillverkas produkten. Den industriella produktionsmetoden har förblivit oförändrad sedan dess, även om produktionsprocessen har förbättrats, rationaliserats och mekaniserats ytterligare. Fabrikerna (som grundades i början av 1900-talet, omkring 1910) är fortfarande i drift. De har moderniserats i och med att tekniken gått framåt.

1600-, 1700- och 1800-talen

Historiskt sett är ”suikerstroop” en biprodukt från sockertillverkning. De Suikerraffinadeur [Sockerraffinaderiet] av J.H. Reisig från 1783 beskrivs hur sirap fångades upp i droppkärl vid tillverkning av sockertoppar. Under kristalliseringsprocessen hälldes den (trögflytande) renade sockerfyllmassan i sockertoppsformarna. Formarna fick sedan stå på droppkärl under ett par dagar. Den sirap som erhölls kallades ”otäckt” sirap. Topparna täcktes därefter med våt piplera (som befordrade kristalliseringsprocessen och förhindrade upplösning) och placerades på nytt på kärlen. Vatten hälldes långsamt över toppen och sipprade långsamt genom sockertoppen. Den sirap som framställdes på det sättet kallades ”täckt” sirap. Sedan avlägsnades övertäckningen (torkad lera) och sockertopparna fick stå i några dagar, varefter de täcktes med ett tunnare lager piplera. De placerades på nytt på sirapskärlen och vatten hälldes över dem. Den sirap som erhölls på så sätt kallades ”naloop”-sirap (sista avrunnen sirap, den renaste sirapen).

1900-talet fram till i dag

Eftersom de tekniska framstegen (industrialiseringen) har lett till att en större mängd strösocker erhålls vid produktionsprocessen innehåller melassen (dvs. sirapen) mer icke-socker och mindre socker (total sockerhalt under 68 %, skenbar renhet under 73 %). Ansamlingen av orenheter (som beror på den effektiva produktionsprocessen) ger dessutom sirapen en helt annan smak, mycket saltare än forna tiders sista avrunna sirap (den sista sirap som erhölls med den manuella produktionsprocessen). Eftersom ”suikerstroop” fortfarande efterfrågades inleddes dock specialtillverkning av den produkten. Produktionsprocessen utvecklades omkring 1900 (se beskrivningen i punkt 3.6), och 1908 började produkten tillverkas på samma sätt som i dag.

Översikt över produktionsmetoden 1908 och i dag:

| Produktionsmetod (se punkt 3.6) | 1908 | I dag |
| --- | --- | --- |
| B-sirap från framställning av socker från sockerbetor eller sockerrör utgör råvaran | X | X |
| Rening av B-sirapen med hjälp av aktivt kol | X | X |
| Sockerlösning och/eller invertsockersirap tillsätts enligt receptet | X | X |
| Blandning till en homogen massa | X | X |
| Uppvärmning och avdunstning för att nå önskad torrsubstanshalt | X | X |

Produktionsmetod (se punkt 3.6)

1908

I dag

B-sirap från framställning av socker från sockerbetor eller sockerrör utgör råvaran

X

X

Rening av B-sirapen med hjälp av aktivt kol

X

X

Sockerlösning och/eller invertsockersirap tillsätts enligt receptet

X

X

Blandning till en homogen massa

X

X

Uppvärmning och avdunstning för att nå önskad torrsubstanshalt

X

X

Traditionell sammansättning

”Suikerstroop” består traditionellt av kolhydrater i form av sackaros och invertsocker, som erhålls ur sockerrör eller sockerbetor.

Sammansättningen hos ”suikerstroop” som framställs i dag, enligt kraven i punkt 3.9, är densamma som den som anges i socker- och sirapsförordningen (handelsvarulagen) (1977).

I socker- och sirapsförordningen (handelsvarulagen) från 1977 beskrivs sammansättningen som den sirapsaktiga vätska som erhålls ur fyllmassan från den växt av vilken produkten framställs efter extraktion av sockerkristallerna. Torrsubstanshalten måste dessutom vara minst 80 % och den skenbara renheten 73 %. Askhalten fick vara högst 4,0 %. Sammansättningen har i princip inte förändrats och överensstämmer med kraven på sammansättningen hos dagens ”suikerstroop” enligt punkt 3.5.

Traditionell användning

”Suikerstroop” används i stor utsträckning i traditionella rätter. Av serien Streekgerechten en wetenswaardigheden [Lokala rätter och intressanta detaljer], Jo van Lamoen, 1987–1988, framgår att ”suikerstroop” används i många lokala rätter, t.ex. Groningse kruidkoek, bruna bönor med äpplen, Limburgse zoervleisj, Drentse proemenkreuze och Zeeuwse boterbabbelaars. Det finns också många recept med ”suikerstroop” i Het kookboek van de Amsterdamse huishoudschool [Amsterdams hushållsskolas kokbok] av C.J. Wannée, 6:e upplagan från 1910. Några exempel är boluskoek, stroopmoppen och stroopsaus (en sås gjord på ”suikerstroop”), som var ett rekommenderat tillbehör till många rätter, eftersom de ”traditionella” nederländska recepten inte alltid var så smakrika.

3.9   Minimikrav och förfarande för kontroll av särarten

Särarten hos ”suikerstroop” kan kontrolleras med utgångspunkt i de mätbara minimikrav som sirapens egenskaper enligt punkt 3.5 (färg, brixvärde och total sockerhalt) ska uppfylla. Producenten kontrollerar att kraven uppfylls i varje produktionsparti (under varje produktionsomgång).

Den nederländska myndigheten för livsmedels- och konsumentproduktsäkerhet (NVWA) verifierar detta genom kontrolltillsyn. NVWA gör minst en gång per år en administrativ stickkontroll hos producenter genom att kontrollera de lagrade uppgifterna om färg, brixvärde och total sockerhalt (som mäts av producenten för varje produktionsparti och lagras digitalt).

4.   MYNDIGHETER ELLER ORGAN SOM KONTROLLERAR ATT PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖLJS

4.1   Namn och adress

| Namn: | Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit |
| --- | --- |
| Adress: | Catharijnesingel 59, 3511 GG UTRECHT |
| Tfn | +31 882233333 |
| E-post: | info@vwa.nl |

Namn:

Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit

Adress:

Catharijnesingel 59, 3511 GG UTRECHT

Tfn

+31 882233333

E-post:

info@vwa.nl

| ☒ | Offentligt |
| --- | --- |

☒

| ☐ | Privat |
| --- | --- |

☐

4.2   Myndighetens eller organets specifika uppgifter

Den nederländska myndigheten för livsmedels- och konsumentproduktsäkerhet ansvarar för att kontrollera att de krav som anges i produktspecifikationen för ”suikerstroop” följs.

---

(*1)  Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel.

(1)  Kommissionens förordning (EG) nr 1216/2007 av den 18 oktober 2007 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 509/2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 275, 19.10.2007, s. 3).

(2)  Mått på koncentrationen av lösta ämnen (i detta fall socker) i en vattenlösning, fastställd med hjälp av en refraktometer.

(3)  
  ICUMSA (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis) Units. Ju högre IU, desto mörkare färg.

Det är ett indirekt mått på renhet.

---

| 12.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 7/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 7/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/49

av den 11 januari 2018

om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 till följd av en översyn avseende en ny exportör enligt artiklarna 11.4 och 13.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 11.4, 13.4 och 14.5, och

av följande skäl:

A.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Den 29 maj 2013 ändrade rådet genom förordning (EU) nr 502/2013 (2), efter en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, rådets genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 (3) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat de gällande åtgärderna). |
| --- | --- |

(1)

Den 29 maj 2013 ändrade rådet genom förordning (EU) nr 502/2013 (2), efter en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, rådets genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 (3) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat de gällande åtgärderna).

2

3

de gällande åtgärderna

| (2) | Samma dag utvidgade rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 (4), åtgärderna för import av cyklar med ursprung i Kina till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte (nedan kallade de utvidgade åtgärderna). |
| --- | --- |

(2)

Samma dag utvidgade rådet, genom genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 (4), åtgärderna för import av cyklar med ursprung i Kina till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte (nedan kallade de utvidgade åtgärderna).

4

de utvidgade åtgärderna

| (3) | Den 18 maj 2015 utvidgade kommissionen, genom genomförandeförordning (EU) 2015/776 (5), åtgärderna för import av cyklar med ursprung i Kina till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Kambodja, Pakistan och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Kambodja, Pakistan och Filippinerna eller inte. |
| --- | --- |

(3)

Den 18 maj 2015 utvidgade kommissionen, genom genomförandeförordning (EU) 2015/776 (5), åtgärderna för import av cyklar med ursprung i Kina till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Kambodja, Pakistan och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Kambodja, Pakistan och Filippinerna eller inte.

5

B.   DET AKTUELLA FÖRFARANDET

DET AKTUELLA FÖRFARANDET

1.   Begäran om översyn

Begäran om översyn

| (4) | Kommissionen mottog en begäran om befrielse från de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av cyklar med ursprung i Kina och som utvidgats till att även omfatta import av cyklar avsända från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte, i enlighet med artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen mottog en begäran om befrielse från de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av cyklar med ursprung i Kina och som utvidgats till att även omfatta import av cyklar avsända från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte, i enlighet med artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen.

| (5) | Begäran ingavs den 13 september 2016 av Look Design System SA (nedan kallad sökanden), som är en exporterande tillverkare av cyklar i Tunisien (nedan kallat det berörda landet). |
| --- | --- |

(5)

Begäran ingavs den 13 september 2016 av Look Design System SA (nedan kallad sökanden), som är en exporterande tillverkare av cyklar i Tunisien (nedan kallat det berörda landet).

sökanden

det berörda landet

| (6) | Sökanden gjorde gällande att företaget inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i det berörda landet som omfattas av de utvidgade åtgärderna rörande cyklar. |
| --- | --- |

(6)

Sökanden gjorde gällande att företaget inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i det berörda landet som omfattas av de utvidgade åtgärderna rörande cyklar.

| (7) | Sökanden hävdade även att företaget inte hade exporterat cyklar till unionen under den rapporteringsperiod som tillämpades i den undersökning som ledde till de utvidgade åtgärderna, dvs. perioden 1 september 2011–31 augusti 2012 (nedan kallad den ursprungliga rapporteringsperioden). |
| --- | --- |

(7)

Sökanden hävdade även att företaget inte hade exporterat cyklar till unionen under den rapporteringsperiod som tillämpades i den undersökning som ledde till de utvidgade åtgärderna, dvs. perioden 1 september 2011–31 augusti 2012 (nedan kallad den ursprungliga rapporteringsperioden).

den ursprungliga rapporteringsperioden

| (8) | Sökanden hävdade dessutom att företaget inte har kringgått de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(8)

Sökanden hävdade dessutom att företaget inte har kringgått de gällande åtgärderna.

| (9) | Slutligen lade sökanden fram bevis för att företaget hade exporterat den produkt som översynen gäller till unionen i augusti 2016. |
| --- | --- |

(9)

Slutligen lade sökanden fram bevis för att företaget hade exporterat den produkt som översynen gäller till unionen i augusti 2016.

2.   Inledande av en översyn avseende en ny exportör

Inledande av en översyn avseende en ny exportör

| (10) | Efter att ha fastslagit att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en undersökning inleds i enlighet med artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen i syfte att fastställa om sökanden kan beviljas befrielse från de utvidgade åtgärderna och efter att den berörda unionsindustrin fått möjlighet att lämna synpunkter, inledde kommissionen genom genomförandeförordning (EU) 2017/777 (6) en översyn av genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 med avseende på sökanden. |
| --- | --- |

(10)

Efter att ha fastslagit att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en undersökning inleds i enlighet med artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen i syfte att fastställa om sökanden kan beviljas befrielse från de utvidgade åtgärderna och efter att den berörda unionsindustrin fått möjlighet att lämna synpunkter, inledde kommissionen genom genomförandeförordning (EU) 2017/777 (6) en översyn av genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 med avseende på sökanden.

6

| (11) | Genom genomförandeförordning (EU) 2017/777 upphävdes den antidumpningstull på cyklar som införts genom genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 när det gäller import av den produkt som översynen gäller och som tillverkas och säljs för export till unionen av sökanden. I enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen fick tullmyndigheterna samtidigt instruktioner om att vidta lämpliga åtgärder för att registrera sådan import. |
| --- | --- |

(11)

Genom genomförandeförordning (EU) 2017/777 upphävdes den antidumpningstull på cyklar som införts genom genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 när det gäller import av den produkt som översynen gäller och som tillverkas och säljs för export till unionen av sökanden. I enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen fick tullmyndigheterna samtidigt instruktioner om att vidta lämpliga åtgärder för att registrera sådan import.

3.   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (12) | Den produkt som översynen gäller är tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar, men ej enhjulingar) utan motor, som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8712 00 30 och ex 8712 00 70 (Taric-nummer 8712003010 och 8712007091). |
| --- | --- |

(12)

Den produkt som översynen gäller är tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar, men ej enhjulingar) utan motor, som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8712 00 30 och ex 8712 00 70 (Taric-nummer 8712003010 och 8712007091).

4.   Berörda parter

Berörda parter

| (13) | Kommissionen underrättade officiellt unionsindustrin, sökanden och företrädarna för exportlandet om att översynen hade inletts. De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och att bli hörda. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen underrättade officiellt unionsindustrin, sökanden och företrädarna för exportlandet om att översynen hade inletts. De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och att bli hörda.

| (14) | Kommissionen sände ett formulär för ansökan om befrielse till sökanden, vilket besvarades inom den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen sände ett formulär för ansökan om befrielse till sökanden, vilket besvarades inom den fastställda tidsfristen.

| (15) | Kommissionen strävade efter att kontrollera alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av ställning som ny exportör och sökandens begäran om befrielse från de utvidgade åtgärderna. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos sökanden i Tunisien. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen strävade efter att kontrollera alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av ställning som ny exportör och sökandens begäran om befrielse från de utvidgade åtgärderna. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos sökanden i Tunisien.

5.   Rappporteringsperiod och undersökningsperiod

Rappporteringsperiod och undersökningsperiod

| (16) | Rapporteringsperioden sträckte sig från och med den 1 april 2016 till och med den 31 mars 2017, och undersökningsperioden, som är relevant för bedömningen av åtgärdernas positiva verkningar, omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till och med den 31 mars 2017. |
| --- | --- |

(16)

Rapporteringsperioden sträckte sig från och med den 1 april 2016 till och med den 31 mars 2017, och undersökningsperioden, som är relevant för bedömningen av åtgärdernas positiva verkningar, omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till och med den 31 mars 2017.

C.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

UNDERSÖKNINGSRESULTAT

1.   Ställning som ny exportör

Ställning som ny exportör

| (17) | Kommissionen undersökte huruvida de tre villkoren i artikel 11.4 i grundförordningen för beviljande av ställning som ny exportör uppfyllts. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen undersökte huruvida de tre villkoren i artikel 11.4 i grundförordningen för beviljande av ställning som ny exportör uppfyllts.

| (18) | Undersökningen bekräftade att företaget inte hade exporterat den produkt som översynen gäller under den ursprungliga rapporteringsperioden, vilket innebär att det första villkoret är uppfyllt. Sökanden visade även att företaget inte hade någon direkt eller indirekt koppling till någon av de tunisiska exporterande tillverkare som omfattas av den utvidgade åtgärden när det gäller den produkt som översynen gäller, vilket innebär att det andra villkoret är uppfyllt. Slutligen visade undersökningen att sökanden hade börjat exportera den produkt som översynen gäller till unionen först efter den ursprungliga rapporteringsperioden, vilket innebär att det tredje villkoret är uppfyllt. |
| --- | --- |

(18)

Undersökningen bekräftade att företaget inte hade exporterat den produkt som översynen gäller under den ursprungliga rapporteringsperioden, vilket innebär att det första villkoret är uppfyllt. Sökanden visade även att företaget inte hade någon direkt eller indirekt koppling till någon av de tunisiska exporterande tillverkare som omfattas av den utvidgade åtgärden när det gäller den produkt som översynen gäller, vilket innebär att det andra villkoret är uppfyllt. Slutligen visade undersökningen att sökanden hade börjat exportera den produkt som översynen gäller till unionen först efter den ursprungliga rapporteringsperioden, vilket innebär att det tredje villkoret är uppfyllt.

| (19) | Kommissionen fastställde således att företaget bör betraktas som en ny exportör i enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen, och att begäran om befrielse därmed bör bedömas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen fastställde således att företaget bör betraktas som en ny exportör i enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen, och att begäran om befrielse därmed bör bedömas i enlighet med detta.

2.   Begäran om befrielse

Begäran om befrielse

| (20) | Källorna till råmaterial (cykeldelar) och tillverkningskostnaden för sökanden analyserades för att man skulle kunna avgöra huruvida sökanden bedrev hopsättningsverksamhet enligt artikel 13.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Källorna till råmaterial (cykeldelar) och tillverkningskostnaden för sökanden analyserades för att man skulle kunna avgöra huruvida sökanden bedrev hopsättningsverksamhet enligt artikel 13.2 i grundförordningen.

| (21) | Undersökningen visade att de cyklar som exporterades till unionen under rapporteringsperioden inte bestod av cykeldelar från Kina. Delarna hade framför allt sitt ursprung i andra länder, och råmaterialet (cykeldelar) från Kina utgjorde mindre än 60 % av det sammanlagda värdet av delarna i den sammansatta produkten (60/40-testet). |
| --- | --- |

(21)

Undersökningen visade att de cyklar som exporterades till unionen under rapporteringsperioden inte bestod av cykeldelar från Kina. Delarna hade framför allt sitt ursprung i andra länder, och råmaterialet (cykeldelar) från Kina utgjorde mindre än 60 % av det sammanlagda värdet av delarna i den sammansatta produkten (60/40-testet).

| (22) | Eftersom sökanden klarade 60/40-testet, var den inte skyldig att bedöma om ökningen av de införda delarnas värde genom hopsättningsverksamheten eller färdigställandet översteg 25 % av tillverkningskostnaden. Den var inte heller skyldig att bedöma om de positiva verkningarna av tullen undergrävdes i fråga om priser och/eller kvantiteter och om det fanns bevis för dumpning i enlighet med artikel 13.2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom sökanden klarade 60/40-testet, var den inte skyldig att bedöma om ökningen av de införda delarnas värde genom hopsättningsverksamheten eller färdigställandet översteg 25 % av tillverkningskostnaden. Den var inte heller skyldig att bedöma om de positiva verkningarna av tullen undergrävdes i fråga om priser och/eller kvantiteter och om det fanns bevis för dumpning i enlighet med artikel 13.2 c i grundförordningen.

| (23) | Det fanns inte heller några bevis för att sökanden köpte cyklar från Kina eller att den omlastade kinesisktillverkade cyklar till unionen. |
| --- | --- |

(23)

Det fanns inte heller några bevis för att sökanden köpte cyklar från Kina eller att den omlastade kinesisktillverkade cyklar till unionen.

| (24) | Kommissionen konstaterade därför att sökanden är en faktisk tillverkare av cyklar, som inte är närstående någon tillverkare av cyklar i Kina. Följaktligen beslutade kommissionen att befria sökanden från de utvidgade åtgärderna. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen konstaterade därför att sökanden är en faktisk tillverkare av cyklar, som inte är närstående någon tillverkare av cyklar i Kina. Följaktligen beslutade kommissionen att befria sökanden från de utvidgade åtgärderna.

D.   REGISTRERING

REGISTRERING

| (25) | Mot bakgrund av ovanstående undersökningsresultat bör den registrering av import som införts genom genomförandeförordning (EU) 2017/777 upphöra utan retroaktivt uttag av antidumpningstullarna. |
| --- | --- |

(25)

Mot bakgrund av ovanstående undersökningsresultat bör den registrering av import som införts genom genomförandeförordning (EU) 2017/777 upphöra utan retroaktivt uttag av antidumpningstullarna.

E.   MEDDELANDET AV UPPGIFTER

MEDDELANDET AV UPPGIFTER

| (26) | De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att bevilja sökanden befrielse från de utvidgade åtgärderna och att ändra genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 i enlighet med detta. Inga synpunkter som kunde ändra beslutet att befria sökanden från de utvidgade åtgärderna mottogs från de berörda parterna. |
| --- | --- |

(26)

De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att bevilja sökanden befrielse från de utvidgade åtgärderna och att ändra genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 i enlighet med detta. Inga synpunkter som kunde ändra beslutet att befria sökanden från de utvidgade åtgärderna mottogs från de berörda parterna.

| (27) | Denna förordning är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(27)

Denna förordning är förenlig med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I artikel 1.1 i genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 ska följande införas i tabellen under tillverkare i Tunisien:

| Land | Företag | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Tunisien | Look Design System |
| Route de Tunis Km6 – BP 18, 8020 Soliman, TUNISIEN |

Land

Företag

Taric-tilläggsnummer

Tunisien

Look Design System

Route de Tunis Km6 – BP 18, 8020 Soliman, TUNISIEN

C206

2.   Tullmyndigheterna beordras härmed att upphöra med registreringen av import av den produkt som översynen gäller med ursprung i Tunisien och som tillverkats av Look Design System SA utan retroaktivt uttag av antidumpningstullarna.

3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 januari 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 502/2013 av den 29 maj 2013 om ändring av genomförandeförordningen (EU) nr 990/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en interimsöversyn i enlighet med artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 153, 5.6.2013, s. 17).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 av den 3 oktober 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 261, 6.10.2011, s. 2).

3

(4)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 av den 29 maj 2013 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 om import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte (EUT L 153, 5.6.2013, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/776 av den 18 maj 2015 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EU) nr 502/2013 om import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Kambodja, Pakistan och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Kambodja, Pakistan eller Filippinerna eller inte (EUT L 122, 19.5.2015, s. 4).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/777 av den 4 maj 2017 om inledande av en översyn av rådets genomförandeförordning (EU) nr 501/2013 (om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som införts på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte) i syfte att fastställa om det är möjligt att bevilja en tunisisk exporterande tillverkare befrielse från dessa åtgärder, om upphävande av antidumpningstullen på import från denna exporterande tillverkare och om registrering av import från denna exporterande tillverkare (EUT L 116, 5.5.2017, s. 20.)

6

---

| 12.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 7/35 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 7/35

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2018/50

av den 11 januari 2018

om ändring för tvåhundraåttionde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter (1), särskilt artiklarna 7.1 a och 7a.5, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysningen av penningmedel och ekonomiska resurser i enlighet med den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysningen av penningmedel och ekonomiska resurser i enlighet med den förordningen.

| (2) | Den 26 december 2017 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att stryka en post och ändra en post i förteckningen över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser. Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 26 december 2017 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att stryka en post och ändra en post i förteckningen över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser. Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 januari 2018.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  
  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

Bilaga I till rådets förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande post utgå: ”Zayn Al-Abidin Muhammad Hussein (alias a) Abu Zubaida, b) Abd Al-Hadi Al-Wahab, c) Zain Al-Abidin Muhammad Husain, d) Zayn Al-Abidin Muhammad Husayn, e) Zeinulabideen Muhammed Husein Abu Zubeidah, f) Abu Zubaydah, g) Tariq Hani). Född: 12 mars 1971. Födelseort: Riyadh, Saudiarabien. Nationalitet: Palestinsk medborgare. Övrig information: a) Nära lierad med Usama bin Ladin samt underlättar terroristtrafik. b) Befinner sig i amerikanskt fängsligt förvar sedan juli 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 25 januari 2001.” |
| --- | --- |

1.

Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande post utgå: ”Zayn Al-Abidin Muhammad Hussein (alias a) Abu Zubaida, b) Abd Al-Hadi Al-Wahab, c) Zain Al-Abidin Muhammad Husain, d) Zayn Al-Abidin Muhammad Husayn, e) Zeinulabideen Muhammed Husein Abu Zubeidah, f) Abu Zubaydah, g) Tariq Hani). Född: 12 mars 1971. Födelseort: Riyadh, Saudiarabien. Nationalitet: Palestinsk medborgare. Övrig information: a) Nära lierad med Usama bin Ladin samt underlättar terroristtrafik. b) Befinner sig i amerikanskt fängsligt förvar sedan juli 2007. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 25 januari 2001.”

| 2. | Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande post ändras på följande sätt: ”Seifallah Ben Hassine (alias a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh). Född: 8 november 1965. Födelseort: Tunis, Tunisien. Nationalitet: Tunisisk medborgare. Dag som avses i artikel 7d.2 i: 23 september 2014.” ska ersättas med följande:

  ”Seifallah Ben Omar Ben Mohamed Ben Hassine (alias (a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh; j) Seifallah ben Amor ben Hassine). Adress: a) 60 Rue de la Libye, Hammam Lif, Ben Arous, Tunisien; b) Libyen (möjlig vistelseort i juli 2017). Född: 8 november 1965. Födelseort: Tunis, Tunisien. Nationalitet: Tunisisk medborgare. Passnummer: Tunisiskt passnummer G557170, utfärdat den 16 november 1989. Nationellt identitetsnummer: Tunisiskt id-kort 05054425, utfärdat den 3 maj 2011 (utfärdat i Hammam Lif). Dag som avses i artikel 7d.2 i: 23 september 2014.” |
| --- | --- |

2.

Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande post ändras på följande sätt: ”Seifallah Ben Hassine (alias a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh). Född: 8 november 1965. Födelseort: Tunis, Tunisien. Nationalitet: Tunisisk medborgare. Dag som avses i artikel 7d.2 i: 23 september 2014.” ska ersättas med följande:

”Seifallah Ben Omar Ben Mohamed Ben Hassine (alias (a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh; j) Seifallah ben Amor ben Hassine). Adress: a) 60 Rue de la Libye, Hammam Lif, Ben Arous, Tunisien; b) Libyen (möjlig vistelseort i juli 2017). Född: 8 november 1965. Födelseort: Tunis, Tunisien. Nationalitet: Tunisisk medborgare. Passnummer: Tunisiskt passnummer G557170, utfärdat den 16 november 1989. Nationellt identitetsnummer: Tunisiskt id-kort 05054425, utfärdat den 3 maj 2011 (utfärdat i Hammam Lif). Dag som avses i artikel 7d.2 i: 23 september 2014.”

---

BESLUT

| 12.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 7/37 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 7/37

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2018/51

av den 25 oktober 2017

om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av Europeiska fonden för hållbar utveckling

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 12,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Flexibilitetsmekanismen ska göra det möjligt att finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera andra rubriker. |
| --- | --- |

(1)

Flexibilitetsmekanismen ska göra det möjligt att finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera andra rubriker.

| (2) | Det årliga belopp som är tillgängligt för flexibilitetsmekanismen har ett tak på 600 000 000 EUR (i 2011 års priser) enligt artikel 11 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (2). |
| --- | --- |

(2)

Det årliga belopp som är tillgängligt för flexibilitetsmekanismen har ett tak på 600 000 000 EUR (i 2011 års priser) enligt artikel 11 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 (2).

| (3) | För att ta itu med de aktuella utmaningarna i samband med migration, flyktingströmmar och säkerhetshot måste ytterligare betydande belopp så snart som möjligt tas i anspråk för att finansiera lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

För att ta itu med de aktuella utmaningarna i samband med migration, flyktingströmmar och säkerhetshot måste ytterligare betydande belopp så snart som möjligt tas i anspråk för att finansiera lämpliga åtgärder.

| (4) | Efter att ha undersökt alla möjligheter till omfördelning av anslag under utgiftstaket för rubrik 4 (Europa i världen) är det nödvändigt att ta flexibilitetsmekanismen i anspråk, för att komplettera finansieringen i unionens allmänna budget för budgetåret 2017, med 275 000 000 EUR utöver taket för rubrik 4 för finansiering av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU). Detta belopp inbegriper de belopp som har förfallit under tidigare år för Europeiska unionens solidaritetsfond och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och som görs tillgängliga för flexibilitetsmekanismen i enlighet med artikel 11.1 andra stycket i förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013. |
| --- | --- |

(4)

Efter att ha undersökt alla möjligheter till omfördelning av anslag under utgiftstaket för rubrik 4 (Europa i världen) är det nödvändigt att ta flexibilitetsmekanismen i anspråk, för att komplettera finansieringen i unionens allmänna budget för budgetåret 2017, med 275 000 000 EUR utöver taket för rubrik 4 för finansiering av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU). Detta belopp inbegriper de belopp som har förfallit under tidigare år för Europeiska unionens solidaritetsfond och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och som görs tillgängliga för flexibilitetsmekanismen i enlighet med artikel 11.1 andra stycket i förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013.

| (5) | På grundval av den förväntade betalningsprofilen bör de betalningsbemyndiganden som motsvarar ianspråktagandet av flexibilitetsmekanismen endast avse 2017. |
| --- | --- |

(5)

På grundval av den förväntade betalningsprofilen bör de betalningsbemyndiganden som motsvarar ianspråktagandet av flexibilitetsmekanismen endast avse 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För unionens allmänna budget för budgetåret 2017 ska flexibilitetsmekanismen tas i anspråk för att tillhandahålla ett belopp på 275 000 000 EUR i åtagandebemyndiganden under rubrik 4 (Europa i världen).

Det belopp som avses i första stycket ska användas för finansiering av EFHU-garantifonden.

2.   På grundval av den förväntade betalningsprofilen ska de betalningsbemyndiganden som motsvarar ianspråktagandet av flexibilitetsmekanismen uppgå till 275 000 000 EUR för 2017. Beloppet ska godkännas i enlighet med budgetförfarandet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 25 oktober 2017.

På Europaparlamentets vägnar

A. TAJANI

Ordförande

På rådets vägnar

M. MAASIKAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

2

---

| 12.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 7/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 7/39

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/52

av den 11 januari 2018

om avslutande av den partiella interimsöversynen beträffande import av vissa gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 9.1, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 430/2013 (2) infördes slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende vissa gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Thailand. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 430/2013 (2) infördes slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende vissa gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Thailand.

2

Kina

| (2) | Den 23 maj 2017 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en partiell interimsöversyn avseende import till unionen av vissa gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Kina och Thailand på grundval av artikel 11.3 i förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3) (nedan kallat tillkännagivande om inledande). |
| --- | --- |

(2)

Den 23 maj 2017 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en partiell interimsöversyn avseende import till unionen av vissa gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Kina och Thailand på grundval av artikel 11.3 i förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3) (nedan kallat tillkännagivande om inledande).

kommissionen

grundförordningen

Europeiska unionens officiella tidning

3

tillkännagivande om inledande

| (3) | Kommissionen inledde översynen avseende Kina till följd av en begäran av den 25 juli 2016 beträffande importen från Kina som ingavs av Hebei Yulong Casting Co., Ltd (nedan kallad sökanden), som är en kinesisk importerande tillverkare av vissa typer av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn. Sökanden begärde översynen för att få det fastställt om kroppar av klämringskopplingar med gängor enligt DIN 28601, och korsformade rördelar med två ogängade centrala genomgående hål (nedan kallade de eventuellt undantagna produkterna) borde undantas från produktdefinitionen i genomförandeförordning (EU) nr 430/2013. Eftersom åtgärderna även tillämpas på import med ursprung i Thailand beslutade kommissionen på eget initiativ att också inleda en översyn beträffande importen från Thailand. Begäran innehöll tillräcklig bevisning för att motivera att en översyn inleddes. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen inledde översynen avseende Kina till följd av en begäran av den 25 juli 2016 beträffande importen från Kina som ingavs av Hebei Yulong Casting Co., Ltd (nedan kallad sökanden), som är en kinesisk importerande tillverkare av vissa typer av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn. Sökanden begärde översynen för att få det fastställt om kroppar av klämringskopplingar med gängor enligt DIN 28601, och korsformade rördelar med två ogängade centrala genomgående hål (nedan kallade de eventuellt undantagna produkterna) borde undantas från produktdefinitionen i genomförandeförordning (EU) nr 430/2013. Eftersom åtgärderna även tillämpas på import med ursprung i Thailand beslutade kommissionen på eget initiativ att också inleda en översyn beträffande importen från Thailand. Begäran innehöll tillräcklig bevisning för att motivera att en översyn inleddes.

sökanden

de eventuellt undantagna produkterna

| (4) | I tillkännagivandet uppmanade kommissionen berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i översynen. Dessutom underrättade kommissionen sökanden, kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare i Kina och Thailand, de kinesiska och thailändska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt en intresseorganisation om att översynen skulle inledas och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(4)

I tillkännagivandet uppmanade kommissionen berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i översynen. Dessutom underrättade kommissionen sökanden, kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare i Kina och Thailand, de kinesiska och thailändska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt en intresseorganisation om att översynen skulle inledas och inbjöd dem att delta.

| (5) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(5)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

2.   ÅTERKALLANDE AV BEGÄRAN OM ÖVERSYN OCH AVSLUTANDE AV UNDERSÖKNINGEN

ÅTERKALLANDE AV BEGÄRAN OM ÖVERSYN OCH AVSLUTANDE AV UNDERSÖKNINGEN

| (6) | Den 8 september 2017 återkallade sökanden sin ansökan om en översyn. |
| --- | --- |

(6)

Den 8 september 2017 återkallade sökanden sin ansökan om en översyn.

| (7) | Enligt artiklarna 9.1 och 11.5 i grundförordningen får översynen avslutas om sökanden återkallar sin begäran, förutsatt att detta inte skulle strida mot unionens intresse. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artiklarna 9.1 och 11.5 i grundförordningen får översynen avslutas om sökanden återkallar sin begäran, förutsatt att detta inte skulle strida mot unionens intresse.

| (8) | Kommissionen ansåg att översynen i fråga om Kina borde avslutas, eftersom det inte hade framkommit något nytt inom ramen för undersökningen som tydde på att detta skulle strida mot unionens intresse. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen ansåg att översynen i fråga om Kina borde avslutas, eftersom det inte hade framkommit något nytt inom ramen för undersökningen som tydde på att detta skulle strida mot unionens intresse.

| (9) | Beträffande Thailand lämnade inget av de kontaktade kända företagen eller de thailändska myndigheterna några uppgifter om den eventuellt undantagna produkten vid undersökningen som skulle föranleda en översyn. Ingen av de kontaktade kända importörerna rapporterade någon import från Thailand av den eventuellt undantagna produkten. Inga andra relevanta uppgifter framkom vid undersökningen som kan ligga till grund för en översyn av produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(9)

Beträffande Thailand lämnade inget av de kontaktade kända företagen eller de thailändska myndigheterna några uppgifter om den eventuellt undantagna produkten vid undersökningen som skulle föranleda en översyn. Ingen av de kontaktade kända importörerna rapporterade någon import från Thailand av den eventuellt undantagna produkten. Inga andra relevanta uppgifter framkom vid undersökningen som kan ligga till grund för en översyn av produktdefinitionen.

| (10) | Eftersom sökanden återkallade sin begäran beträffande Kina och eftersom det inte finns några andra relevanta uppgifter rörande Thailand, bör översynen avslutas på eget initiativ av kommissionen när det gäller Thailand i enlighet med artiklarna 9.2 och 11.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom sökanden återkallade sin begäran beträffande Kina och eftersom det inte finns några andra relevanta uppgifter rörande Thailand, bör översynen avslutas på eget initiativ av kommissionen när det gäller Thailand i enlighet med artiklarna 9.2 och 11.5 i grundförordningen.

| (11) | Berörda parter har underrättats om detta och har getts tillfälle att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom inom den föreskrivna tidsfristen. |
| --- | --- |

(11)

Berörda parter har underrättats om detta och har getts tillfälle att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom inom den föreskrivna tidsfristen.

| (12) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den partiella interimsöversynen av import av vissa gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Kina och Thailand bör avslutas. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den partiella interimsöversynen av import av vissa gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Kina och Thailand bör avslutas.

| (13) | Detta beslut är förenligt med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

Detta beslut är förenligt med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den partiella interimsöversynen beträffande import av vissa gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn, med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, förutom kroppar av klämringskopplingar med metriska ISO-gängor DIN 13 och gängade runda kopplingsdosor av aducerat järn utan lock, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10 (Taric-nummer 7307191010) avslutas.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 11 januari 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 430/2013 av den 13 maj 2013 om införande av en slutlig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand, samt om avslutande av förfarandet med avseende på Indonesien (EUT L 129, 14.5.2013, s. 1).

2

(3)  Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av gängade gjutna rördelar av aducerat gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand (EUT C 162, 23.5.2017, s. 12).

3

---

Rättelser

| 12.1.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 7/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 7/41

---

Rättelse till rådets förordning (EU) 2017/1509 av den 30 augusti 2017 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea och om upphävande av förordning (EG) nr 329/2007

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 224 av den 31 augusti 2017
  )

Sidan 96, bilaga XIII, del b (Juridiska personer, enheter och organ), uppgift 23, tredje kolumnen (Etableringsort)

I stället för:

”[...] SWIFT: DCBK KKPY”

ska det stå:

”[...] SWIFT: DCBK KPPY”.

---