# Europeiska unionens L 344/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 344 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången23 december 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 344

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången23 december 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/2428 av den 30 november 2017 om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av ett protokoll till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 1 |
| | | Protokoll till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 3 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/2429 av den 5 december 2017 om upphävande av beslut 2008/713/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Förenade kungariket | 6 |
| | * | Beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) 2017/2430 av den 8 december 2017 om utnämning av chefen för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2017) | 9 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/2431 av den 11 december 2017 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan, om antagande av gemensamma kommitténs arbetsordning och om inrättande av två särskilda arbetsgrupper | 11 |
| | * | Beslut (Gusp) 2017/2432 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 december 2017 om utnämning av EU-styrkans befälhavare för Europeiska unionens militära insats i södra centrala Medelhavsområdet (insatsen Eunavfor MED Sophia) och om upphävande av beslut (Gusp) 2017/1534 (Eunavfor MED/3/2017) | 20 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/2433 av den 18 december 2017 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den underkommitté för tullfrågor som inrättats genom associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan, vad gäller ersättandet av protokoll I till det avtalet om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete med ett nytt protokoll som hänvisar till den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung | 21 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/2434 av den 18 december 2017 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i det gemensamma råd som inrättats genom avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba, å andra sidan, vad gäller antagandet av ett beslut av gemensamma rådet om gemensamma rådets och gemensamma kommitténs arbetsordningar | 26 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/2435 av den 18 december 2017 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Malta | 36 |
| | * | Rådets beslut (EU, Euratom) 2017/2436 av den 18 december 2017 om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Republiken Italien | 37 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2017/2437 av den 18 december 2017 om förlängning av mandattiden för gemensamma resolutionsnämndens ordförande | 38 |
| | * | Beslut (Gusp) 2017/2438 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 19 december 2017 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2017) | 39 |
| | * | Beslut (Gusp) 2017/2439 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 19 december 2017 om utnämning av EU-uppdragets styrkechef för Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUTM RCA/4/2017) | 40 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2440 av den 18 december 2017 om ändring av genomförandebeslut 2014/190/EU vad gäller den årliga fördelningen per medlemsstat av medlen från den särskilda tilldelningen för sysselsättningsinitiativet för unga samt en förteckning över stödberättigade regioner
  [delgivet med nr C(2017) 8300] | 41 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2441 av den 21 december 2017 om likvärdighet för regelverket och tillsynssystemet för fondbörser i Schweiz i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (
  1
  ) | 52 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2017/2442 av den 8 december 2017 om ändring av beslut (EU) 2016/2164 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2017 (ECB/2017/39) | 59 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2017/2443 av den 8 december 2017 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2018 (ECB/2017/40) | 61 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2017/2444 av den 8 december 2017 om ändring av beslut (EU) 2015/2332 om förfarandet för att godkänna den mängd euromynt som ska ges ut (ECB/2017/41) | 63 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Rekommendation nr 1/2017 av associeringsrådet EU–Georgien av den 20 november 2017 om associeringsagendan EU–Georgien [2017/2445] | 65 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2017/2428 av den 30 november 2017 om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av ett protokoll till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

1

Protokoll till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

3

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2017/2429 av den 5 december 2017 om upphävande av beslut 2008/713/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Förenade kungariket

6

*

Beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) 2017/2430 av den 8 december 2017 om utnämning av chefen för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2017)

9

*

Rådets beslut (EU) 2017/2431 av den 11 december 2017 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan, om antagande av gemensamma kommitténs arbetsordning och om inrättande av två särskilda arbetsgrupper

11

*

Beslut (Gusp) 2017/2432 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 december 2017 om utnämning av EU-styrkans befälhavare för Europeiska unionens militära insats i södra centrala Medelhavsområdet (insatsen Eunavfor MED Sophia) och om upphävande av beslut (Gusp) 2017/1534 (Eunavfor MED/3/2017)

20

*

Rådets beslut (EU) 2017/2433 av den 18 december 2017 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den underkommitté för tullfrågor som inrättats genom associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan, vad gäller ersättandet av protokoll I till det avtalet om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete med ett nytt protokoll som hänvisar till den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung

ursprungsprodukter

21

*

Rådets beslut (EU) 2017/2434 av den 18 december 2017 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i det gemensamma råd som inrättats genom avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba, å andra sidan, vad gäller antagandet av ett beslut av gemensamma rådet om gemensamma rådets och gemensamma kommitténs arbetsordningar

26

*

Rådets beslut (EU) 2017/2435 av den 18 december 2017 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Malta

36

*

Rådets beslut (EU, Euratom) 2017/2436 av den 18 december 2017 om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Republiken Italien

37

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2017/2437 av den 18 december 2017 om förlängning av mandattiden för gemensamma resolutionsnämndens ordförande

38

*

Beslut (Gusp) 2017/2438 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 19 december 2017 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2017)

39

*

Beslut (Gusp) 2017/2439 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 19 december 2017 om utnämning av EU-uppdragets styrkechef för Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUTM RCA/4/2017)

40

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2440 av den 18 december 2017 om ändring av genomförandebeslut 2014/190/EU vad gäller den årliga fördelningen per medlemsstat av medlen från den särskilda tilldelningen för sysselsättningsinitiativet för unga samt en förteckning över stödberättigade regioner
  [delgivet med nr C(2017) 8300]

[delgivet med nr C(2017) 8300]

41

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/2441 av den 21 december 2017 om likvärdighet för regelverket och tillsynssystemet för fondbörser i Schweiz i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (
  1
  )

1

52

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2017/2442 av den 8 december 2017 om ändring av beslut (EU) 2016/2164 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2017 (ECB/2017/39)

59

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2017/2443 av den 8 december 2017 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2018 (ECB/2017/40)

61

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2017/2444 av den 8 december 2017 om ändring av beslut (EU) 2015/2332 om förfarandet för att godkänna den mängd euromynt som ska ges ut (ECB/2017/41)

63

REKOMMENDATIONER

*

Rekommendation nr 1/2017 av associeringsrådet EU–Georgien av den 20 november 2017 om associeringsagendan EU–Georgien [2017/2445]

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/2428

av den 30 november 2017

om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av ett protokoll till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 207 och 209 jämförda med artikel 218.6 a,

med beaktande av anslutningsakten för Republiken Kroatien, särskilt artikel 6.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut 2014/718/EU (2) har protokollet till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan (nedan kallat protokollet), undertecknats, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut 2014/718/EU (2) har protokollet till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan (nedan kallat protokollet), undertecknats, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

| (2) | Protokollet bör godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Protokollet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokollet till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen godkänns härmed på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar.

Texten till protokollet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar deponera det godkännandeinstrument som avses i artikel 4.1 i protokollet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 30 november 2017.

På rådets vägnar

K. SIMSON

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 8 juni 2016.

1

(2)  Rådets beslut 2014/718/EU av den 8 oktober 2014 om undertecknande på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av ett protokoll till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (EUT L 300, 18.10.2014, s. 3).

2

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/3

---

PROTOKOLL

till ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

KONUNGARIKET BELGIEN,

REPUBLIKEN BULGARIEN,

REPUBLIKEN TJECKIEN,

KONUNGARIKET DANMARK,

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,

REPUBLIKEN ESTLAND,

IRLAND,

REPUBLIKEN GREKLAND,

KONUNGARIKET SPANIEN,

REPUBLIKEN FRANKRIKE,

REPUBLIKEN KROATIEN,

REPUBLIKEN ITALIEN,

REPUBLIKEN CYPERN,

REPUBLIKEN LETTLAND,

REPUBLIKEN LITAUEN,

STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,

UNGERN,

REPUBLIKEN MALTA,

KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,

REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,

REPUBLIKEN POLEN,

REPUBLIKEN PORTUGAL,

RUMÄNIEN,

REPUBLIKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKEN SLOVAKIEN,

REPUBLIKEN FINLAND,

KONUNGARIKET SVERIGE,

FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,

fördragsslutande parter i fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, nedan kallade ”medlemsstaterna”, företrädda av Europeiska unionens råd, och

EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad ”Europeiska unionen”,

å ena sidan, och

REPUBLIKEN FILIPPINERNA, nedan kallad ”Filippinerna”,

å andra sidan,

nedan gemensamt för detta protokolls syften kallade ”de avtalsslutande parterna”,

SOM BEAKTAR Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen den 1 juli 2013,

SOM BEAKTAR att ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan, nedan kallat ”avtalet”, undertecknades i Phnom Penh den 11 juli 2012,

SOM BEAKTAR att fördraget om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, nedan kallat ”anslutningsfördraget”, undertecknades i Bryssel den 9 december 2011,

SOM BEAKTAR att Republiken Kroatiens anslutning till avtalet i enlighet med artikel 6.2 i anslutningsakten för Kroatien ska godkännas genom ingående av ett protokoll till avtalet,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Republiken Kroatien ansluter sig härmed som part i ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Filippinerna, å andra sidan, som undertecknades i Phnom Penh den 11 juli 2012, och ska på samma sätt som övriga medlemsstater i Europeiska unionen anta och beakta texten till avtalet.

Artikel 2

Europeiska unionen ska vid lämplig tidpunkt efter paraferingen av detta protokoll översända den kroatiska språkversionen av avtalet till sina medlemsstater och Filippinerna. Med förbehåll för detta protokolls ikraftträdande ska den språkversion som avses i första meningen vara giltig på samma villkor som de bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språkversionerna av avtalet.

Artikel 3

Detta protokoll ska utgöra en integrerad del av avtalet.

Artikel 4

1.   Detta protokoll ska godkännas av Europeiska unionen, av Europeiska unionens råd på medlemsstaternas vägnar och av Filippinerna, i enlighet med deras egna förfaranden. De avtalsslutande parterna ska till varandra anmäla avslutandet av dessa förfaranden. Godkännandeinstrumenten ska deponeras hos Europeiska unionens råds generalsekretariat.

2.   Detta protokoll träder i kraft den första dagen i den månad som följer på dagen för deponeringen av det sista godkännandeinstrumentet, dock inte före dagen för avtalets ikraftträdande.

Artikel 5

Detta protokoll är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.

Съставено в Брюксел на петнадесети януари две хиляди и петнадесета година.

Hecho en Bruselas, el quince de enero de dos mil quince.

V Bruselu dne patnáctého ledna dva tisíce patnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende januar to tusind og femten.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Januar zweitausendfümfzehn.

Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta jaanuarikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Ιανουαρίου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.

Done at Brussels on the fifteenth day of January in the year two thousand and fifteen.

Fait à Bruxelles, le quinze janvier deux mille quinze.

Sastavljeno u Bruxellesu petnaestog siječnja dvije tisuće petnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì quindici gennaio duemilaquindici.

Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada piecpadsmitajā janvārī.

Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų sausio penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év január havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta' Jannar tas-sena elfejn u ħmistax.

Gedaan te Brussel, de vijftiende januari tweeduizend vijftien.

Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego stycznia roku dwa tysiące piętnastego.

Feito em Bruxelas, em quinze de janeiro de dois mil e quinze.

Întocmit la Bruxelles la cincisprezece ianuarie două mii cincisprezece.

V Bruseli pätnásteho januára dvetisícpätnásť.

V Bruslju, dne petnajstega januarja leta dva tisoč petnajst.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä tammikuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.

Som skedde i Bryssel den femtonde januari tjugohundrafemton.

За държавите членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 1

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 2

За Република Филипини

Por la República de Filipinas

Za Filipínskou republiku

For Republikken Filippinerne

Für die Republik der Philippinen

Filipiini Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Φιλιππίνων

For the Republic of the Philippines

Pour la République des Philippines

Za Republiku Filipine

Per la Repubblica delle Filippine

Filipīnu Republikas vārdā –

Filipinų Respublikos vardu

A Fülöp-szigeteki Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Filippini

Voor de Republiek der Filipijnen

W imieniu Republiki Filipin

Pela República das Filipinas

Pentru Republica Filipine

Za Filipínsku republiku

Za Republiko Filipini

Filippiinien tasavallan puolesta

För Republiken Filippinerna

Image 3

---

BESLUT

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/6

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/2429

av den 5 december 2017

om upphävande av beslut 2008/713/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Förenade kungariket

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2008/713/EG (1) fastslog rådet den 8 juli 2008 på rekommendation av kommissionen, i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördaget), att det förelåg ett alltför stort underskott i Förenade kungariket. Rådet noterade att enligt de uppgifter som Förenade kungarikets myndigheter lämnade i mars 2008 som ett led i förfarandet vid alltför stora underskott förväntades det offentliga underskottet 2008–2009 uppgå till 3,2 % av BNP och således överskrida referensvärdet på 3 % av BNP. Efter offentliggörandet av budgeten i mars 2008 tillkännagavs ett politiskt initiativ den 13 maj 2008 som innebar att den personliga inkomstskatten sänktes under perioden 2008–2009, vilket förväntades ytterligare öka underskottet under det räkenskapsåret. Om man räknar med denna åtgärd i det underskott som anges i kommissionens vårprognos 2008 skulle underskottet uppgå till 3,5 % av BNP under 2008–2009. Det alltför stora underskottet kunde inte heller anses vara tillfälligt, eftersom kommissionen i sin prognos, baserat på oförändrad politik, beräknade ett underskott på 3,3 % av BNP för 2009–2010. Rådet noterade vidare att den offentliga sektorns skuldkvot fortfarande låg klart under referensvärdet på 60 %, även om den beräknades vara stigande fram till 2009–2010. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2008/713/EG (1) fastslog rådet den 8 juli 2008 på rekommendation av kommissionen, i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördaget), att det förelåg ett alltför stort underskott i Förenade kungariket. Rådet noterade att enligt de uppgifter som Förenade kungarikets myndigheter lämnade i mars 2008 som ett led i förfarandet vid alltför stora underskott förväntades det offentliga underskottet 2008–2009 uppgå till 3,2 % av BNP och således överskrida referensvärdet på 3 % av BNP. Efter offentliggörandet av budgeten i mars 2008 tillkännagavs ett politiskt initiativ den 13 maj 2008 som innebar att den personliga inkomstskatten sänktes under perioden 2008–2009, vilket förväntades ytterligare öka underskottet under det räkenskapsåret. Om man räknar med denna åtgärd i det underskott som anges i kommissionens vårprognos 2008 skulle underskottet uppgå till 3,5 % av BNP under 2008–2009. Det alltför stora underskottet kunde inte heller anses vara tillfälligt, eftersom kommissionen i sin prognos, baserat på oförändrad politik, beräknade ett underskott på 3,3 % av BNP för 2009–2010. Rådet noterade vidare att den offentliga sektorns skuldkvot fortfarande låg klart under referensvärdet på 60 %, även om den beräknades vara stigande fram till 2009–2010.

| (2) | Efter en rekommendation från kommissionen utfärdade rådet samma dag, i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), en rekommendation till Förenade kungariket, i vilken landet uppmanas att senast 2009–2010 korrigera det alltför stora underskottet. Rådet angav också den 8 januari 2009 som tidsfrist för att vidta effektiva åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

Efter en rekommendation från kommissionen utfärdade rådet samma dag, i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), en rekommendation till Förenade kungariket, i vilken landet uppmanas att senast 2009–2010 korrigera det alltför stora underskottet. Rådet angav också den 8 januari 2009 som tidsfrist för att vidta effektiva åtgärder.

| (3) | I enlighet med artikel 104.8 i EG-fördraget fastställde rådet den 27 april 2009 genom beslut 2009/409/EG (3) att Förenade kungariket inte hade vidtagit effektiva åtgärder som svar på rådets rekommendation av den 8 juli 2008. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 104.8 i EG-fördraget fastställde rådet den 27 april 2009 genom beslut 2009/409/EG (3) att Förenade kungariket inte hade vidtagit effektiva åtgärder som svar på rådets rekommendation av den 8 juli 2008.

| (4) | Med tanke på Förenade kungarikets budgetmässiga läge 2009–2010 är ett resultat av åtgärder motsvarande cirka 1,5 % av BNP, vilket var ett väl anpassat svar på den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och de automatiska stabilisatorernas fria verkan, utfärdade rådet den 2 december 2009 en reviderad rekommendation i enlighet med artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), i vilken Förenade kungariket rekommenderas att få situationen med det alltför stora underskottet att upphöra senast 2014–2015. För att få ned det offentliga underskottet under 3 % av BNP på ett trovärdigt och hållbart sätt, rekommenderades Förenade kungariket att säkerställa en genomsnittlig årlig finanspolitisk ansträngning på 1



  % av BNP mellan 2010–2011 och 2014–2015. I sin rekommendation av den 2 december 2009 fastställde rådet den 2 juni 2010 som tidsfrist för att vidta effektiva åtgärder i enlighet med i artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Den 6 juli 2010 konstaterade kommissionen att Förenade kungariket, utgående från kommissionens vårprognos 2010, hade vidtagit effektiva åtgärder i överensstämmelse med rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(5)

Den 6 juli 2010 konstaterade kommissionen att Förenade kungariket, utgående från kommissionens vårprognos 2010, hade vidtagit effektiva åtgärder i överensstämmelse med rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget.

| (6) | Den 19 juni 2015 fastställde rådet i enlighet med artikel 126.8 i EUF-fördraget att Förenade kungariket inte hade vidtagit effektiva åtgärder som svar på rådets rekommendation av den 2 december 2009 (4). Rådet noterade att Förenade kungariket hade drabbats av en kraftig nedgång i real BNP-tillväxt till följd av den globala ekonomiska och finansiella krisen 2008–2009, vilket även drabbade de offentliga finanserna. Därefter har Förenade kungariket genomfört en konsolideringsplan, och det offentliga underskottet som andel av BNP har minskat varje år mellan räkenskapsåren 2009–2010 och 2014–2015. I gengäld har den offentliga sektorns skuldkvot fortsatt att öka under denna period, framför allt på grund av det nominella underskottet, men också på interventioner inom finanssektorn. Rådet drog slutsatsen att Förenade kungariket, trots att ett finanspolitiskt konsolideringsprogram fastställts och genomförts, inte hade avhjälpt det alltför stora underskottet till 2014–2015. Dessutom har Förenade kungariket inte iakttagit den årliga genomsnittliga finanspolitiska ansträngning på 1



   % av BNP som rekommenderades av rådet den 2 december 2009. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Den 19 juni 2015 riktade rådet, på kommissionens rekommendation och i enlighet med artikel 126.7 i EUF-fördraget och artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97, en rekommendation till Förenade kungariket om att senast till räkenskapsåret 2016–2017 korrigera det alltför stora underskottet. I synnerhet rekommenderades Förenade kungariket att nå ett nominellt underskott på 4,1 % av BNP under 2015–2016 och på 2,7 % av BNP under 2016–2017, vilket förutsägs vara förenligt med en förbättring av det strukturella saldot med 0,5 % av BNP under 2015–2016 och med 1,1 % av BNP under 2016–2017, baserat på kommissionens uppdaterade vårprognos 2015. |
| --- | --- |

(7)

Den 19 juni 2015 riktade rådet, på kommissionens rekommendation och i enlighet med artikel 126.7 i EUF-fördraget och artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97, en rekommendation till Förenade kungariket om att senast till räkenskapsåret 2016–2017 korrigera det alltför stora underskottet. I synnerhet rekommenderades Förenade kungariket att nå ett nominellt underskott på 4,1 % av BNP under 2015–2016 och på 2,7 % av BNP under 2016–2017, vilket förutsägs vara förenligt med en förbättring av det strukturella saldot med 0,5 % av BNP under 2015–2016 och med 1,1 % av BNP under 2016–2017, baserat på kommissionens uppdaterade vårprognos 2015.

| (8) | Den 16 november 2015 konstaterade kommissionen att Förenade kungariket hade vidtagit effektiva åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet senast räkenskapsåret 2016–2017, såsom rådet hade rekommenderat den 19 juni 2015. |
| --- | --- |

(8)

Den 16 november 2015 konstaterade kommissionen att Förenade kungariket hade vidtagit effektiva åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet senast räkenskapsåret 2016–2017, såsom rådet hade rekommenderat den 19 juni 2015.

| (9) | I enlighet med artikel 4 i protokoll (nr 12) om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördraget om Europeiska unionen och till EUF-fördraget, ska kommissionen tillhandahålla det underlag som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (5). |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 4 i protokoll (nr 12) om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördraget om Europeiska unionen och till EUF-fördraget, ska kommissionen tillhandahålla det underlag som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (5).

| (10) | Rådet fattar beslut om att upphäva beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott på grundval av inlämnade uppgifter. Dessutom ska ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas endast om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att vara större än fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (6). |
| --- | --- |

(10)

Rådet fattar beslut om att upphäva beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott på grundval av inlämnade uppgifter. Dessutom ska ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas endast om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att vara större än fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (6).

| (11) | På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) lämnade i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter konvergensprogrammet 2017, Förenade kungarikets anmälan i september 2017 och kommissionens höstprognos 2017, är det berättigat att dra följande slutsatser:






  — | Förenade kungariket har uppfyllt de rekommenderade underskottsmålen för den offentliga sektorn under de senaste åren. Efter en topp på 10 % av BNP 2009–2010 har det nominella offentliga underskottet följt en stadigt nedåtgående trend och minskat till 4 % 2015–2016 och 2,3 % 2016–2017, i linje med rådets rekommendation av den 19 juni 2015. Den finanspolitiska konsolidering som genomförts under perioden har i stor utsträckning varit inriktade på utgifter, och de totala utgifterna minskade från 42,9 % av BNP under 2009–2010 till 38 % av BNP 2016–2017. En ökning av den offentliga inkomstkvoten från 37,4 % av BNP 2009–2010 till 38,6 % av BNP 2016–2017 har också bidragit, om än i mindre utsträckning. |
| --- | --- | --- |

(11)

På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) lämnade i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter konvergensprogrammet 2017, Förenade kungarikets anmälan i september 2017 och kommissionens höstprognos 2017, är det berättigat att dra följande slutsatser:

—

Förenade kungariket har uppfyllt de rekommenderade underskottsmålen för den offentliga sektorn under de senaste åren. Efter en topp på 10 % av BNP 2009–2010 har det nominella offentliga underskottet följt en stadigt nedåtgående trend och minskat till 4 % 2015–2016 och 2,3 % 2016–2017, i linje med rådets rekommendation av den 19 juni 2015. Den finanspolitiska konsolidering som genomförts under perioden har i stor utsträckning varit inriktade på utgifter, och de totala utgifterna minskade från 42,9 % av BNP under 2009–2010 till 38 % av BNP 2016–2017. En ökning av den offentliga inkomstkvoten från 37,4 % av BNP 2009–2010 till 38,6 % av BNP 2016–2017 har också bidragit, om än i mindre utsträckning.

| — | Det konvergensprogram för 2016–2017 som lagts fram av Förenade kungariket den 27 april 2017 och som omfattar perioden 2016–2017 till 2021–2022 utgår från en ökning av underskottet i de offentliga finanserna till 2,8 % av BNP 2017–2018, följt av en minskning till 1,9 % av BNP 2018–2019. Denna prognos grundas på ett planerat underskott i den offentliga sektorns finanser på 2,7 % under perioden 2016–2017, enligt de uppgifter som de brittiska myndigheterna lämnade i mars 2017 som ett led i förfarandet vid alltför stora underskott. Eftersom inlämnandet av konvergensprogrammet har den brittiska statistikbyrån Office for National Statistics (ONS) reviderat sin uppskattning av det offentliga underskottet under 2016–2017 till 2,3 % av BNP. De brittiska myndigheterna har visserligen inte därefter offentliggjort en uppdaterad prognos för underskottet i de offentliga finanserna, men i kommissionens höstprognos 2017 utgår man från ett underskott på 2,5 % 2017–2018, 1,8 % 2018–2019, 1,3 % 2019–2020, med oförändrad politik. Underskottet förväntas således fortsätta att understiga fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden. |
| --- | --- |

—

Det konvergensprogram för 2016–2017 som lagts fram av Förenade kungariket den 27 april 2017 och som omfattar perioden 2016–2017 till 2021–2022 utgår från en ökning av underskottet i de offentliga finanserna till 2,8 % av BNP 2017–2018, följt av en minskning till 1,9 % av BNP 2018–2019. Denna prognos grundas på ett planerat underskott i den offentliga sektorns finanser på 2,7 % under perioden 2016–2017, enligt de uppgifter som de brittiska myndigheterna lämnade i mars 2017 som ett led i förfarandet vid alltför stora underskott. Eftersom inlämnandet av konvergensprogrammet har den brittiska statistikbyrån Office for National Statistics (ONS) reviderat sin uppskattning av det offentliga underskottet under 2016–2017 till 2,3 % av BNP. De brittiska myndigheterna har visserligen inte därefter offentliggjort en uppdaterad prognos för underskottet i de offentliga finanserna, men i kommissionens höstprognos 2017 utgår man från ett underskott på 2,5 % 2017–2018, 1,8 % 2018–2019, 1,3 % 2019–2020, med oförändrad politik. Underskottet förväntas således fortsätta att understiga fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden.

| — | I sin höstprognos 2017 bedömer kommissionen att det strukturella saldot, dvs. den offentliga sektorns budgetsaldo rensat för konjunktureffekter och ej inräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, kommer att ha förbättrats med 3,2 % av BNP mellan 2008 och–2009 och 2016–2017. |
| --- | --- |

—

I sin höstprognos 2017 bedömer kommissionen att det strukturella saldot, dvs. den offentliga sektorns budgetsaldo rensat för konjunktureffekter och ej inräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, kommer att ha förbättrats med 3,2 % av BNP mellan 2008 och–2009 och 2016–2017.

| — | Förenade kungarikets offentliga bruttoskuld i förhållande till BNP har ökat betydligt sedan rådet den 8 juli 2008 fastställde att det förelåg ett alltför stort underskott i Förenade kungariket. Den offentliga skuldkvoten har ökat från 41 % av BNP under 2007–2008 till 86,8 % under 2016–2017, vilket avspeglade högre nominella underskott i de offentliga finanserna liksom även interventioner inom finanssektorn under denna period. Enligt kommissionens höstprognos 2017 väntas skuldkvoten ha nått sin topp under 2016–2017 och sedan successivt minska till 82,9 % av BNP 2019–2020. |
| --- | --- |

—

Förenade kungarikets offentliga bruttoskuld i förhållande till BNP har ökat betydligt sedan rådet den 8 juli 2008 fastställde att det förelåg ett alltför stort underskott i Förenade kungariket. Den offentliga skuldkvoten har ökat från 41 % av BNP under 2007–2008 till 86,8 % under 2016–2017, vilket avspeglade högre nominella underskott i de offentliga finanserna liksom även interventioner inom finanssektorn under denna period. Enligt kommissionens höstprognos 2017 väntas skuldkvoten ha nått sin topp under 2016–2017 och sedan successivt minska till 82,9 % av BNP 2019–2020.

| (12) | I enlighet med artikel 126.12 i EUF-fördraget ska ett rådsbeslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artikel 126.12 i EUF-fördraget ska ett rådsbeslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

| (13) | Enligt rådets uppfattning har det alltför stora underskottet i Förenade kungariket korrigerats, och beslut 2008/713/EG bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(13)

Enligt rådets uppfattning har det alltför stora underskottet i Förenade kungariket korrigerats, och beslut 2008/713/EG bör därför upphävas.

| (14) | Från och med 2017–2018, som är räkenskapsåret efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas Förenade kungariket av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och bör närma sig det minsta medelfristiga budgetmålet i lämplig takt, inbegripet att utgiftsriktmärket iakttas, och uppfylla skuldkriteriet i enlighet med artikel 2.1a i förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(14)

Från och med 2017–2018, som är räkenskapsåret efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas Förenade kungariket av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och bör närma sig det minsta medelfristiga budgetmålet i lämplig takt, inbegripet att utgiftsriktmärket iakttas, och uppfylla skuldkriteriet i enlighet med artikel 2.1a i förordning (EG) nr 1467/97.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Förenade kungariket har korrigerats.

Artikel 2

Beslut 2008/713/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 5 december 2017.

På rådets vägnar

T. TÕNISTE

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2008/713/EG av den 24 juli 2008 om fastställande av att det föreligger ett alltför stort underskott i Förenade kungariket (EUT L 238, 5.9.2008, s. 5).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Rådets beslut 2009/409/EG av den 27 april 2009 om fastställande, i enlighet med artikel 104.8 i fördraget, av om Förenade kungariket har vidtagit effektiva åtgärder för att efterkomma rådets rekommendation av den 8 juli 2008 enligt artikel 104.7 (EUT L 132, 29.5.2009, s. 11).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2015/1098 av den 19 juni 2015 om fastställande av att Förenade kungariket inte har vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 2 december 2009 (EUT L 180, 8.7.2015, s. 1).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 145, 10.6.2009, s. 1).

5

(6)  I enlighet med Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning av den 3 september 2012 (”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes”). Mer information finns på: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

6

Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/9

---

BESLUT AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK (GUSP) 2017/2430

av den 8 december 2017

om utnämning av chefen för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/2/2017)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2005/889/Gusp (1) av den 25 november 2005 om inrättande av Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah), särskilt artikel 10.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 10.1 i gemensam åtgärd 2005/889/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att, i enlighet med artikel 38 i fördraget, fatta lämpliga beslut för utövandet av politisk kontroll och strategisk ledning av Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah), inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 10.1 i gemensam åtgärd 2005/889/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att, i enlighet med artikel 38 i fördraget, fatta lämpliga beslut för utövandet av politisk kontroll och strategisk ledning av Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah), inbegripet beslutet att utnämna en uppdragschef.

| (2) | Den 7 juli 2015 antog Kusp beslut EU BAM Rafah/1/2015 (2), om utnämning av Natalina CEA till uppdragschef för EU BAM Rafah från och med den 1 juli 2015 till och med den 30 juni 2016. |
| --- | --- |

(2)

Den 7 juli 2015 antog Kusp beslut EU BAM Rafah/1/2015 (2), om utnämning av Natalina CEA till uppdragschef för EU BAM Rafah från och med den 1 juli 2015 till och med den 30 juni 2016.

| (3) | Den 4 juli 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/1193 (3) om en förlängning av EU BAM Rafah till och med den 30 juni 2018. |
| --- | --- |

(3)

Den 4 juli 2017 antog rådet beslut (Gusp) 2017/1193 (3) om en förlängning av EU BAM Rafah till och med den 30 juni 2018.

| (4) | Den 11 juli 2017 antog Kusp beslut EU BAM Rafah/1/2017 (4) om förlängning av mandatet för Natalina CEA som uppdragschef för EU BAM Rafah för perioden till och med den 30 juni 2018. |
| --- | --- |

(4)

Den 11 juli 2017 antog Kusp beslut EU BAM Rafah/1/2017 (4) om förlängning av mandatet för Natalina CEA som uppdragschef för EU BAM Rafah för perioden till och med den 30 juni 2018.

| (5) | Den 1 december 2017 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Günther FREISLEBEN utnämns till uppdragschef för EU BAM Rafah i stället för Natalina CEA från och med den 4 december 2017 till och med den 30 juni 2018. |
| --- | --- |

(5)

Den 1 december 2017 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Günther FREISLEBEN utnämns till uppdragschef för EU BAM Rafah i stället för Natalina CEA från och med den 4 december 2017 till och med den 30 juni 2018.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Günther FREISLEBEN utnämns härmed till uppdragschef för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) för perioden 4 december 2017-30 juni 2018.

Artikel 2

Beslut EU BAM Rafah/1/2017 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 4 december 2017.

Utfärdat i Bryssel den 8 december 2017.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 327, 14.12.2005, s. 28.

1

(2)  Beslut (Gusp) 2015/1128 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 7 juli 2015 om utnämning av chefen för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2015) (EUT L 184, 11.7.2015, s. 16).

2

(3)  Rådets beslut (Gusp) 2017/1193 av den 4 juli 2017 om ändring av gemensam åtgärd 2005/889/Gusp om inrättande av Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EUT L 172, 5.7.2017, s. 12).

3

(4)  Beslut (Gusp) 2017/1280 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 11 juli 2017 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2017) (EUT L 184, 15.7.2017, s. 63).

4

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/11

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/2431

av den 11 december 2017

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan, om antagande av gemensamma kommitténs arbetsordning och om inrättande av två särskilda arbetsgrupper

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 37,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 207 och 209 jämförda med artikel 218.9,

med beaktande av förslaget från Europeiska kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), undertecknades den 18 februari 2017 och tillämpas provisoriskt i enlighet med artikel 59.2 och 59.3 i avtalet och artikel 3 i rådets beslut (EU) 2017/434 (2). |
| --- | --- |

(1)

Samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), undertecknades den 18 februari 2017 och tillämpas provisoriskt i enlighet med artikel 59.2 och 59.3 i avtalet och artikel 3 i rådets beslut (EU) 2017/434 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 49 i avtalet har en gemensam kommitté inrättats för att bland annat se till att avtalen fungerar och genomförs. För att bidra till ett effektivt genomförande av avtalet bör gemensamma kommittén anta sin egen arbetsordning. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 49 i avtalet har en gemensam kommitté inrättats för att bland annat se till att avtalen fungerar och genomförs. För att bidra till ett effektivt genomförande av avtalet bör gemensamma kommittén anta sin egen arbetsordning.

| (3) | Enligt artikel 49 i avtalet får gemensamma kommittén fatta beslut om att upprätta särskilda kommittéer eller arbetsgrupper som ska bistå den vid fullgörandet av dess uppgifter. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 49 i avtalet får gemensamma kommittén fatta beslut om att upprätta särskilda kommittéer eller arbetsgrupper som ska bistå den vid fullgörandet av dess uppgifter.

| (4) | Unionens ståndpunkt i gemensamma kommittén vad gäller antagandet av gemensamma kommitténs arbetsordning och inrättandet av särskilda arbetsgrupper bör därför grunda sig på det utkast till gemensamma kommitténs beslut som åtföljer det här beslutet. |
| --- | --- |

(4)

Unionens ståndpunkt i gemensamma kommittén vad gäller antagandet av gemensamma kommitténs arbetsordning och inrättandet av särskilda arbetsgrupper bör därför grunda sig på det utkast till gemensamma kommitténs beslut som åtföljer det här beslutet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättas genom artikel 49 i avtalet, om

| a) | antagandet av gemensamma kommitténs arbetsordning och |
| --- | --- |

a)

antagandet av gemensamma kommitténs arbetsordning och

| b) | inrättandet av två särskilda arbetsgrupper |
| --- | --- |

b)

inrättandet av två särskilda arbetsgrupper

ska grunda sig på det utkast till gemensamma kommitténs beslut som åtföljer det här beslutet.

2.   Unionens företrädare i gemensamma kommittén får godkänna mindre ändringar av utkasten till gemensamma kommitténs beslut utan hänskjutande tillbaka till rådet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 11 december 2017.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 67, 14.3.2017, s. 3.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2017/434 av den 13 februari 2017 om undertecknande, på unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan (EUT L 67, 14.3.2017, s. 1).

2

---

UTKAST

BESLUT nr 1/2017 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU–AFGHANISTAN

av den ...

om antagande av gemensamma kommitténs arbetsordning

GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU–AFGHANISTAN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan, särskilt artikel 49.5, och

av följande skäl:

| (1) | Samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan (1), (nedan kallat avtalet) undertecknades den 18 februari 2017 och tillämpas provisoriskt i enlighet med artikel 59.2 och 59.3 i avtalet och artikel 3 i rådets beslut (EU) 2017/434 (2). |
| --- | --- |

(1)

Samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan (1), (nedan kallat avtalet) undertecknades den 18 februari 2017 och tillämpas provisoriskt i enlighet med artikel 59.2 och 59.3 i avtalet och artikel 3 i rådets beslut (EU) 2017/434 (2).

| (2) | Gemensamma kommittén inrättades i enlighet med artikel 49 i avtalet. För att gemensamma kommittén ska kunna utföra sina uppgifter bör den anta sin arbetsordning. |
| --- | --- |

(2)

Gemensamma kommittén inrättades i enlighet med artikel 49 i avtalet. För att gemensamma kommittén ska kunna utföra sina uppgifter bör den anta sin arbetsordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Arbetsordningen för gemensamma kommittén, såsom den framgår av bilagan till detta beslut, antas härmed.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i ... den ...

För gemensamma kommittén EU–Afghanistan

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 67, 14.3.2017, s. 3.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2017/434 av den 13 februari 2017 om undertecknande, på unionens vägnar, och om provisorisk tillämpning av samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan (EUT L 67, 14.3.2017, s. 1).

2

BILAGA

Gemensamma kommitténs arbetsordning

Artikel 1

Sammansättning och ordförandeskap

1.   Gemensamma kommittén ska utföra de uppgifter som anges i artikel 49 i avtalet.

2.   Gemensamma kommittén ska bestå av företrädare för parterna på högsta möjliga nivå och ordförandeskapet ska innehas växelvis för ett kalenderår, av den part som är värd för mötet under kalenderåret i fråga.

3.   Ordförandeskapet i gemensamma kommittén ska innehas växelvis av finansministern för Islamiska republiken Afghanistan och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. De får delegera sin befogenhet att leda hela eller delar av möten i gemensamma kommittén till en högre tjänsteman.

Artikel 2

Möten

1.   Gemensamma kommittén ska sammanträda en gång om året. Kallelse till kommitténs möten ska utfärdas av ordföranden. Möten ska hållas växelvis i Bryssel och Kabul, på en dag som ska fastställas gemensamt. Extra sammanträden i gemensamma kommittén får hållas på begäran av någon av parterna om parterna är överens om det.

2.   Om parterna är överens om det, får kommitténs möten i undantagsfall hållas i form av tele- eller videokonferens.

Artikel 3

Deltagare

1.   Varje part ska underrätta ordföranden om sammansättningen av sin delegation, före varje möte i gemensamma kommittén.

2.   Ordföranden får i samförstånd med parterna bjuda in experter eller företrädare för andra organ till mötet som observatörer eller för att informera om särskilda ämnen.

Artikel 4

Offentliggörande

1.   Gemensamma kommitténs möten ska hållas bakom stängda dörrar, såvida inte ordföranden i samförstånd med parterna beslutar att mötet ska vara offentligt.

2.   Gemensamma kommittén får göra offentliga uttalanden, om det anses lämpligt.

Artikel 5

Sekretariat

En företrädare för Europeiska utrikestjänsten och en företrädare för Islamiska republiken Afghanistans regering ska gemensamt fungera som gemensamma kommitténs sekreterare. Alla meddelanden till och från ordföranden ska vidarebefordras till sekreterarna. Korrespondens till och från ordföranden ska vara i skriftlig form, även i form av e-post.

Artikel 6

Dagordning

1.   Ordföranden ska upprätta en preliminär dagordning för varje möte i gemensamma kommittén. Tillsammans med relevanta handlingar ska den översändas till parterna senast 15 kalenderdagar innan dagen för mötet.

2.   Vardera parten får begära att ordföranden för upp ett ärende på dagordningen.

3.   Dagordningen ska antas av gemensamma kommittén i början av varje möte. Andra punkter än de som är uppsatta på den preliminära dagordningen får, om parterna är överens om det, föras upp på dagordningen.

4.   Under särskilda omständigheter får ordföranden i samförstånd med parterna förkorta de tidsfrister som anges i punkt 1 med hänsyn till omständigheterna i ett enskilt fall.

Artikel 7

Protokoll

1.   Resultatet av mötet i gemensamma kommittén ska vara i form av ett godkänt protokoll.

2.   Ordföranden ska göra en sammanfattning av slutsatserna från varje möte i gemensamma kommittén. De båda sekreterarna ska gemensamt upprätta ett utkast till protokoll med utgångspunkt i dessa slutsatser, helst i slutet av mötet eller senast 30 kalenderdagar efter dagen för mötet.

3.   Parterna ska godkänna utkastet helst vid slutet av mötet eller senast inom 45 kalenderdagar efter dagen för mötet eller inom en tidsfrist som parterna har enats om. Så snart parterna godkänt utkastet till protokoll ska två originalexemplar undertecknas av ordföranden och sekreterarna. Varje part ska motta ett originalexemplar.

Artikel 8

Beslut och rekommendationer

1.   Gemensamma kommittén ska fatta beslut och utfärda rekommendationer i samförstånd mellan parterna.

2.   Gemensamma kommitténs beslut eller rekommendationer ska benämnas Beslut eller Rekommendation och följas av löpnummer, datum för antagandet och en beskrivning av ämnet. I varje beslut ska det anges när beslutet träder i kraft.

3.   Gemensamma kommittén får anta beslut eller rekommendationer genom ett skriftligt förfarande. I sådana fall ska parterna enas om en tidsfrist för förfarandets längd. Om ingen part har framfört invändningar mot det föreslagna beslutet eller rekommendationen vid utgången av denna tidsfrist, ska ordföranden förklara att beslutet eller rekommendationen antagits i samförstånd.

4.   De beslut och rekommendationer som antagits av gemensamma kommittén ska bestyrkas genom två autentiska exemplar som ska undertecknas av gemensamma kommitténs ordförande.

5.   Vardera parten får besluta att offentliggöra gemensamma kommitténs beslut och rekommendationer i sitt officiella kungörelseorgan.

Artikel 9

Utgifter

1.   Vardera parten ska stå för de utgifter den ådrar sig för deltagandet i gemensamma kommitténs möten, såväl för personal, resor och uppehälle som för post och telekommunikationer.

2.   Varje part ska svara för de utgifter som den ådrar sig i samband med tolkning vid möten och översättning.

3.   Den part som är värd för mötet ska stå för alla kostnader i samband med anordnande av möten och mångfaldigande av handlingar.

Artikel 10

Särskilda kommittéer och arbetsgrupper

1.   Gemensamma kommittén får upprätta särskilda kommittéer eller arbetsgrupper som ska bistå den i dess arbete.

2.   Gemensamma kommittén får besluta att upplösa befintliga särskilda kommittéer eller arbetsgrupper, fastställa eller ändra deras mandat.

3.   De särskilda kommittéerna eller arbetsgrupperna ska avlägga utförlig rapport om sin verksamhet till gemensamma kommittén efter vart och ett av sina möten och kommer att kunna lämna rekommendationer till gemensamma kommittén.

---

UTKAST

BESLUT nr 2/2017 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU–AFGHANISTAN

av den ...

om inrättande av två särskilda arbetsgrupper och antagandet av deras mandat

GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU–AFGHANISTAN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan, särskilt artikel 49.3 och artikel 10 i gemensamma kommitténs arbetsordning, och

av följande skäl:

| (1) | Samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan (1), (nedan kallat avtalet) undertecknades den 18 februari 2017 och tillämpas provisoriskt, i enlighet med artikel 59. |
| --- | --- |

(1)

Samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan (1), (nedan kallat avtalet) undertecknades den 18 februari 2017 och tillämpas provisoriskt, i enlighet med artikel 59.

| (2) | För att bidra till ett effektivt genomförande av avtalet bör avtalets institutionella ram fastställas. |
| --- | --- |

(2)

För att bidra till ett effektivt genomförande av avtalet bör avtalets institutionella ram fastställas.

| (3) | Enligt artikel 49.3 i avtalet och artikel 10 gemensamma kommitténs arbetsordning får gemensamma kommittén fatta beslut om att upprätta särskilda kommittéer och arbetsgrupper som ska bistå den vid fullgörandet av dess uppgifter. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 49.3 i avtalet och artikel 10 gemensamma kommitténs arbetsordning får gemensamma kommittén fatta beslut om att upprätta särskilda kommittéer och arbetsgrupper som ska bistå den vid fullgörandet av dess uppgifter.

| (4) | För att möjliggöra diskussioner på expertnivå om centrala frågor på de områden som omfattas av avtalet bör det inrättas särskilda arbetsgrupper. Parterna kan dessutom komma överens om att ändra förteckningen över särskilda kommittéer eller arbetsgrupper och/eller deras räckvidd. |
| --- | --- |

(4)

För att möjliggöra diskussioner på expertnivå om centrala frågor på de områden som omfattas av avtalet bör det inrättas särskilda arbetsgrupper. Parterna kan dessutom komma överens om att ändra förteckningen över särskilda kommittéer eller arbetsgrupper och/eller deras räckvidd.

| (5) | De särskilda arbetsgrupperna bör kunna inleda sitt arbete i rätt tid. |
| --- | --- |

(5)

De särskilda arbetsgrupperna bör kunna inleda sitt arbete i rätt tid.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed inrättas de i bilaga A förtecknade särskilda arbetsgrupperna. Mandaten för de särskilda arbetsgrupperna ska vara de som anges i bilaga B.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i ... den ...

För gemensamma kommittén EU–Afghanistan

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 67, 14.3.2017, s. 3.

1

BILAGA A

Gemensamma kommittén EU–Afghanistan

Särskilda arbetsgrupper

| 1. | Särskilda arbetsgruppen för mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och migration. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Särskilda arbetsgruppen för ekonomisk och social utveckling. |
| --- | --- |

2.

BILAGA B

Mandat för särskilda arbetsgrupper som inrättats genom samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan

Artikel 1

De särskilda arbetsgrupperna får vid sina möten behandla genomförandet av avtalet inom sina områden. De får även diskutera frågor eller specifika projekt med anknytning till det bilaterala samarbetet på det berörda området.

Artikel 2

De särskilda arbetsgrupperna ska arbeta under gemensamma kommitténs ledning. De ska rapportera och översända sina protokoll och slutsatser till gemensamma kommitténs ordförande inom 30 kalenderdagar efter varje möte.

Artikel 3

1.   De särskilda arbetsgrupperna ska bestå av företrädare för parterna.

2.   De särskilda arbetsgrupperna får bjuda in experter till sina möten och får ta emot upplysningar av dem om specifika punkter på dagordningen.

Artikel 4

Den part som innehar ordförandeskapet i gemensamma kommittén ska vara ordförande i de särskilda arbetsgrupperna.

Artikel 5

En företrädare för Europeiska unionen och en företrädare för den afghanska regeringen ska tillsammans fungera som de särskilda arbetsgruppernas sekreterare.

Artikel 6

1.   De särskilda arbetsgrupperna ska sammanträda när omständigheterna så kräver, på skriftlig begäran från någon av parterna, dock minst en gång om året. Varje möte ska hållas på en plats och vid en tidpunkt som de båda parterna kommer överens om.

2.   Sekreteraren för den part som mottar en begäran om möte i en specialiserad arbetsgrupp ska svara på denna inom 15 arbetsdagar efter mottagandet. I särskilt brådskande fall får särskilda arbetsgrupper sammankallas med kortare varsel, om båda parter är överens om detta.

3.   Kallelse till de särskilda arbetsgruppernas möten utfärdas gemensamt av de båda sekreterarna.

Artikel 7

1.   Vardera parten får begära att ordföranden för upp ett ärende på den särskilda arbetsgruppens dagordning. De punkter som parterna önskar få uppförda på dagordningen ska inlämnas till sekreterarna minst 15 arbetsdagar före mötet i den berörda specialiserade arbetsgruppen. Eventuella tillhörande underlag ska överlämnas till sekreterarna minst tio arbetsdagar före mötet.

2.   Sekreterarna ska tillkännage utkastet till dagordning senast fem arbetsdagar före mötet. I undantagsfall får punkter föras upp på dagordningen med kort varsel, om de båda parterna kommer överens om detta.

Artikel 8

1.   Sekretariatet ska sammanställa ett utkast till protokoll efter varje möte.

2.   Gemensamma kommitténs möten ska hållas bakom stängda dörrar, såvida inte ordföranden i samförstånd med parterna beslutar att mötet ska vara offentligt.

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/20

---

BESLUT (GUSP) 2017/2432 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 13 december 2017

om utnämning av EU-styrkans befälhavare för Europeiska unionens militära insats i södra centrala Medelhavsområdet (insatsen Eunavfor MED Sophia) och om upphävande av beslut (Gusp) 2017/1534 (Eunavfor MED/3/2017)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2015/778 av den 18 maj 2015 om Europeiska unionens militära insats i södra centrala Medelhavsområdet (insatsen Eunavfor MED Sophia) (1), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet bemyndigade enligt artikel 6.1 i beslut (Gusp) 2015/778 kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta beslut om utnämningen av EU-styrkans befälhavare för insatsen Eunavfor MED Sophia (nedan kallad EU-styrkans befälhavare). |
| --- | --- |

(1)

Rådet bemyndigade enligt artikel 6.1 i beslut (Gusp) 2015/778 kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta beslut om utnämningen av EU-styrkans befälhavare för insatsen Eunavfor MED Sophia (nedan kallad EU-styrkans befälhavare).

| (2) | Den 31 augusti 2017 antog Kusp beslut (Gusp) 2017/1534 (2) om utnämning av konteramiral Javier MORENO SUSANNA till EU-styrkans befälhavare. |
| --- | --- |

(2)

Den 31 augusti 2017 antog Kusp beslut (Gusp) 2017/1534 (2) om utnämning av konteramiral Javier MORENO SUSANNA till EU-styrkans befälhavare.

| (3) | EU:s insatschef har rekommenderat att konteramiral Alberto MAFFEIS ska efterträda konteramiral Javier MORENO SUSANNA, i egenskap av ny befälhavare för EU-styrkan, från och med den 14 december 2017. |
| --- | --- |

(3)

EU:s insatschef har rekommenderat att konteramiral Alberto MAFFEIS ska efterträda konteramiral Javier MORENO SUSANNA, i egenskap av ny befälhavare för EU-styrkan, från och med den 14 december 2017.

| (4) | Den 6 december 2017 ställde sig Europeiska unionens militära kommitté bakom denna rekommendation. |
| --- | --- |

(4)

Den 6 december 2017 ställde sig Europeiska unionens militära kommitté bakom denna rekommendation.

| (5) | Ett beslut om utnämning av konteramiral Alberto MAFFEIS bör fattas, och beslut (Gusp) 2017/1534 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(5)

Ett beslut om utnämning av konteramiral Alberto MAFFEIS bör fattas, och beslut (Gusp) 2017/1534 bör därför upphävas.

| (6) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Konteramiral Alberto MAFFEIS utnämns härmed till EU-styrkans befälhavare för Europeiska unionens militära insats i södra centrala Medelhavsområdet (insatsen Eunavfor MED Sophia) från och med den 14 december 2017.

Artikel 2

Beslut (Gusp) 2017/1534 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 14 december 2017.

Utfärdat i Bryssel den 13 december 2017.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 122, 19.5.2015, s. 31.

1

(2)  Beslut (Gusp) 2017/1534 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 31 augusti 2017 om utnämning av befälhavare för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i södra centrala Medelhavsområdet (insatsen Eunavfor MED Sophia) och om upphävande av beslut (Gusp) 2017/681 (Eunavfor MED/2/2017) (EUT L 233, 9.9.2017, s. 4).

2

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/21

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/2433

av den 18 december 2017

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den underkommitté för tullfrågor som inrättats genom associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan, vad gäller ersättandet av protokoll I till det avtalet om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete med ett nytt protokoll som hänvisar till den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), ingicks av unionen genom rådets beslut (EU) 2016/838 (2) och trädde i kraft den 1 juli 2016. |
| --- | --- |

(1)

Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), ingicks av unionen genom rådets beslut (EU) 2016/838 (2) och trädde i kraft den 1 juli 2016.

| (2) | Enligt artikel 38 i protokoll I till avtalet (nedan kallat protokoll I) får underkommittén för tullfrågor EU–Georgien som inrättats genom artikel 74.1 i avtalet (nedan kallad underkommittén för tullfrågor) besluta att ändra bestämmelserna i detta protokoll. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 38 i protokoll I till avtalet (nedan kallat protokoll I) får underkommittén för tullfrågor EU–Georgien som inrättats genom artikel 74.1 i avtalet (nedan kallad underkommittén för tullfrågor) besluta att ändra bestämmelserna i detta protokoll.

| (3) | Underkommittén för tullfrågor ska anta ett beslut om ersättande av protokoll I om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete med ett nytt protokoll som hänvisar till den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (3) (nedan kallad konventionen). |
| --- | --- |

(3)

Underkommittén för tullfrågor ska anta ett beslut om ersättande av protokoll I om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete med ett nytt protokoll som hänvisar till den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (3) (nedan kallad konventionen).

| (4) | I konventionen anges bestämmelser om ursprung för varor som är föremål för handel enligt relevanta avtal som ingåtts mellan de fördragsslutande parterna i konventionen. Konventionen trädde i kraft för unionen och Georgien den 1 maj 2012 respektive den 1 juli 2017. |
| --- | --- |

(4)

I konventionen anges bestämmelser om ursprung för varor som är föremål för handel enligt relevanta avtal som ingåtts mellan de fördragsslutande parterna i konventionen. Konventionen trädde i kraft för unionen och Georgien den 1 maj 2012 respektive den 1 juli 2017.

| (5) | I artikel 6 i konventionen anges att varje fördragsslutande part ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att konventionen faktiskt tillämpas. För detta ändamål bör protokoll I ersättas av ett nytt protokoll, som i fråga om ursprungsregler hänvisar till konventionen. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 6 i konventionen anges att varje fördragsslutande part ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att konventionen faktiskt tillämpas. För detta ändamål bör protokoll I ersättas av ett nytt protokoll, som i fråga om ursprungsregler hänvisar till konventionen.

| (6) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i underkommittén för tullfrågor EU–Georgien, eftersom beslutet kommer att vara bindande för unionen. |
| --- | --- |

(6)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i underkommittén för tullfrågor EU–Georgien, eftersom beslutet kommer att vara bindande för unionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i underkommittén för tullfrågor EU–Georgien som inrättats genom artikel 74.1 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan, ska grunda sig på det utkast till beslut av underkommittén för tullfrågor som åtföljer det här beslutet.

Mindre tekniska korrigeringar av underkommittén för tullfrågors utkast till beslut får godkännas av företrädare för unionen i underkommittén för tullfrågor utan att något nytt beslut behöver fattas av rådet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till kommissionen.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2017.

På rådets vägnar

K. SIMSON

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 261, 30.8.2014, s. 4.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2016/838 av den 23 maj 2016 om ingående på Europeiska unionens vägnar av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (EUT L 141, 28.5.2016, s. 26).

2

(3)  
  EUT L 54, 26.2.2013, s. 4.

3

---

UTKAST TILL

BESLUT nr .../2017 AV UNDERKOMMITTÉN FÖR TULLFRÅGOR EU–GEORGIEN

av den

om ersättande av protokoll I till associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan,om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete

UNDERKOMMITTÉN FÖR TULLFRÅGOR EU–GEORGIEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (1), särskilt artikel 23.2,

med beaktande av protokoll I till associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan, om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 23.2 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (nedan kallat avtalet), hänvisas till protokoll I till avtalet (nedan kallat protokoll I) när det gäller ursprungsregler. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 23.2 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (nedan kallat avtalet), hänvisas till protokoll I till avtalet (nedan kallat protokoll I) när det gäller ursprungsregler.

| (2) | Avtalet trädde i kraft den 1 juli 2016. |
| --- | --- |

(2)

Avtalet trädde i kraft den 1 juli 2016.

| (3) | Enligt artikel 38 i protokoll I får underkommittén för tullfrågor, som inrättats genom artikel 74.1 i avtalet, fatta beslut om ändring av bestämmelserna i protokoll I. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 38 i protokoll I får underkommittén för tullfrågor, som inrättats genom artikel 74.1 i avtalet, fatta beslut om ändring av bestämmelserna i protokoll I.

| (4) | Syftet med den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (2) (nedan kallad konventionen) är att de gällande protokollen om ursprungsregler mellan länderna i det Europa–Medelhavstäckande området ska ersättas med en enda rättsakt. |
| --- | --- |

(4)

Syftet med den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (2) (nedan kallad konventionen) är att de gällande protokollen om ursprungsregler mellan länderna i det Europa–Medelhavstäckande området ska ersättas med en enda rättsakt.

| (5) | Unionen undertecknade konventionen den 15 juni 2011. Genom sitt beslut nr 1/2016 (3) beslutade gemensamma kommittén, inrättad genom artikel 3.1 i konventionen, att Georgien skulle bjudas in att ansluta sig till konventionen. |
| --- | --- |

(5)

Unionen undertecknade konventionen den 15 juni 2011. Genom sitt beslut nr 1/2016 (3) beslutade gemensamma kommittén, inrättad genom artikel 3.1 i konventionen, att Georgien skulle bjudas in att ansluta sig till konventionen.

| (6) | Unionen och Georgien deponerade sina godtagandeinstrument hos depositarien för konventionen den 26 mars 2012 respektive den 17 maj 2017. Till följd av detta trädde konventionen i enlighet med artikel 10.3 i konventionen i kraft för unionen och Georgien den 1 maj 2012 respektive den 1 juli 2017. |
| --- | --- |

(6)

Unionen och Georgien deponerade sina godtagandeinstrument hos depositarien för konventionen den 26 mars 2012 respektive den 17 maj 2017. Till följd av detta trädde konventionen i enlighet med artikel 10.3 i konventionen i kraft för unionen och Georgien den 1 maj 2012 respektive den 1 juli 2017.

| (7) | Protokoll I bör därför ersättas med ett nytt protokoll som hänvisar till konventionen. |
| --- | --- |

(7)

Protokoll I bör därför ersättas med ett nytt protokoll som hänvisar till konventionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokoll I till associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan, om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete, ska ersättas med texten i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den ...

Utfärdat i

På underkommittén för tullfrågors vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 261, 30.8.2014, s. 4.

1

(2)  
  EUT L 54, 26.2.2013, s. 4.

2

(3)  Beslut nr 1/2016 av gemensamma kommittén för den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung av den 28 september 2016 om Georgiens ansökan om att bli fördragsslutande part i den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung [2016/2126] (EUT L 329, 3.12.2016, s. 118).

3

---

BILAGA

Protokoll I

om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete

Artikel 1

Tillämpliga ursprungsregler

1.   Vid genomförandet av detta avtal ska tillägg I till den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (1) (nedan kallad konventionen) och de relevanta bestämmelserna i tillägg II till konventionen gälla.

2.   Alla hänvisningar till ”relevant avtal” i tillägg I och i de relevanta bestämmelserna i tillägg II till konventionen ska anses som hänvisningar till detta avtal.

Artikel 2

Tvistlösning

1.   Om det i samband med kontrollförfaranden enligt artikel 32 i tillägg I till konventionen uppstår tvister som inte kan lösas mellan de tullmyndigheter som begärt en kontroll och de tullmyndigheter som ansvarar för att denna kontroll utförs, ska tvisterna hänskjutas till underkommittén för tullfrågor. Bestämmelserna om tvistlösningsmekanismen i kapitel 14 (Tvistlösning) i avdelning IV (Handel och handelsrelaterade frågor) i detta avtal ska inte gälla.

2.   Alla tvister mellan importören och importlandets tullmyndigheter ska lösas enligt lagstiftningen i importlandet.

Artikel 3

Ändring av protokollet

Underkommittén för tullfrågor får besluta att ändra bestämmelserna i detta protokoll.

Artikel 4

Utträde ur konventionen

1.   Om Europeiska unionen eller Georgien i enlighet med artikel 9 i konventionen skriftligen meddelar depositarien för konventionen sin avsikt att träda ut ur konventionen, ska unionen och Georgien omedelbart inleda förhandlingar om ursprungsregler för tillämpningen av detta avtal.

2.   De vid tidpunkten för utträdet tillämpliga ursprungsreglerna i tillägg I till konventionen och, när så är lämpligt, de relevanta bestämmelserna i tillägg II till konventionen ska fortsätta att gälla för detta avtal till dess att sådana nyframförhandlade ursprungsregler träder i kraft. Från och med tidpunkten för utträdet ska ursprungsreglerna i tillägg I till konventionen och de relevanta bestämmelserna i tillägg II till konventionen dock tolkas så att de medger bilateral kumulation enbart mellan unionen och Georgien.

Artikel 5

Övergångsbestämmelser – kumulation

Utan hinder av vad som sägs i artiklarna 16.5 och 21.3 i tillägg I till konventionen får ursprungsintyget när kumulation enbart involverar Eftastaterna, Färöarna, unionen, Turkiet, deltagarna i stabiliserings- och associeringsprocessen, Republiken Moldavien och Georgien utgöras av ett varucertifikat EUR.1 eller en ursprungsdeklaration.

---

(1)  
  EUT L 54, 26.2.2013, s. 4.

1

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/26

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/2434

av den 18 december 2017

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i det gemensamma råd som inrättats genom avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba, å andra sidan, vad gäller antagandet av ett beslut av gemensamma rådet om gemensamma rådets och gemensamma kommitténs arbetsordningar

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 37,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 207 och 209 jämförda med artikel 218.9,

med beaktande av förslaget från Europeiska kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), undertecknades i Bryssel den 12 december 2016 och har till vissa delar tillämpats provisoriskt från och med den 1 november 2017. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), undertecknades i Bryssel den 12 december 2016 och har till vissa delar tillämpats provisoriskt från och med den 1 november 2017.

| (2) | I enlighet med artiklarna 81 och 82 i avtalet inrättas ett gemensamt råd och en gemensam kommitté för att underlätta avtalets genomförande. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artiklarna 81 och 82 i avtalet inrättas ett gemensamt råd och en gemensam kommitté för att underlätta avtalets genomförande.

| (3) | Enligt artikel 81.4 i avtalet ska gemensamma rådet anta sin egen arbetsordning och i artikel 82.3 fastställs det att gemensamma rådet ska fastställa gemensamma kommitténs arbetsordning. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 81.4 i avtalet ska gemensamma rådet anta sin egen arbetsordning och i artikel 82.3 fastställs det att gemensamma rådet ska fastställa gemensamma kommitténs arbetsordning.

| (4) | Enligt artikel 81.3 och 81.5 består gemensamma rådet av företrädare för parterna på ministernivå och ordförandeskapet ska växelvis innehas av en företrädare för unionen och en för Kuba. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 81.3 och 81.5 består gemensamma rådet av företrädare för parterna på ministernivå och ordförandeskapet ska växelvis innehas av en företrädare för unionen och en för Kuba.

| (5) | Enligt artikel 82.1 och 82.5 i avtalet består gemensamma kommittén av företrädare för parterna på högre tjänstemannanivå och ordförandeskapet ska växelvis innehas av en företrädare för unionen och en för Kuba. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 82.1 och 82.5 i avtalet består gemensamma kommittén av företrädare för parterna på högre tjänstemannanivå och ordförandeskapet ska växelvis innehas av en företrädare för unionen och en för Kuba.

| (6) | För att säkerställa att avtalet genomförs på ett verkningsfullt sätt bör gemensamma rådets och gemensamma kommitténs arbetsordningar antas. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa att avtalet genomförs på ett verkningsfullt sätt bör gemensamma rådets och gemensamma kommitténs arbetsordningar antas.

| (7) | Unionens ståndpunkt i gemensamma rådet bör följaktligen grundas på det bifogade utkastet till beslut. |
| --- | --- |

(7)

Unionens ståndpunkt i gemensamma rådet bör följaktligen grundas på det bifogade utkastet till beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i det gemensamma råd som inrättats genom artikel 81 i avtalet ska baseras på det utkast till beslut av gemensamma rådet som åtföljer det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2017.

På rådets vägnar

K. SIMSON

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 337I, 13.12.2016, s. 3.

1

---

UTKAST TILL

BESLUT nr 1/... AV GEMENSAMMA RÅDET EU–KUBA

av den

om antagande av gemensamma rådets och gemensamma kommitténs arbetsordningar

GEMENSAMMA RÅDET EU–KUBA HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba, å andra sidan, (nedan kallat avtalet), särskilt artiklarna 81.4 och 82.3, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 86.3 i avtalet har delar av avtalet mellan unionen och Kuba tillämpats provisoriskt sedan den 1 november 2017. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 86.3 i avtalet har delar av avtalet mellan unionen och Kuba tillämpats provisoriskt sedan den 1 november 2017.

| (2) | Enligt artikel 81.4 i avtalet ska gemensamma rådet anta sin arbetsordning. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 81.4 i avtalet ska gemensamma rådet anta sin arbetsordning.

| (3) | Enligt artikel 82.1 i avtalet ska gemensamma rådet vid fullgörandet av sina uppgifter biträdas av en gemensam kommitté. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 82.1 i avtalet ska gemensamma rådet vid fullgörandet av sina uppgifter biträdas av en gemensam kommitté.

| (4) | Enligt artikel 82.3 i avtalet ska gemensamma rådet fastställa gemensamma kommitténs arbetsordning. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 82.3 i avtalet ska gemensamma rådet fastställa gemensamma kommitténs arbetsordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemensamma rådets och gemensamma kommitténs arbetsordningar, såsom fastställs i bilagorna 1 och 2, antas härmed.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i

För gemensamma rådet

Ordförande

BILAGA 1

Gemensamma rådets arbetsordning

Artikel 1

Allmänna bestämmelser

1.   Det gemensamma råd som inrättats i enlighet med artikel 81.1 i avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba, å andra sidan, (nedan kallat avtalet) ska fullgöra sina uppgifter i enlighet med artikel 81.2 i avtalet.

2.   I enlighet med artikel 81.3 i avtalet ska gemensamma rådet bestå av företrädare för parterna. Det ska sammanträda på ministernivå.

3.   I enlighet med artikel 81.6 i avtalet, och för att uppnå målen i avtalet, ska gemensamma rådet ha befogenhet att fatta beslut som är bindande för parterna. Gemensamma rådet ska vidta de åtgärder som krävs för att genomföra sina beslut och, om nödvändigt, ge särskilda organ som inrättats inom ramen för avtalet befogenhet att agera på dess vägnar. Gemensamma rådet får även utfärda rekommendationer. I enlighet med artikel 11 i denna arbetsordning ska det anta sina beslut och rekommendationer genom överenskommelse mellan parterna, efter det att deras respektive interna förfaranden har slutförts. Gemensamma rådet får delegera befogenheten att fatta beslut till gemensamma kommittén.

4.   Parterna i denna arbetsordning är de som anges i artikel 84 i avtalet.

Artikel 2

Ordförandeskap

Ordförandeskapet för gemensamma rådet ska växelvis, från ett möte till nästa, innehas av en företrädare för Europeiska unionen och en företrädare för Republiken Kuba. Ordförandeskapet för första gemensamma rådet ska innehas av en företrädare för Europeiska unionen.

Artikel 3

Möten

1.   Gemensamma rådet ska sammanträda med jämna mellanrum minst vartannat år och när omständigheterna så kräver, om parterna är överens om det. Såvida inte parterna kommer överens om något annat, ska gemensamma rådets möten hållas på den plats där Europeiska unionens råd vanligtvis sammanträder.

2.   Gemensamma rådets möten ska hållas på en dag som parterna kommer överens om.

3.   Gemensamma rådets möten ska sammankallas gemensamt av gemensamma rådets sekreterare enligt överenskommelse med gemensamma rådets ordförande senast 30 dagar före mötesdagen.

Artikel 4

Företrädare

1.   Gemensamma rådets ledamöter får låta sig företrädas om de är förhindrade att delta i ett möte. En ledamot som önskar låta sig företrädas ska före mötet skriftligen meddela ordföranden namnet på företrädaren.

2.   Den som företräder en ledamot av gemensamma rådet ska utöva alla rättigheter som den ledamoten har.

Artikel 5

Delegationer

Gemensamma rådets ledamöter får åtföljas av tjänstemän. Före varje möte ska ordföranden, via sekretariatet, underrättas om den planerade sammansättningen av vardera partens delegation.

Artikel 6

Sekretariat

En tjänsteman vid generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd och en tjänsteman från Kubas regering ska tillsammans fungera som gemensamma rådets sekreterare.

Artikel 7

Korrespondens

1.   Korrespondens adresserad till gemensamma rådet ska sändas till endera partens sekreterare, som ska informera den andra partens sekreterare.

2.   De två sekreterarna ska se till att korrespondensen vidarebefordras till ordföranden och i förekommande fall distribueras till gemensamma rådets ledamöter.

3.   Den korrespondens som distribueras i enlighet med punkt 2 ska på lämpligt sätt skickas till Europeiska kommissionens generalsekretariat, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas ständiga representationer vid Europeiska unionen, Kubas delegation vid Europeiska unionen och Republiken Kubas utrikesministerium.

4.   Meddelanden från gemensamma rådets ordförande ska skickas till mottagarna av de två sekreterarna på dennes vägnar. Dessa meddelanden ska i förekommande fall distribueras till gemensamma rådets ledamöter i enlighet med punkt 3.

Artikel 8

Konfidentialitet

1.   Om parterna inte beslutar annat ska gemensamma rådets möten inte vara offentliga.

2.   Om en part överlämnar information till gemensamma rådet som anges vara konfidentiell, ska den andra parten behandla informationen som sådan.

Artikel 9

Dagordning för mötena

1.   Ordföranden ska upprätta en preliminär dagordning för varje möte. Sekreterarna ska skicka dagordningen till de mottagare som anges i artikel 7 senast 15 kalenderdagar före mötet.

2.   Den preliminära dagordningen ska innehålla de punkter för vilka ordföranden har mottagit en begäran om upptagande på dagordningen senast 21 dagar före mötet. Dessa punkter ska åtföljas av relevant underlag som ska skickas till sekreterarna före det datum då dagordningen skickas ut.

3.   Gemensamma rådet ska godkänna dagordningen i början av varje möte. Andra punkter än de som tagits upp på den preliminära dagordningen får föras upp på dagordningen om parterna är överens om det.

4.   Ordföranden får, i samråd med parterna, förkorta tidsfristerna i punkterna 1 och 2 för att ta hänsyn till omständigheterna i enskilda fall.

5.   Gemensamma rådet får, efter överenskommelse mellan parterna, bjuda in oberoende experter på ett område att närvara vid mötena som observatörer för att lämna upplysningar i särskilda frågor. Parterna ska från fall till fall enas om på vilka villkor dessa experter får närvara vid mötena och säkerställa att de respekterar alla konfidentialitetskrav.

Artikel 10

Protokoll

1.   De båda sekreterarna ska gemensamt upprätta ett utkast till protokoll från varje möte.

2.   Såvida man inte kommer överens om något annat vid mötet ska protokollet för varje punkt på dagordningen innehålla uppgift om

| a) | de handlingar som förelagts gemensamma rådet, |
| --- | --- |

a)

de handlingar som förelagts gemensamma rådet,

| b) | de uttalanden som en ledamot av gemensamma rådet vill ta till protokollet, |
| --- | --- |

b)

de uttalanden som en ledamot av gemensamma rådet vill ta till protokollet,

| c) | de frågor parterna enats om, t.ex. antagna beslut, uttalanden man enats om och eventuella slutsatser. |
| --- | --- |

c)

de frågor parterna enats om, t.ex. antagna beslut, uttalanden man enats om och eventuella slutsatser.

3.   Utkastet till protokoll ska föreläggas gemensamma rådet för godkännande. Gemensamma rådet ska godkänna utkastet till protokoll vid nästa möte. Utkastet till protokoll kan också godkännas skriftligen av gemensamma rådet före nästa möte.

Artikel 11

Beslut och rekommendationer

1.   Gemensamma rådet ska fatta beslut och utfärda rekommendationer genom överenskommelse mellan parterna, efter det att deras respektive interna förfaranden har slutförts.

2.   Gemensamma rådet får också anta beslut eller utfärda rekommendationer genom skriftligt förfarande, om parterna är överens om det. För detta ändamål ska utkastet till förslag distribueras skriftligen av gemensamma rådets ordförande till ledamöterna i enlighet med artikel 7, varvid det ska anges en tidsfrist på minst 21 kalenderdagar inom vilken ledamöterna måste tillkännage alla reservationer eller ändringar de önskar göra. Ordföranden får, i samråd med parterna, förkorta den ovannämnda tidsfristen för att ta hänsyn till omständigheterna i enskilda fall.

3.   Gemensamma rådets akter ska benämnas beslut eller i tillämpliga fall rekommendation, följt av löpnummer, år för antagande och en beskrivning av ämnet. Gemensamma rådets beslut och rekommendationer ska undertecknas av ordföranden och ska distribueras till de mottagare som anges i artikel 7 i denna arbetsordning. Varje part får besluta om offentliggörande av gemensamma rådets beslut och rekommendationer i sin respektive officiella tidning.

4.   Varje beslut ska träda i kraft samma dag som det antas om inte annat anges i beslutet.

Artikel 12

Språk

1.   Gemensamma rådets officiella språk ska vara engelska och spanska.

2.   Om inget annat beslutas ska gemensamma rådet grunda sina överläggningar på handlingar som upprättats på dessa språk.

Artikel 13

Kostnader

1.   Parterna ska stå för sina respektive utgifter de ådrar sig för deltagandet i gemensamma rådets möten, såväl utgifter för personal, resor och uppehälle som för post och telekommunikationer.

2.   Europeiska unionen ska stå för utgifter som rör tolkning vid möten samt översättning och mångfaldigande av handlingar. Om Kuba kräver översättning eller tolkning till eller från andra språk än dem som anges i artikel 12 ska Kuba stå för de dithörande kostnaderna.

3.   Övriga kostnader för de praktiska arrangemangen i samband med mötena ska bäras av den part som är värd för mötet.

Artikel 14

Gemensamma kommittén

1.   I enlighet med artikel 82 i avtalet ska gemensamma rådet vid fullgörandet av sina uppgifter biträdas av gemensamma kommittén. Gemensamma kommittén ska bestå av företrädare för parterna, i princip på högre tjänstemannanivå.

2.   Gemensamma kommittén ska förbereda gemensamma rådets möten och överläggningar, verkställa gemensamma rådets beslut och allmänt säkerställa kontinuitet i förbindelserna samt att avtalet fungerar korrekt. Den ska behandla alla frågor som gemensamma rådet hänskjuter till den samt alla andra frågor som kan uppkomma under genomförandet av avtalet. Den ska lägga fram förslag eller utkast till beslut eller rekommendationer för godkännande av gemensamma rådet.

3.   Gemensamma kommittén ska fatta beslut och utfärda rekommendationer som den ges befogenhet för i avtalet. I enlighet med artikel 82.4 i avtalet får gemensamma rådet delegera beslutsrätt till gemensamma kommittén.

4.   När det i avtalet hänvisas till en skyldighet eller en möjlighet att hålla samråd, eller när parterna i samförstånd beslutar att samråda med varandra, får detta samråd äga rum i gemensamma kommittén, om inte annat föreskrivs i avtalet. Samrådet får fortsätta i gemensamma rådet om parterna är överens om det.

Artikel 15

Ändring av arbetsordningen

Denna arbetsordning kan ändras genom ett beslut av gemensamma rådet i enlighet med artikel 11.

BILAGA 2

Gemensamma kommitténs arbetsordning

Artikel 1

Allmänna bestämmelser

1.   Den gemensamma kommitté som inrättats i enlighet med artikel 82 i avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba, å andra sidan, (nedan kallat avtalet) ska biträda gemensamma rådet vid fullgörandet av dess uppgifter samt utföra de uppgifter som fastställs i detta avtal och som gemensamma rådet tilldelar den.

2.   Gemensamma kommittén ska förbereda gemensamma rådets möten och överläggningar, vid behov genomföra gemensamma rådets beslut och allmänt säkerställa kontinuitet i förbindelserna samt att avtalet fungerar korrekt. Den ska behandla alla frågor som gemensamma rådet hänskjuter till den samt alla andra frågor som kan uppkomma under det löpande genomförandet av avtalet. Den ska lägga fram förslag eller utkast till beslut eller rekommendationer för antagande av gemensamma rådet.

3.   Enligt artikel 82.1 i avtalet ska gemensamma kommittén bestå av företrädare för parterna på högre tjänstemannanivå, med beaktande av de särskilda frågor som ska behandlas.

4.   Parterna i denna arbetsordning är de som anges i artikel 84 i avtalet.

Artikel 2

Ordförandeskap

Ordförandeskapet för gemensamma kommittén ska växelvis, från ett möte till nästa, innehas av en företrädare för Europeiska unionen och en företrädare för Republiken Kuba. Den första parten som ska inneha ordförandeskapet är Republiken Kuba.

Artikel 3

Möten

1.   Om inte parterna kommer överens om annat ska gemensamma kommittén sammanträda regelbundet minst en gång om året. Särskilda möten i gemensamma kommittén får hållas på begäran av någon av parterna om parterna är överens om det.

2.   Varje möte ska sammankallas av ordföranden och hållas på en dag och plats som parterna kommer överens om. Kallelsen till mötet ska sändas ut av gemensamma kommitténs sekretariat senast 28 kalenderdagar före mötesdagen, om inte parterna kommer överens om något annat.

3.   När så är möjligt ska gemensamma kommitténs ordinarie möte sammankallas i god tid före gemensamma rådets ordinarie möte.

4.   Undantagsvis och om parterna är överens om det får gemensamma kommitténs möten hållas med hjälp av överenskomna tekniska hjälpmedel, exempelvis videokonferens.

Artikel 4

Delegationer

Före varje möte ska parterna, via sekretariatet, underrättas om den planerade sammansättningen av de delegationer som kommer att närvara från respektive sida.

Artikel 5

Sekretariat

En tjänsteman vid Europeiska unionen och en tjänsteman från Kubas regering ska gemensamt fungera som sekreterare för gemensamma kommittén och ska, om inte denna arbetsordning föreskriver något annat, gemensamt utföra sekreteraruppgifter i en anda av ömsesidigt förtroende och samarbete.

Artikel 6

Korrespondens

1.   Korrespondens adresserad till gemensamma kommittén ska sändas till endera partens sekreterare, som ska informera den andra partens sekreterare.

2.   Sekretariatet ska säkerställa att korrespondens adresserad till gemensamma kommittén vidarebefordras till ordföranden och, om så är lämpligt, distribueras i enlighet med artikel 7.

3.   Korrespondens från ordföranden ska sändas till parterna av sekretariatet på ordförandens vägnar. Sådan korrespondens ska i förekommande fall distribueras i enlighet med artikel 7.

Artikel 7

Handlingar

1.   Handlingar ska distribueras via sekreterarna.

2.   En part ska sända sina handlingar till sin sekreterare. Sekreteraren ska utan onödigt dröjsmål sända dessa handlingar till den andra partens sekreterare.

3.   Varje sekreterare ska distribuera handlingarna till de ansvariga företrädarna för dennes part och systematiskt sända en kopia till den andra partens sekreterare.

Artikel 8

Konfidentialitet

Om inget annat beslutas av parterna ska gemensamma kommitténs möten inte vara offentliga. Om en part överlämnar information till gemensamma kommittén som anges vara konfidentiell, ska den andra parten behandla informationen som sådan.

Artikel 9

Dagordning för mötena

1.   En preliminär dagordning för varje möte samt ett utkast till operativa slutsatser i enlighet med artikel 10 ska på grundval av förslag från parterna upprättas av gemensamma kommitténs sekretariat. Den preliminära dagordningen ska innehålla de punkter som parterna senast 21 kalenderdagar före mötet har begärt att sekretariatet ska föra upp på dagordningen, och som styrks av relevanta handlingar.

2.   Den preliminära dagordningen ska, tillsammans med relevanta handlingar, distribueras i enlighet med artikel 7 senast 15 kalenderdagar före mötet.

3.   Dagordningen ska antas av gemensamma kommittén i början av varje möte. Andra punkter än de som är uppsatta på den preliminära dagordningen får, om parterna är överens om det, föras upp på dagordningen.

4.   Ordföranden i gemensamma kommittén får, efter överenskommelse med den andra parten, då och då bjuda in oberoende experter på ett område till möten för att informera om särskilda ämnen. Parterna ska se till att dessa observatörer eller experter respekterar eventuella konfidentialitetskrav.

5.   Ordföranden för gemensamma kommitténs möte får, i samråd med parterna, förkorta tidsfristerna i punkterna 1 och 2 för att ta hänsyn till omständigheterna i enskilda fall.

Artikel 10

Protokoll och operativa slutsatser

1.   De båda sekreterarna ska gemensamt upprätta ett utkast till protokoll från varje möte.

2.   Protokollet ska som regel för varje punkt på dagordningen innehålla

| a) | en förteckning över deltagarna, en förteckning över åtföljande tjänstemän och en förteckning över observatörer eller experter som deltagit i mötet, |
| --- | --- |

a)

en förteckning över deltagarna, en förteckning över åtföljande tjänstemän och en förteckning över observatörer eller experter som deltagit i mötet,

| b) | de handlingar som lagts fram för gemensamma kommittén, |
| --- | --- |

b)

de handlingar som lagts fram för gemensamma kommittén,

| c) | de uttalanden som gemensamma kommittén önskat ta till protokollet, |
| --- | --- |

c)

de uttalanden som gemensamma kommittén önskat ta till protokollet,

| d) | operativa slutsatser från mötet. |
| --- | --- |

d)

operativa slutsatser från mötet.

3.   Utkastet till protokoll ska föreläggas gemensamma kommittén för godkännande. Gemensamma kommittén ska godkänna protokollet vid nästa möte eller skriftligen.

4.   Utkast till operativa slutsatser för varje möte ska upprättas av sekreteraren för den part som är ordförande och distribueras till parterna tillsammans med dagordningen, normalt sett senast 15 kalenderdagar innan mötet. Utkastet ska uppdateras under mötets gång så att gemensamma kommittén i slutet av mötet, såvida inte parterna har kommit överens om något annat, kan anta operativa slutsatser som återspeglar de uppföljningsåtgärder som parterna ska vidta. Så snart man enats om de operativa slutsatserna ska de bifogas protokollet, och genomförandet av slutsatserna ska ses över under ett kommande möte i gemensamma kommittén. Gemensamma kommittén ska i detta syfte anta en mall där varje åtgärdspunkt kan förbindas med en viss tidsfrist.

Artikel 11

Beslut och rekommendationer

1.   I de särskilda fall där gemensamma kommittén genom avtalet ges befogenhet att fatta beslut eller där gemensamma rådet har delegerat denna befogenhet till gemensamma kommittén ska gemensamma kommittén fatta beslut. Den ska också utfärda rekommendationer till gemensamma rådet. Beslut ska fattas och rekommendationer ska utfärdas genom överenskommelse mellan parterna, efter det att deras respektive interna förfaranden har slutförts. Besluten eller rekommendationerna ska undertecknas av ordföranden.

2.   Gemensamma kommittén får anta beslut eller utfärda rekommendationer genom skriftligt förfarande, om parterna är överens om detta. Det skriftliga förfarandet ska utgöras av en notväxling mellan de två sekreterarna, som ska handla i samförstånd med parterna. För detta ändamål ska förslaget distribueras i enlighet med artikel 7, varvid det ska anges en tidsfrist på minst 21 dagar inom vilken alla synpunkter eller ändringar måste tillkännages. Gemensamma kommitténs ordförande får, i samråd med parterna, förkorta denna tidsfrist för att ta hänsyn till särskilda omständigheter. När man enats om texten ska beslutet eller rekommendationen undertecknas av ordföranden.

3.   Gemensamma kommitténs akter ska benämnas beslut respektive rekommendation och därefter ska på lämpligt sätt ett löpnummer, år för antagande och en beskrivning av ämnet åtfölja. Varje beslut ska träda i kraft samma dag som det antas såvida inte något annat anges däri.

4.   Besluten och rekommendationerna ska distribueras till parterna.

5.   Varje part får besluta att om offentliggörande av gemensamma kommitténs beslut och rekommendationer i sin respektive officiella tidning.

Artikel 12

Rapporter

Gemensamma kommittén ska rapportera till gemensamma rådet om sin egen och underkommittéernas verksamhet vid varje ordinarie möte i gemensamma rådet.

Artikel 13

Språk

1.   Gemensamma kommitténs officiella språk ska vara gemensamma rådets officiella språk.

2.   Gemensamma kommitténs arbetsspråk ska vara engelska och spanska. Om inget annat beslutas ska gemensamma kommittén grunda sina överläggningar på handlingar som upprättats på båda dessa språk.

Artikel 14

Kostnader

1.   Parterna ska stå för sina respektive utgifter de ådrar sig för deltagandet i gemensamma kommitténs möten, såväl utgifter för personal, resor och uppehälle som för post och telekommunikationer.

2.   Kostnader i samband med anordnande av möten, mångfaldigande av handlingar och tolkning vid möten samt översättning av handlingar till eller från engelska och spanska ska bäras av den part som är värd för mötet. Tolkning och översättning till eller från övriga språk ska bekostas direkt av den part som begärt detta.

Artikel 15

Ändring av arbetsordningen

Denna arbetsordning kan ändras genom ett beslut av gemensamma rådet i enlighet med artikel 11 i gemensamma rådets arbetsordning.

Artikel 16

Underkommittéer

1.   I enlighet med artikel 83.1 i avtalet får gemensamma kommittén besluta om att inrätta en underkommitté på särskilda områden som är nödvändiga för avtalets genomförande för att låta sig biträdas vid fullgörandet av sina uppgifter. Gemensamma kommittén får besluta att upplösa en sådan underkommitté samt fastställa eller ändra dess arbetsordning. Om inte annat beslutats ska dessa underkommittéer arbeta under gemensamma kommitténs överinseende och rapportera till den efter varje möte.

2.   Om inte annat föreskrivs i avtalet eller beslutas i gemensamma rådet ska denna arbetsordning i tillämpliga delar även gälla alla underkommittéer som inrättas genom avtalet eller i enlighet med punkt 1.

3.   Underkommittéernas möten kan hållas när behov uppstår – personligen, antingen i Bryssel eller i Kuba, eller t.ex. genom videokonferens. Underkommittéerna ska utgöra en plattform för övervakning av framstegen i fråga om tillnärmning på olika områden, för diskussion av vissa frågor och utmaningar som uppstår under denna process och för utarbetande av rekommendationer och operativa slutsatser.

4.   Gemensamma kommitténs sekretariat ska få en kopia av all relevant korrespondens, alla handlingar och alla meddelanden som rör underkommitténs verksamhet.

5.   Såvida inte parterna kommit överens om något annat inom gemensamma rådet ska underkommittéerna endast ha befogenhet att utfärda rekommendationer till gemensamma kommittén.

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/36

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/2435

av den 18 december 2017

om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Malta

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den maltesiska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. Den 11 juli 2017 ersattes Marc SANT av Mario FAVA som ledamot genom rådets beslut (EU) 2017/1337 (4). |
| --- | --- |

(1)

Den 26 januari 2015, 5 februari 2015 och 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. Den 11 juli 2017 ersattes Marc SANT av Mario FAVA som ledamot genom rådets beslut (EU) 2017/1337 (4).

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att det mandat på grundval av vilket Mario FAVA (Councillor, Swieqi, Local Council) föreslogs har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att det mandat på grundval av vilket Mario FAVA (Councillor, Swieqi, Local Council) föreslogs har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till ledamot i Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2020,

| — | Mario FAVA, Councillor, Fgura, Local Council (ändrat mandat). |
| --- | --- |

—

Mario FAVA, Councillor, Fgura, Local Council (ändrat mandat).

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2017.

På rådets vägnar

K. SIMSON

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/116 av den 26 januari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/190 av den 5 februari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2015/994 av den 23 juni 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2017/1337 av den 11 juli 2017 om utnämning av en ledamot och en suppleant i Regionkommittén på förslag av Malta (EUT L 185, 18.7.2017, s. 48).

4

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/37

---

RÅDETS BESLUT (EU, Euratom) 2017/2436

av den 18 december 2017

om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Republiken Italien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 302,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av den italienska regeringens förslag, och

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 september 2015 och den 1 oktober 2015 antog rådet besluten (EU, Euratom) 2015/1600 (1) och (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 september 2015 och den 1 oktober 2015 antog rådet besluten (EU, Euratom) 2015/1600 (1) och (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020.

| (2) | En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Giancarlo DURANTE har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Giancarlo DURANTE har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Giovanni SABATINI, Direttore Generale dell'ABI (Associazione Bancaria Italiana), utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2020.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2017.

På rådets vägnar

K. SIMSON

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2015/1600 av den 18 september 2015 om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020 (EUT L 248, 24.9.2015, s. 53).

1

(2)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2015/1790 av den 1 oktober 2015 om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020 (EUT L 260, 7.10.2015, s. 23).

2

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/38

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/2437

av den 18 december 2017

om förlängning av mandattiden för gemensamma resolutionsnämndens ordförande

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (1), särskilt artikel 56.6,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 806/2014 trädde i kraft den 19 augusti 2014. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 806/2014 trädde i kraft den 19 augusti 2014.

| (2) | Den 19 december 2014 antog rådet genomförandebeslut 2014/943/EU (2), i enlighet med artikel 56.6 i förordning (EU) nr 806/2014, om utnämning av den första ordföranden, vice ordföranden och fyra ytterligare heltidssysselsatta ledamöter i gemensamma resolutionsnämnden. |
| --- | --- |

(2)

Den 19 december 2014 antog rådet genomförandebeslut 2014/943/EU (2), i enlighet med artikel 56.6 i förordning (EU) nr 806/2014, om utnämning av den första ordföranden, vice ordföranden och fyra ytterligare heltidssysselsatta ledamöter i gemensamma resolutionsnämnden.

| (3) | I enlighet med artikel 56.7 i förordning (EU) nr 806/2014 ska mandattiden för den första ordföranden i gemensamma resolutionsnämnden som utses efter ikraftträdandet av den förordningen vara tre år, med möjlighet till förlängning en gång för en period av fem år. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 56.7 i förordning (EU) nr 806/2014 ska mandattiden för den första ordföranden i gemensamma resolutionsnämnden som utses efter ikraftträdandet av den förordningen vara tre år, med möjlighet till förlängning en gång för en period av fem år.

| (4) | Den 29 november 2017 förelade kommissionen Europaparlamentet ett förslag om förlängning av mandattiden för Elke KÖNIG, den första ordföranden i gemensamma resolutionsnämnden, för en period på fem år från och med den 23 december 2017. Europaparlamentet godkände detta förslag den 12 december 2017. |
| --- | --- |

(4)

Den 29 november 2017 förelade kommissionen Europaparlamentet ett förslag om förlängning av mandattiden för Elke KÖNIG, den första ordföranden i gemensamma resolutionsnämnden, för en period på fem år från och med den 23 december 2017. Europaparlamentet godkände detta förslag den 12 december 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mandattiden för Elke KÖNIG, ordförande i gemensamma resolutionsnämnden, förlängs härmed med fem år från och med den 23 december 2017.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2017.

På rådets vägnar

K. SIMSON

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 225, 30.7.2014, s. 1.

1

(2)  Rådets genomförandebeslut 2014/943/EU av den 19 december 2014 om utnämning av ordförande, vice ordförande och ytterligare heltidssysselsatta ledamöter i den gemensamma resolutionsfonden (EUT L 367, 23.12.2014, s. 97).

2

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/39

---

BESLUT (GUSP) 2017/2438 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 19 december 2017

om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2017)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2010/452/Gusp av den 12 augusti 2010 om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia (1), särskilt artikel 10.1, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med beslut 2010/452/Gusp bemyndigas kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att i enlighet med artikel 38 i fördraget fatta lämpliga beslut i syfte att utöva politisk kontroll och strategisk ledning över Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia), inbegripet beslut om utnämning av en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med beslut 2010/452/Gusp bemyndigas kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att i enlighet med artikel 38 i fördraget fatta lämpliga beslut i syfte att utöva politisk kontroll och strategisk ledning över Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien (EUMM Georgia), inbegripet beslut om utnämning av en uppdragschef.

| (2) | Genom rådets beslut (Gusp) 2016/2238 (2) förlängdes EUMM Georgias mandat till och med den 14 december 2018. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets beslut (Gusp) 2016/2238 (2) förlängdes EUMM Georgias mandat till och med den 14 december 2018.

| (3) | Den 15 december 2017 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Erik HØEG skulle utnämnas till uppdragschef för EUMM Georgia från och med den 15 december 2017 till och med den 14 december 2018. |
| --- | --- |

(3)

Den 15 december 2017 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Erik HØEG skulle utnämnas till uppdragschef för EUMM Georgia från och med den 15 december 2017 till och med den 14 december 2018.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Erik HØEG utnämns härmed till uppdragschef för EUMM Georgia för perioden 15 december 2017-14 december 2018.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 15 december 2017.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2017.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 213, 13.8.2010, s. 43.

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2016/2238 av den 12 december 2016 om ändring av beslut 2010/452/Gusp om Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien, EUMM Georgia (EUT L 337, 13.12.2016, s. 15).

2

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/40

---

BESLUT (GUSP) 2017/2439 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 19 december 2017

om utnämning av EU-uppdragets styrkechef för Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUTM RCA/4/2017)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2016/610 av den 19 april 2016 om Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (1), särskilt artikel 5, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut (Gusp) 2016/610 bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att, i enlighet med artikel 38 i fördraget om Europeiska unionen, fatta lämpliga beslut om den politiska kontrollen och den strategiska ledningen av EUTM RCA, inbegripet besluten om utnämning av EU-uppdragets efterföljande styrkechefer. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut (Gusp) 2016/610 bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att, i enlighet med artikel 38 i fördraget om Europeiska unionen, fatta lämpliga beslut om den politiska kontrollen och den strategiska ledningen av EUTM RCA, inbegripet besluten om utnämning av EU-uppdragets efterföljande styrkechefer.

| (2) | Den 26 juni 2017 antog Kusp beslut (Gusp) 2017/1177 (2) varigenom brigadgeneral Fernando GARCÍA BLÁZQUEZ utnämndes till EU-uppdragets styrkechef för EUTM RCA. |
| --- | --- |

(2)

Den 26 juni 2017 antog Kusp beslut (Gusp) 2017/1177 (2) varigenom brigadgeneral Fernando GARCÍA BLÁZQUEZ utnämndes till EU-uppdragets styrkechef för EUTM RCA.

| (3) | Den 20 november 2017 rekommenderade Europeiska unionens militära kommitté att nomineringen av brigadgeneral Hermínio TEODORO MAIO till EU-uppdragets styrkechef för EUTM RCA som efterträdare till brigadgeneral Fernando GARCÍA BLÁZQUEZ från och med den 11 januari 2018 skulle godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Den 20 november 2017 rekommenderade Europeiska unionens militära kommitté att nomineringen av brigadgeneral Hermínio TEODORO MAIO till EU-uppdragets styrkechef för EUTM RCA som efterträdare till brigadgeneral Fernando GARCÍA BLÁZQUEZ från och med den 11 januari 2018 skulle godkännas.

| (4) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Brigadgeneral Hermínio TEODORO MAIO utnämns härmed till EU-uppdragets styrkechef för Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) från och med den 11 januari 2018.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2017.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 104, 20.4.2016, s. 21.

1

(2)  Beslut (Gusp) 2017/1177 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 26 juni 2017 om utnämning av EU-uppdragets styrkechef för Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUTM RCA/2/2017) (EUT L 170, 1.7.2017, s. 96).

2

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/41

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/2440

av den 18 december 2017

om ändring av genomförandebeslut 2014/190/EU vad gäller den årliga fördelningen per medlemsstat av medlen från den särskilda tilldelningen för sysselsättningsinitiativet för unga samt en förteckning över stödberättigade regioner

[delgivet med nr C(2017) 8300]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1), särskilt artikel 91.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/190/EU (2) fastställs bland annat den årliga fördelningen per medlemsstat av medel från det särskilda anslaget för sysselsättningsinitiativet för unga samt förteckning över stödberättigade regioner enligt artikel 91.2 i förordning (EU) nr 1303/2013. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/190/EU (2) fastställs bland annat den årliga fördelningen per medlemsstat av medel från det särskilda anslaget för sysselsättningsinitiativet för unga samt förteckning över stödberättigade regioner enligt artikel 91.2 i förordning (EU) nr 1303/2013.

| (2) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2305 (3) om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 har det särskilda anslaget för sysselsättningsinitiativet för unga höjts. |
| --- | --- |

(2)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2305 (3) om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 har det särskilda anslaget för sysselsättningsinitiativet för unga höjts.

| (3) | Vilka områden som har rätt till stöd från sysselsättningsinitiativet för unga 2017–2020 fastställs i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 (4), dock med hänsyn till de senaste tillgängliga årsuppgifterna om ungdomsarbetslöshet. Enligt artikel 65.2 i förordning (EU) nr 1303/2013 är utgifter inom sysselsättningsinitiativet för unga berättigat till bidrag fram till och med den 31 december 2023 både för regioner som redan är förtecknade i bilaga IV till genomförandebeslut 2014/190/EU och för de regioner som är berättigade till bidrag från sysselsättningsinitiativet för unga under 2017–2020. Den nuvarande förteckningen bör därför fortsätta att gälla. Av tydlighets- och öppenhetsskäl bör därför bilaga IV till genomförandebeslut 2014/190/EU omfatta båda förteckningarna och ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Vilka områden som har rätt till stöd från sysselsättningsinitiativet för unga 2017–2020 fastställs i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 (4), dock med hänsyn till de senaste tillgängliga årsuppgifterna om ungdomsarbetslöshet. Enligt artikel 65.2 i förordning (EU) nr 1303/2013 är utgifter inom sysselsättningsinitiativet för unga berättigat till bidrag fram till och med den 31 december 2023 både för regioner som redan är förtecknade i bilaga IV till genomförandebeslut 2014/190/EU och för de regioner som är berättigade till bidrag från sysselsättningsinitiativet för unga under 2017–2020. Den nuvarande förteckningen bör därför fortsätta att gälla. Av tydlighets- och öppenhetsskäl bör därför bilaga IV till genomförandebeslut 2014/190/EU omfatta båda förteckningarna och ändras i enlighet med detta.

| (4) | Enligt bilaga VIII till förordning (EU) nr 1303/2013 bör fördelningen av ytterligare medel per medlemsstat följa samma steg som tillämpas för den ursprungliga tilldelningen. Den årliga fördelningen av medel från det särskilda anslaget för sysselsättningsinitiativet för unga som anges i 2011 års priser i bilaga III till genomförandebeslut 2014/190/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Enligt bilaga VIII till förordning (EU) nr 1303/2013 bör fördelningen av ytterligare medel per medlemsstat följa samma steg som tillämpas för den ursprungliga tilldelningen. Den årliga fördelningen av medel från det särskilda anslaget för sysselsättningsinitiativet för unga som anges i 2011 års priser i bilaga III till genomförandebeslut 2014/190/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | För att ge medlemsstaterna möjlighet att planera bör de särskilda årliga fördelningarna även lämnas i löpande priser för att återspegla indexregleringen med 2 % per år i enlighet med artikel 91.1 i förordning (EU) nr 1303/2013. Bilagan X till genomförandebeslut 2014/190/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

För att ge medlemsstaterna möjlighet att planera bör de särskilda årliga fördelningarna även lämnas i löpande priser för att återspegla indexregleringen med 2 % per år i enlighet med artikel 91.1 i förordning (EU) nr 1303/2013. Bilagan X till genomförandebeslut 2014/190/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Genomförandebeslut 2014/190/EU bör därför ändras. |
| --- | --- |

(6)

Genomförandebeslut 2014/190/EU bör därför ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut 2014/190/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilagorna III och IV ska ersättas med texten i bilaga I till det här beslutet. |
| --- | --- |

1.

Bilagorna III och IV ska ersättas med texten i bilaga I till det här beslutet.

| 2. | Bilaga X ska ersättas med texten i bilaga II till det här beslutet. |
| --- | --- |

2.

Bilaga X ska ersättas med texten i bilaga II till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2017.

På kommissionens vägnar

Corina CREȚU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/190/EU av den 3 april 2014 om fastställande av den årliga fördelningen per medlemsstat av de samlade medlen för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning och målet Europeiskt territoriellt samarbete, av den årliga fördelningen per medlemsstat av medel från det särskilda anslaget för sysselsättningsinitiativet för unga, med en förteckning över stödberättigade regioner, samt av de belopp som ska överföras från Sammanhållningsfondens och strukturfondernas anslag för varje medlemsstat till Fonden för ett sammanlänkat Europa och till bistånd till dem som har det sämst ställt under perioden 2014–2020 (EUT L 104, 8.4.2014, s. 13).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2305 av den 12 december 2017 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller ändringar av medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt medlen för målet Investering för tillväxt och sysselsättning och målet Europeiskt territoriellt samarbete (EUT L 335, 15.12.2017, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 470).

4

---

BILAGA I

”BILAGA III

SYSSELSÄTTNINGSINITIATIVET FÖR UNGA – ÅRLIG FÖRDELNING AV DET SÄRSKILDA ANSLAGET

| Euro, 2011 års priser |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Totalt |
| BE | 22 464 896 | 17 179 038 | — | 7 569 546 | 3 463 191 | 3 395 285 | 3 328 711 | 57 400 667 |
| BG | 29 216 622 | 22 342 123 | — | — | — | — | — | 51 558 745 |
| CZ | — | 12 564 283 | — | — | — | — | — | 12 564 283 |
| DK | — | — | — | — | — | — | — | — |
| DE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| EE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| IE | 36 075 815 | 27 587 388 | — | — | — | — | — | 63 663 203 |
| EL | 90 800 184 | 69 435 434 | — | 29 193 451 | 13 356 481 | 13 094 589 | 12 837 832 | 228 717 971 |
| ES | 499 481 827 | 381 956 689 | — | 154 715 855 | 70 785 031 | 69 397 090 | 68 036 362 | 1 244 372 854 |
| FR | 164 197 762 | 125 562 994 | — | 59 683 863 | 27 306 342 | 26 770 924 | 26 246 004 | 429 767 889 |
| HR | 35 033 821 | 26 790 569 | — | 12 993 208 | 5 944 604 | 5 828 044 | 5 713 768 | 92 304 014 |
| IT | 300 437 373 | 229 746 226 | — | 126 913 692 | 58 065 088 | 56 926 557 | 55 810 350 | 827 899 286 |
| CY | 6 126 207 | 4 684 747 | — | 2 428 857 | 1 111 242 | 1 089 453 | 1 068 091 | 16 508 597 |
| LV | 15 358 075 | 11 744 410 | — | — | — | — | — | 27 102 485 |
| LT | 16 825 553 | 12 866 600 | — | — | — | — | — | 29 692 153 |
| LU | — | — | — | — | — | — | — | — |
| HU | 26 345 509 | 20 146 566 | — | — | — | — | — | 46 492 075 |
| MT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NL | — | — | — | — | — | — | — | — |
| AT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| PL | 133 639 212 | 102 194 692 | — | 6 060 353 | 2 772 711 | 2 718 344 | 2 665 043 | 250 050 355 |
| PT | 85 111 913 | 65 085 581 | — | 23 156 678 | 10 594 559 | 10 386 822 | 10 183 159 | 204 518 712 |
| RO | 56 112 815 | 42 909 800 | — | 16 695 447 | 7 638 440 | 7 488 666 | 7 341 830 | 138 186 998 |
| SI | 4 876 537 | 3 729 117 | — | — | — | — | — | 8 605 654 |
| SK | 38 209 190 | 29 218 793 | — | 4 574 741 | 2 093 019 | 2 051 979 | 2 011 745 | 78 159 467 |
| FI | — | — | — | — | — | — | — | — |
| SE | 23 379 703 | 17 878 597 | — | — | — | — | — | 41 258 300 |
| UK | 24 516 103 | 166 367 414 | — | — | — | — | — | 190 883 517 |
| EU 28 | 1 608 209 117 | 1 389 991 061 | — | 443 985 691 | 203 130 708 | 199 147 753 | 195 242 895 | 4 039 707 225 |

Euro, 2011 års priser

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Totalt

BE

22 464 896

17 179 038

—

7 569 546

3 463 191

3 395 285

3 328 711

57 400 667

BG

29 216 622

22 342 123

—

—

—

—

—

51 558 745

CZ

—

12 564 283

—

—

—

—

—

12 564 283

DK

—

—

—

—

—

—

—

—

DE

—

—

—

—

—

—

—

—

EE

—

—

—

—

—

—

—

—

IE

36 075 815

27 587 388

—

—

—

—

—

63 663 203

EL

90 800 184

69 435 434

—

29 193 451

13 356 481

13 094 589

12 837 832

228 717 971

ES

499 481 827

381 956 689

—

154 715 855

70 785 031

69 397 090

68 036 362

1 244 372 854

FR

164 197 762

125 562 994

—

59 683 863

27 306 342

26 770 924

26 246 004

429 767 889

HR

35 033 821

26 790 569

—

12 993 208

5 944 604

5 828 044

5 713 768

92 304 014

IT

300 437 373

229 746 226

—

126 913 692

58 065 088

56 926 557

55 810 350

827 899 286

CY

6 126 207

4 684 747

—

2 428 857

1 111 242

1 089 453

1 068 091

16 508 597

LV

15 358 075

11 744 410

—

—

—

—

—

27 102 485

LT

16 825 553

12 866 600

—

—

—

—

—

29 692 153

LU

—

—

—

—

—

—

—

—

HU

26 345 509

20 146 566

—

—

—

—

—

46 492 075

MT

—

—

—

—

—

—

—

—

NL

—

—

—

—

—

—

—

—

AT

—

—

—

—

—

—

—

—

PL

133 639 212

102 194 692

—

6 060 353

2 772 711

2 718 344

2 665 043

250 050 355

PT

85 111 913

65 085 581

—

23 156 678

10 594 559

10 386 822

10 183 159

204 518 712

RO

56 112 815

42 909 800

—

16 695 447

7 638 440

7 488 666

7 341 830

138 186 998

SI

4 876 537

3 729 117

—

—

—

—

—

8 605 654

SK

38 209 190

29 218 793

—

4 574 741

2 093 019

2 051 979

2 011 745

78 159 467

FI

—

—

—

—

—

—

—

—

SE

23 379 703

17 878 597

—

—

—

—

—

41 258 300

UK

24 516 103

166 367 414

—

—

—

—

—

190 883 517

EU 28

1 608 209 117

1 389 991 061

—

443 985 691

203 130 708

199 147 753

195 242 895

4 039 707 225

”BILAGA IV

SYSSELSÄTTNINGSINITIATIVET FÖR UNGA – FÖRTECKNING ÖVER STÖDBERÄTTIGADE REGIONER

FÖRTECKNING ÖVER STÖDBERÄTTIGADE REGIONER PÅ GRUNDVAL AV UPPGIFTERNA OM UNGDOMSARBETSLÖSHETEN 2012

| BE10 Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| --- |

BE10 Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

| BE32 Prov. Hainaut |
| --- |

BE32 Prov. Hainaut

| BE33 Prov. Liège |
| --- |

BE33 Prov. Liège

| BG31 Severozapaden |
| --- |

BG31 Severozapaden

| BG32 Severen tsentralen |
| --- |

BG32 Severen tsentralen

| BG33 Severoiztochen |
| --- |

BG33 Severoiztochen

| BG34 Yugoiztochen |
| --- |

BG34 Yugoiztochen

| BG42 Yuzhen tsentralen |
| --- |

BG42 Yuzhen tsentralen

| CZ04 Severozápad |
| --- |

CZ04 Severozápad

| IE01 Border, Midland and Western |
| --- |

IE01 Border, Midland and Western

| IE02 Southern and Eastern |
| --- |

IE02 Southern and Eastern

| EL11 Anatoliki Makedonia, Thraki |
| --- |

EL11 Anatoliki Makedonia, Thraki

| EL12 Kentriki Makedonia |
| --- |

EL12 Kentriki Makedonia

| EL13 Dytiki Makedonia |
| --- |

EL13 Dytiki Makedonia

| EL14 Thessalia |
| --- |

EL14 Thessalia

| EL21 Ipeiros |
| --- |

EL21 Ipeiros

| EL23 Dytiki Ellada |
| --- |

EL23 Dytiki Ellada

| EL24 Sterea Ellada |
| --- |

EL24 Sterea Ellada

| EL25 Peloponnisos |
| --- |

EL25 Peloponnisos

| EL30 Attiki |
| --- |

EL30 Attiki

| EL41 Voreio Aigaio |
| --- |

EL41 Voreio Aigaio

| EL42 Notio Aigaio |
| --- |

EL42 Notio Aigaio

| EL43 Kriti |
| --- |

EL43 Kriti

| ES11 Galicia |
| --- |

ES11 Galicia

| ES12 Principado de Asturias |
| --- |

ES12 Principado de Asturias

| ES13 Cantabria |
| --- |

ES13 Cantabria

| ES21 País Vasco |
| --- |

ES21 País Vasco

| ES22 Comunidad Foral de Navarra |
| --- |

ES22 Comunidad Foral de Navarra

| ES23 La Rioja |
| --- |

ES23 La Rioja

| ES24 Aragón |
| --- |

ES24 Aragón

| ES30 Comunidad de Madrid |
| --- |

ES30 Comunidad de Madrid

| ES41 Castilla y León |
| --- |

ES41 Castilla y León

| ES42 Castilla-La Mancha |
| --- |

ES42 Castilla-La Mancha

| ES43 Extremadura |
| --- |

ES43 Extremadura

| ES51 Cataluña |
| --- |

ES51 Cataluña

| ES52 Comunidad Valenciana |
| --- |

ES52 Comunidad Valenciana

| ES53 Illes Balears |
| --- |

ES53 Illes Balears

| ES61 Andalucía |
| --- |

ES61 Andalucía

| ES62 Región de Murcia |
| --- |

ES62 Región de Murcia

| ES63 Ciudad Autónoma de Ceuta |
| --- |

ES63 Ciudad Autónoma de Ceuta

| ES64 Ciudad Autónoma de Melilla |
| --- |

ES64 Ciudad Autónoma de Melilla

| ES70 Canarias |
| --- |

ES70 Canarias

| FR61 Aquitaine |
| --- |

FR61 Aquitaine

| FR21 Champagne-Ardenne |
| --- |

FR21 Champagne-Ardenne

| FR22 Picardie |
| --- |

FR22 Picardie

| FR23 Haute-Normandie |
| --- |

FR23 Haute-Normandie

| FR24 Centre |
| --- |

FR24 Centre

| FR30 Nord – Pas-de-Calais |
| --- |

FR30 Nord – Pas-de-Calais

| FR72 Auvergne |
| --- |

FR72 Auvergne

| FR81 Languedoc-Roussillon |
| --- |

FR81 Languedoc-Roussillon

| FR91 Guadeloupe |
| --- |

FR91 Guadeloupe

| FR92 Martinique |
| --- |

FR92 Martinique

| FR93 Guyane |
| --- |

FR93 Guyane

| FR94 Réunion |
| --- |

FR94 Réunion

| FR– Mayotte |
| --- |

FR– Mayotte

| HR03 Jadranska Hrvatska |
| --- |

HR03 Jadranska Hrvatska

| HR04 Kontinentalna Hrvatska |
| --- |

HR04 Kontinentalna Hrvatska

| ITC1 Piemonte |
| --- |

ITC1 Piemonte

| ITC2 Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste |
| --- |

ITC2 Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste

| ITC3 Liguria |
| --- |

ITC3 Liguria

| ITC4 Lombardia |
| --- |

ITC4 Lombardia

| ITF1 Abruzzo |
| --- |

ITF1 Abruzzo

| ITF2 Molise |
| --- |

ITF2 Molise

| ITF3 Campania |
| --- |

ITF3 Campania

| ITF4 Puglia |
| --- |

ITF4 Puglia

| ITF5 Basilicata |
| --- |

ITF5 Basilicata

| ITF6 Calabria |
| --- |

ITF6 Calabria

| ITG1 Sicilia |
| --- |

ITG1 Sicilia

| ITG2 Sardegna |
| --- |

ITG2 Sardegna

| ITH5 Emilia-Romagna |
| --- |

ITH5 Emilia-Romagna

| ITH4 Friuli-Venezia Giulia |
| --- |

ITH4 Friuli-Venezia Giulia

| ITI1 Toscana |
| --- |

ITI1 Toscana

| ITI2 Umbria |
| --- |

ITI2 Umbria

| ITI3 Marche |
| --- |

ITI3 Marche

| ITI4 Lazio |
| --- |

ITI4 Lazio

| CY00 Kýpros |
| --- |

CY00 Kýpros

| LV00 Latvija |
| --- |

LV00 Latvija

| LT00 Lietuva |
| --- |

LT00 Lietuva

| HU23 Dél-Dunántúl |
| --- |

HU23 Dél-Dunántúl

| HU31 Észak-Magyarország |
| --- |

HU31 Észak-Magyarország

| HU32 Észak-Alföld |
| --- |

HU32 Észak-Alföld

| HU33 Dél-Alföld |
| --- |

HU33 Dél-Alföld

| PL11 Łódzkie |
| --- |

PL11 Łódzkie

| PL21 Małopolskie |
| --- |

PL21 Małopolskie

| PL31 Lubelskie |
| --- |

PL31 Lubelskie

| PL32 Podkarpackie |
| --- |

PL32 Podkarpackie

| PL33 Świętokrzyskie |
| --- |

PL33 Świętokrzyskie

| PL42 Zachodniopomorskie |
| --- |

PL42 Zachodniopomorskie

| PL43 Lubuskie |
| --- |

PL43 Lubuskie

| PL51 Dolnośląskie |
| --- |

PL51 Dolnośląskie

| PL61 Kujawsko-Pomorskie |
| --- |

PL61 Kujawsko-Pomorskie

| PL62 Warmińsko-Mazurskie |
| --- |

PL62 Warmińsko-Mazurskie

| PT11 Norte |
| --- |

PT11 Norte

| PT15 Algarve |
| --- |

PT15 Algarve

| PT16 Centro (PT) |
| --- |

PT16 Centro (PT)

| PT17 Lisboa |
| --- |

PT17 Lisboa

| PT18 Alentejo |
| --- |

PT18 Alentejo

| PT20 Região Autónoma dos Açores |
| --- |

PT20 Região Autónoma dos Açores

| PT30 Região Autónoma da Madeira |
| --- |

PT30 Região Autónoma da Madeira

| RO12 Centru |
| --- |

RO12 Centru

| RO22 Sud-Est |
| --- |

RO22 Sud-Est

| RO31 Sud – Muntenia |
| --- |

RO31 Sud – Muntenia

| SI01 Vzhodna Slovenija |
| --- |

SI01 Vzhodna Slovenija

| SK02 Západné Slovensko |
| --- |

SK02 Západné Slovensko

| SK03 Stredné Slovensko |
| --- |

SK03 Stredné Slovensko

| SK04 Východné Slovensko |
| --- |

SK04 Východné Slovensko

| SE22 Sydsverige |
| --- |

SE22 Sydsverige

| SE31 Norra Mellansverige |
| --- |

SE31 Norra Mellansverige

| SE32 Mellersta Norrland |
| --- |

SE32 Mellersta Norrland

| UKC1 Tees Valley and Durham |
| --- |

UKC1 Tees Valley and Durham

| UKD7 Merseyside |
| --- |

UKD7 Merseyside

| UKG3 West Midlands |
| --- |

UKG3 West Midlands

| UKI1 Inner London |
| --- |

UKI1 Inner London

| UKM3 South Western Scotland |
| --- |

UKM3 South Western Scotland

FÖRTECKNING ÖVER STÖDBERÄTTIGADE REGIONER PÅ GRUNDVAL AV UPPGIFTERNA OM UNGDOMSARBETSLÖSHETEN 2016

| BE10 - Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| --- |

BE10 - Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

| BE32 - Prov. Hainaut |
| --- |

BE32 - Prov. Hainaut

| BE34 - Prov. Luxembourg (BE) |
| --- |

BE34 - Prov. Luxembourg (BE)

| BE35 - Prov. Namur |
| --- |

BE35 - Prov. Namur

| EL51 - Anatoliki Makedonia, Thraki |
| --- |

EL51 - Anatoliki Makedonia, Thraki

| EL52 - Kentriki Makedonia |
| --- |

EL52 - Kentriki Makedonia

| EL53 - Dytiki Makedonia |
| --- |

EL53 - Dytiki Makedonia

| EL54 - Ipeiros |
| --- |

EL54 - Ipeiros

| EL61 - Thessalia |
| --- |

EL61 - Thessalia

| EL62 - Ionia Nisia |
| --- |

EL62 - Ionia Nisia

| EL63 - Dytiki Ellada |
| --- |

EL63 - Dytiki Ellada

| EL64 - Sterea Ellada |
| --- |

EL64 - Sterea Ellada

| EL65 - Peloponnisos |
| --- |

EL65 - Peloponnisos

| EL30 - Attiki |
| --- |

EL30 - Attiki

| EL41 - Voreio Aigaio |
| --- |

EL41 - Voreio Aigaio

| EL42 - Notio Aigaio |
| --- |

EL42 - Notio Aigaio

| EL43 - Kriti |
| --- |

EL43 - Kriti

| ES11 - Galicia |
| --- |

ES11 - Galicia

| ES12 - Principado de Asturias |
| --- |

ES12 - Principado de Asturias

| ES13 - Cantabria |
| --- |

ES13 - Cantabria

| ES21 - País Vasco |
| --- |

ES21 - País Vasco

| ES22 - Comunidad Foral de Navarra |
| --- |

ES22 - Comunidad Foral de Navarra

| ES23 - La Rioja |
| --- |

ES23 - La Rioja

| ES24 - Aragón |
| --- |

ES24 - Aragón

| ES30 - Comunidad de Madrid |
| --- |

ES30 - Comunidad de Madrid

| ES41 - Castilla y León |
| --- |

ES41 - Castilla y León

| ES42 - Castilla-la Mancha |
| --- |

ES42 - Castilla-la Mancha

| ES43 - Extremadura |
| --- |

ES43 - Extremadura

| ES51 - Cataluña |
| --- |

ES51 - Cataluña

| ES52 - Comunidad Valenciana |
| --- |

ES52 - Comunidad Valenciana

| ES53 - Illes Balears |
| --- |

ES53 - Illes Balears

| ES61 - Andalucía |
| --- |

ES61 - Andalucía

| ES62 - Región de Murcia |
| --- |

ES62 - Región de Murcia

| ES63 - Ciudad Autónoma de Ceuta (ES) |
| --- |

ES63 - Ciudad Autónoma de Ceuta (ES)

| ES64 - Ciudad Autónoma de Melilla (ES) |
| --- |

ES64 - Ciudad Autónoma de Melilla (ES)

| ES70 - Canarias (ES) |
| --- |

ES70 - Canarias (ES)

| FR21 - Champagne-Ardenne |
| --- |

FR21 - Champagne-Ardenne

| FR22 - Picardie |
| --- |

FR22 - Picardie

| FR23 - Haute-Normandie |
| --- |

FR23 - Haute-Normandie

| FR24 - Centre (FR) |
| --- |

FR24 - Centre (FR)

| FR26 - Bourgogne |
| --- |

FR26 - Bourgogne

| FR30 - Nord – Pas-de-Calais |
| --- |

FR30 - Nord – Pas-de-Calais

| FR42 - Alsace |
| --- |

FR42 - Alsace

| FR81 - Languedoc-Roussillon |
| --- |

FR81 - Languedoc-Roussillon

| FRA1 - Guadeloupe |
| --- |

FRA1 - Guadeloupe

| FRA2 - Martinique |
| --- |

FRA2 - Martinique

| FRA3 - Guyane |
| --- |

FRA3 - Guyane

| FRA4 - La Réunion |
| --- |

FRA4 - La Réunion

| FRA5 - Mayotte |
| --- |

FRA5 - Mayotte

| HR03 - Jadranska Hrvatska |
| --- |

HR03 - Jadranska Hrvatska

| HR04 - Kontinentalna Hrvatska |
| --- |

HR04 - Kontinentalna Hrvatska

| ITC1 - Piemonte |
| --- |

ITC1 - Piemonte

| ITC2 - Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste |
| --- |

ITC2 - Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste

| ITC3 - Liguria |
| --- |

ITC3 - Liguria

| ITC4 - Lombardia |
| --- |

ITC4 - Lombardia

| ITF1 - Abruzzo |
| --- |

ITF1 - Abruzzo

| ITF2 - Molise |
| --- |

ITF2 - Molise

| ITF3 - Campania |
| --- |

ITF3 - Campania

| ITF4 - Puglia |
| --- |

ITF4 - Puglia

| ITF5 - Basilicata |
| --- |

ITF5 - Basilicata

| ITF6 - Calabria |
| --- |

ITF6 - Calabria

| ITG1 - Sicilia |
| --- |

ITG1 - Sicilia

| ITG2 - Sardegna |
| --- |

ITG2 - Sardegna

| ITH4 - Friuli-Venezia Giulia |
| --- |

ITH4 - Friuli-Venezia Giulia

| ITI1 - Toscana |
| --- |

ITI1 - Toscana

| ITI2 - Umbria |
| --- |

ITI2 - Umbria

| ITI3 - Marche |
| --- |

ITI3 - Marche

| ITI4 - Lazio |
| --- |

ITI4 - Lazio

| CY00 - Kypros |
| --- |

CY00 - Kypros

| PL32 - Podkarpackie |
| --- |

PL32 - Podkarpackie

| PT11 - Norte |
| --- |

PT11 - Norte

| PT16 - Centro (PT) |
| --- |

PT16 - Centro (PT)

| PT17 - Área Metropolitana de Lisboa |
| --- |

PT17 - Área Metropolitana de Lisboa

| PT18 - Alentejo |
| --- |

PT18 - Alentejo

| PT20 - Região Autónoma dos Açores (PT) |
| --- |

PT20 - Região Autónoma dos Açores (PT)

| PT30 - Região Autónoma da Madeira (PT) |
| --- |

PT30 - Região Autónoma da Madeira (PT)

| RO22 - Sud-Est |
| --- |

RO22 - Sud-Est

| RO31 - Sud – Muntenia |
| --- |

RO31 - Sud – Muntenia

| RO41 - Sud-Vest Oltenia |
| --- |

RO41 - Sud-Vest Oltenia

| SK04 - Východné Slovensko |
| --- |

SK04 - Východné Slovensko

---

BILAGA II

”BILAGA X

SYSSELSÄTTNINGSINITIATIVET FÖR UNGA – SÄRSKILDA ANSLAG

| Euro, löpande priser |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Totalt |
| BE | 23 839 927 | 18 595 143 | — | 8 524 538 | 3 978 118 | 3 978 118 | 3 978 118 | 62 893 962 |
| BG | 31 004 913 | 24 183 832 | — | — | — | — | — | 55 188 745 |
| CZ | — | 13 599 984 | — | — | — | — | — | 13 599 984 |
| DK | — | — | — | — | — | — | — | — |
| DE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| EE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| IE | 38 283 943 | 29 861 476 | — | — | — | — | — | 68 145 419 |
| EL | 96 357 882 | 75 159 147 | — | 32 876 567 | 15 342 398 | 15 342 398 | 15 342 398 | 250 420 790 |
| ES | 530 054 111 | 413 442 204 | — | 174 235 182 | 81 309 751 | 81 309 751 | 81 309 751 | 1 361 660 750 |
| FR | 174 247 979 | 135 913 423 | — | 67 213 724 | 31 366 404 | 31 366 404 | 31 366 404 | 471 474 338 |
| HR | 37 178 171 | 28 998 973 | — | 14 632 462 | 6 828 482 | 6 828 482 | 6 828 482 | 101 295 052 |
| IT | 318 826 544 | 248 684 704 | — | 142 925 430 | 66 698 534 | 66 698 534 | 66 698 534 | 910 532 280 |
| CY | 6 501 180 | 5 070 921 | — | 2 735 288 | 1 276 468 | 1 276 468 | 1 276 468 | 18 136 793 |
| LV | 16 298 112 | 12 712 527 | — | — | — | — | — | 29 010 639 |
| LT | 17 855 411 | 13 927 222 | — | — | — | — | — | 31 782 633 |
| LU | — | — | — | — | — | — | — | — |
| HU | 27 958 065 | 21 807 291 | — | — | — | — | — | 49 765 356 |
| MT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NL | — | — | — | — | — | — | — | — |
| AT | — | — | — | — | — | — | — | — |
| PL | 141 819 001 | 110 618 821 | — | 6 824 942 | 3 184 973 | 3 184 973 | 3 184 973 | 268 817 683 |
| PT | 90 321 443 | 70 450 726 | — | 26 078 181 | 12 169 818 | 12 169 818 | 12 169 818 | 223 359 804 |
| RO | 59 547 368 | 46 446 947 | — | 18 801 785 | 8 774 166 | 8 774 166 | 8 774 166 | 151 118 598 |
| SI | 5 175 020 | 4 036 516 | — | — | — | — | — | 9 211 536 |
| SK | 40 547 898 | 31 627 361 | — | 5 151 901 | 2 404 221 | 2 404 221 | 2 404 221 | 84 539 823 |
| FI | — | — | — | — | — | — | — | — |
| SE | 24 810 728 | 19 352 368 | — | — | — | — | — | 44 163 096 |
| UK | 26 016 685 | 180 081 439 | — | — | — | — | — | 206 098 124 |
| EU 28 | 1 706 644 381 | 1 504 571 025 | — | 500 000 000 | 233 333 333 | 233 333 333 | 233 333 333 | 4 411 215 405 |

Euro, löpande priser

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Totalt

BE

23 839 927

18 595 143

—

8 524 538

3 978 118

3 978 118

3 978 118

62 893 962

BG

31 004 913

24 183 832

—

—

—

—

—

55 188 745

CZ

—

13 599 984

—

—

—

—

—

13 599 984

DK

—

—

—

—

—

—

—

—

DE

—

—

—

—

—

—

—

—

EE

—

—

—

—

—

—

—

—

IE

38 283 943

29 861 476

—

—

—

—

—

68 145 419

EL

96 357 882

75 159 147

—

32 876 567

15 342 398

15 342 398

15 342 398

250 420 790

ES

530 054 111

413 442 204

—

174 235 182

81 309 751

81 309 751

81 309 751

1 361 660 750

FR

174 247 979

135 913 423

—

67 213 724

31 366 404

31 366 404

31 366 404

471 474 338

HR

37 178 171

28 998 973

—

14 632 462

6 828 482

6 828 482

6 828 482

101 295 052

IT

318 826 544

248 684 704

—

142 925 430

66 698 534

66 698 534

66 698 534

910 532 280

CY

6 501 180

5 070 921

—

2 735 288

1 276 468

1 276 468

1 276 468

18 136 793

LV

16 298 112

12 712 527

—

—

—

—

—

29 010 639

LT

17 855 411

13 927 222

—

—

—

—

—

31 782 633

LU

—

—

—

—

—

—

—

—

HU

27 958 065

21 807 291

—

—

—

—

—

49 765 356

MT

—

—

—

—

—

—

—

—

NL

—

—

—

—

—

—

—

—

AT

—

—

—

—

—

—

—

—

PL

141 819 001

110 618 821

—

6 824 942

3 184 973

3 184 973

3 184 973

268 817 683

PT

90 321 443

70 450 726

—

26 078 181

12 169 818

12 169 818

12 169 818

223 359 804

RO

59 547 368

46 446 947

—

18 801 785

8 774 166

8 774 166

8 774 166

151 118 598

SI

5 175 020

4 036 516

—

—

—

—

—

9 211 536

SK

40 547 898

31 627 361

—

5 151 901

2 404 221

2 404 221

2 404 221

84 539 823

FI

—

—

—

—

—

—

—

—

SE

24 810 728

19 352 368

—

—

—

—

—

44 163 096

UK

26 016 685

180 081 439

—

—

—

—

—

206 098 124

EU 28

1 706 644 381

1 504 571 025

—

500 000 000

233 333 333

233 333 333

233 333 333

4 411 215 405

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/52

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/2441

av den 21 december 2017

om likvärdighet för regelverket och tillsynssystemet för fondbörser i Schweiz i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (1), särskilt artikel 25.4 a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 23.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (2) ska värdepappersföretag säkerställa att de transaktioner som de genomför med aktier upptagna till handel på reglerade marknader eller som handlas på handelsplatser äger rum på reglerade marknader, multilaterala handelsplattformar (nedan kallade MTF-plattformar) eller via systematiska internhandlare, eller på handelsplatser i tredjeland som av kommissionen bedömts som likvärdiga i enlighet med artikel 25.4 a i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 23.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 (2) ska värdepappersföretag säkerställa att de transaktioner som de genomför med aktier upptagna till handel på reglerade marknader eller som handlas på handelsplatser äger rum på reglerade marknader, multilaterala handelsplattformar (nedan kallade MTF-plattformar) eller via systematiska internhandlare, eller på handelsplatser i tredjeland som av kommissionen bedömts som likvärdiga i enlighet med artikel 25.4 a i direktiv 2014/65/EU.

| (2) | Artikel 23.1 i förordning (EU) nr 600/2014 föreskriver handelsskyldigheter enbart i fråga om aktier. Handelsskyldigheten innefattar inte andra aktieinstrument, som depåbevis, börshandlade fonder, certifikat och andra liknande finansiella instrument. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 23.1 i förordning (EU) nr 600/2014 föreskriver handelsskyldigheter enbart i fråga om aktier. Handelsskyldigheten innefattar inte andra aktieinstrument, som depåbevis, börshandlade fonder, certifikat och andra liknande finansiella instrument.

| (3) | Likvärdighetsförfarandet för handelsplatser etablerade i tredjeland enligt artikel 25.4 a i direktiv 2014/65/EU syftar till att göra det möjligt för värdepappersföretag att på handelsplatser i tredjeland som godkänts som likvärdiga genomföra transaktioner med aktier som omfattas av en handelsskyldighet i unionen. Kommissionen har till uppgift att bedöma huruvida regelverket och tillsynssystemet i ett tredjeland säkerställer att en handelsplats som auktoriserats i det tredjelandet uppfyller rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav som följer av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 (3), avdelning III i direktiv 2014/65/EU, avdelning II i förordning (EU) nr 600/2014 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG (4) och är föremål för effektiv tillsyn och efterlevnadskontroll i det tredjelandet. Detta bör förstås mot bakgrund av de mål som eftersträvas genom den rättsakten, särskilt dess bidrag till upprättandet av den inre marknaden och dess funktion, marknadsintegriteten, skyddet av investerare och i slutändan, men lika betydelsefullt, den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(3)

Likvärdighetsförfarandet för handelsplatser etablerade i tredjeland enligt artikel 25.4 a i direktiv 2014/65/EU syftar till att göra det möjligt för värdepappersföretag att på handelsplatser i tredjeland som godkänts som likvärdiga genomföra transaktioner med aktier som omfattas av en handelsskyldighet i unionen. Kommissionen har till uppgift att bedöma huruvida regelverket och tillsynssystemet i ett tredjeland säkerställer att en handelsplats som auktoriserats i det tredjelandet uppfyller rättsligt bindande krav som är likvärdiga med de krav som följer av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 (3), avdelning III i direktiv 2014/65/EU, avdelning II i förordning (EU) nr 600/2014 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG (4) och är föremål för effektiv tillsyn och efterlevnadskontroll i det tredjelandet. Detta bör förstås mot bakgrund av de mål som eftersträvas genom den rättsakten, särskilt dess bidrag till upprättandet av den inre marknaden och dess funktion, marknadsintegriteten, skyddet av investerare och i slutändan, men lika betydelsefullt, den finansiella stabiliteten.

| (4) | Enligt artikel 25.4 a fjärde stycket i direktiv 2014/65/EU får ett tredjelands rättsliga och tillsynsmässiga ramar anses som likvärdiga om de uppfyller åtminstone villkoren att a) marknaderna är föremål för auktorisering och för fortlöpande effektiv tillsyn och efterlevnadskontroll, b) marknaderna har tydliga och transparenta regler för upptagande till handel av värdepapper, så att handeln med dessa värdepapper kan ske på ett rättvist, välordnat och effektivt sätt och att de är fritt överlåtbara, c) emittenter av värdepapper är skyldiga att lämna regelbundet återkommande och löpande information för att säkerställa ett gott skydd för investerarna och d) marknadernas transparens och integritet säkerställs genom förhindrande av marknadsmissbruk i form av insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 25.4 a fjärde stycket i direktiv 2014/65/EU får ett tredjelands rättsliga och tillsynsmässiga ramar anses som likvärdiga om de uppfyller åtminstone villkoren att a) marknaderna är föremål för auktorisering och för fortlöpande effektiv tillsyn och efterlevnadskontroll, b) marknaderna har tydliga och transparenta regler för upptagande till handel av värdepapper, så att handeln med dessa värdepapper kan ske på ett rättvist, välordnat och effektivt sätt och att de är fritt överlåtbara, c) emittenter av värdepapper är skyldiga att lämna regelbundet återkommande och löpande information för att säkerställa ett gott skydd för investerarna och d) marknadernas transparens och integritet säkerställs genom förhindrande av marknadsmissbruk i form av insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan.

| (5) | Syftet med denna likvärdighetsbedömning är att bland annat bedöma huruvida de rättsligt bindande kraven i Schweiz på i det landet etablerade och auktoriserade fondbörser som står under tillsyn av den schweiziska tillsynsmyndigheten för finansmarknaden (nedan kallad Finma) är likvärdiga med de krav som följer av förordning (EU) nr 596/2014, avdelning III i direktiv 2014/65/EU, avdelning II i förordning (EU) nr 600/2014 och direktiv 2004/109/EG och är föremål för effektiv tillsyn och efterlevnadskontroll i det tredjelandet. |
| --- | --- |

(5)

Syftet med denna likvärdighetsbedömning är att bland annat bedöma huruvida de rättsligt bindande kraven i Schweiz på i det landet etablerade och auktoriserade fondbörser som står under tillsyn av den schweiziska tillsynsmyndigheten för finansmarknaden (nedan kallad Finma) är likvärdiga med de krav som följer av förordning (EU) nr 596/2014, avdelning III i direktiv 2014/65/EU, avdelning II i förordning (EU) nr 600/2014 och direktiv 2004/109/EG och är föremål för effektiv tillsyn och efterlevnadskontroll i det tredjelandet.

| (6) | När det gäller villkoret att fondbörserna är föremål för auktorisering och fortlöpande effektiv tillsyn och efterlevnadskontroll definieras i artikel 26 b i den federala lagen om finansmarknadens infrastruktur och marknadsbeteende vid värdepappers- och derivathandel (nedan kallad lagen om finansmarknadens infrastruktur) en fondbörs som en institution för multilateral handel med värdepapper där värdepapper börsnoteras, syftande till ett samtidigt utbyte av köp- och säljbud mellan flera deltagare och ingående av kontrakt baserat på icke-skönsmässiga regler. En fondbörs får inte skönsmässigt bestämma hur den genomför transaktioner och får inte handla för egen räkning eller delta i matchad principalhandel. Vidare måste en fondbörs ge deltagarna ett opartiskt och icke-diskriminerande tillträde till dess marknader och tjänster. För detta ändamål måste en fondbörs ha regler som föreskriver hur en värdepappersmäklare eller andra parter som står under tillsyn av Finma samt utländska deltagare som auktoriserats av Finma får ansöka om att bli deltagare. Enligt artikel 27.4 i lagen om finansmarknadens infrastruktur jämförd med artikel 25.1 i förordningen om finansmarknadens infrastruktur och marknadsbeteende vid värdepappers- och derivathandel (nedan kallad förordningen om finansmarknadens infrastruktur) ser Finma över och godkänner regler och ändringar av dem beträffande tillträde till en fondbörs för deltagare, deltagarnas skyldigheter och uteslutning av deltagare. En fondbörs får inte bevilja medlemskap till en deltagare som inte auktoriserats av Finma och får vägra att bevilja medlemskap till varje deltagare som är avstängd för att inte ha följt reglerna (statutory disqualification). |
| --- | --- |

(6)

När det gäller villkoret att fondbörserna är föremål för auktorisering och fortlöpande effektiv tillsyn och efterlevnadskontroll definieras i artikel 26 b i den federala lagen om finansmarknadens infrastruktur och marknadsbeteende vid värdepappers- och derivathandel (nedan kallad lagen om finansmarknadens infrastruktur) en fondbörs som en institution för multilateral handel med värdepapper där värdepapper börsnoteras, syftande till ett samtidigt utbyte av köp- och säljbud mellan flera deltagare och ingående av kontrakt baserat på icke-skönsmässiga regler. En fondbörs får inte skönsmässigt bestämma hur den genomför transaktioner och får inte handla för egen räkning eller delta i matchad principalhandel. Vidare måste en fondbörs ge deltagarna ett opartiskt och icke-diskriminerande tillträde till dess marknader och tjänster. För detta ändamål måste en fondbörs ha regler som föreskriver hur en värdepappersmäklare eller andra parter som står under tillsyn av Finma samt utländska deltagare som auktoriserats av Finma får ansöka om att bli deltagare. Enligt artikel 27.4 i lagen om finansmarknadens infrastruktur jämförd med artikel 25.1 i förordningen om finansmarknadens infrastruktur och marknadsbeteende vid värdepappers- och derivathandel (nedan kallad förordningen om finansmarknadens infrastruktur) ser Finma över och godkänner regler och ändringar av dem beträffande tillträde till en fondbörs för deltagare, deltagarnas skyldigheter och uteslutning av deltagare. En fondbörs får inte bevilja medlemskap till en deltagare som inte auktoriserats av Finma och får vägra att bevilja medlemskap till varje deltagare som är avstängd för att inte ha följt reglerna (statutory disqualification).

| (7) | De fyra villkor som anges i artikel 25.4 a fjärde stycket i direktiv 2014/65/EU måste vara uppfyllda för att man ska kunna fastställa att regelverket och tillsynssystemet i ett tredjeland beträffande de handelsplatser som auktoriserats i det landet är likvärdigt med det regelverk och tillsynssystem som anges i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(7)

De fyra villkor som anges i artikel 25.4 a fjärde stycket i direktiv 2014/65/EU måste vara uppfyllda för att man ska kunna fastställa att regelverket och tillsynssystemet i ett tredjeland beträffande de handelsplatser som auktoriserats i det landet är likvärdigt med det regelverk och tillsynssystem som anges i direktiv 2014/65/EU.

| (8) | Enligt det första villkoret måste handelsplatser i tredjelandet vara föremål för auktorisering och fortlöpande effektiv tillsyn och kontroll av regelefterlevnaden. |
| --- | --- |

(8)

Enligt det första villkoret måste handelsplatser i tredjelandet vara föremål för auktorisering och fortlöpande effektiv tillsyn och kontroll av regelefterlevnaden.

| (9) | En fondbörs måste auktoriseras av Finma innan den kan inleda verksamhet. I enlighet med artiklarna 4 och 5 i lagen om finansmarknadens infrastruktur kan Finma bevilja auktorisering när den konstaterat att den sökande uppfyller de tillämpliga villkoren och kraven. Auktoriseringskraven anges i lagen om finansmarknadens infrastruktur och tillhörande förordningar, som har vunnit laga kraft. Enligt lagen om finansmarknadens infrastruktur ska en fondbörs ha inrättat arrangemang för att hantera alla typer av beteenden och verksamheter som den sökande kan vilja syssla med. Enligt artikel 27.1 i lagen om finansmarknadens infrastruktur ska en fondbörs under tillsyn av Finma fastställa en egen reglerings- och tillsynsorganisation som är avpassad för dess verksamhet. När Finma godkänt denna organisation blir fondbörsens självreglering bindande och dess regler verkställbara. Enligt artikel 27 i lagen om finansmarknadens infrastruktur jämförd med artikel 24.1 i förordningen om finansmarknadens infrastruktur förutsätter en lämplig reglerings- och tillsynsorganisation att man inrättar ett organ som utför regleringsuppgifter, ett organ som övervakar handeln, ett organ som ansvarar för upptagandet av värdepapper till handel och ett organ för överklaganden. Dessa organ måste vara oberoende i förhållande till fondbörsens affärsledning, både organisatoriskt och personalmässigt. Som en del av den självreglerande och tillsynsutövande organisationen övervakar och kontrollerar respektive ansvarigt organ att deltagarna iakttar fondbörsens regler och förordningar. |
| --- | --- |

(9)

En fondbörs måste auktoriseras av Finma innan den kan inleda verksamhet. I enlighet med artiklarna 4 och 5 i lagen om finansmarknadens infrastruktur kan Finma bevilja auktorisering när den konstaterat att den sökande uppfyller de tillämpliga villkoren och kraven. Auktoriseringskraven anges i lagen om finansmarknadens infrastruktur och tillhörande förordningar, som har vunnit laga kraft. Enligt lagen om finansmarknadens infrastruktur ska en fondbörs ha inrättat arrangemang för att hantera alla typer av beteenden och verksamheter som den sökande kan vilja syssla med. Enligt artikel 27.1 i lagen om finansmarknadens infrastruktur ska en fondbörs under tillsyn av Finma fastställa en egen reglerings- och tillsynsorganisation som är avpassad för dess verksamhet. När Finma godkänt denna organisation blir fondbörsens självreglering bindande och dess regler verkställbara. Enligt artikel 27 i lagen om finansmarknadens infrastruktur jämförd med artikel 24.1 i förordningen om finansmarknadens infrastruktur förutsätter en lämplig reglerings- och tillsynsorganisation att man inrättar ett organ som utför regleringsuppgifter, ett organ som övervakar handeln, ett organ som ansvarar för upptagandet av värdepapper till handel och ett organ för överklaganden. Dessa organ måste vara oberoende i förhållande till fondbörsens affärsledning, både organisatoriskt och personalmässigt. Som en del av den självreglerande och tillsynsutövande organisationen övervakar och kontrollerar respektive ansvarigt organ att deltagarna iakttar fondbörsens regler och förordningar.

| (10) | Enligt artikel 18 i lagen om finansmarknadens infrastruktur ska fondbörser bevilja deltagare och marknadsgaranter ett icke-diskriminerande och öppet tillträde. Finma säkerställer både under auktoriseringsprocessen och fortlöpande att fondbörsens regler följer detta krav (se avsnitten 3–5 i SSX Rule Book (regelboken för SIX Swiss Exchange AG) jämförd med SSX-direktiv 1 och avsnitten 3–5 i BX Swiss Rule Book (regelboken för BX Swiss AG). Tillträde får enbart nekas av säkerhets- och effektivitetsskäl och med förbehåll för ett strikt proportionalitetstest (artikel 18 i lagen om finansmarknadens infrastruktur och artikel 17 i förordningen om finansmarknadens infrastruktur). Sökande som nekats tillträde får inge ett överklagande till en oberoende överklagandenämnd (avsnitt 8 i regelboken för SIX Swiss Exchange AG och avsnitt 15 i regelboken för BX Swiss AG). Finma ska tillse att fondbörser efterlever artikel 18 i lagen om finansmarknadens infrastruktur och artikel 17 i förordningen om finansmarknadens infrastruktur. Antagandet av regler och ändringar av dessa förutsätter att Finma godkänner detta i förväg, och genomförandet kan granskas av personal från Finma och genom revisioner eller förfrågningar om information från Finmas sida eller avhjälpande åtgärder enligt artiklarna 24 och följande i den federala lagen om tillsynsmyndigheten för finansmarknaden (nedan kallad lagen om tillsyn över finansmarknaden). |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 18 i lagen om finansmarknadens infrastruktur ska fondbörser bevilja deltagare och marknadsgaranter ett icke-diskriminerande och öppet tillträde. Finma säkerställer både under auktoriseringsprocessen och fortlöpande att fondbörsens regler följer detta krav (se avsnitten 3–5 i SSX Rule Book (regelboken för SIX Swiss Exchange AG) jämförd med SSX-direktiv 1 och avsnitten 3–5 i BX Swiss Rule Book (regelboken för BX Swiss AG). Tillträde får enbart nekas av säkerhets- och effektivitetsskäl och med förbehåll för ett strikt proportionalitetstest (artikel 18 i lagen om finansmarknadens infrastruktur och artikel 17 i förordningen om finansmarknadens infrastruktur). Sökande som nekats tillträde får inge ett överklagande till en oberoende överklagandenämnd (avsnitt 8 i regelboken för SIX Swiss Exchange AG och avsnitt 15 i regelboken för BX Swiss AG). Finma ska tillse att fondbörser efterlever artikel 18 i lagen om finansmarknadens infrastruktur och artikel 17 i förordningen om finansmarknadens infrastruktur. Antagandet av regler och ändringar av dessa förutsätter att Finma godkänner detta i förväg, och genomförandet kan granskas av personal från Finma och genom revisioner eller förfrågningar om information från Finmas sida eller avhjälpande åtgärder enligt artiklarna 24 och följande i den federala lagen om tillsynsmyndigheten för finansmarknaden (nedan kallad lagen om tillsyn över finansmarknaden).

| (11) | När det gäller effektiv tillsyn utgör lagen om tillsyn över finansmarknaden, den federala lagen om fondbörser och värdepappershandel (nedan kallad fondbörslagen) och lagen om finansmarknadens infrastruktur de viktigaste beståndsdelarna i den grundläggande lagstiftning som upprättar en rättsligt verkställbar ordning för handel med värdepapper i Schweiz. Lagen om tillsyn över finansmarknaden, fondbörslagen och lagen om finansmarknadens infrastruktur ger Finma bred befogenhet över samtliga aspekter av värdepappersbranschen, inbegripet befogenheten att auktorisera och övervaka värdepappersmäklare, centrala motparter, värdepapperscentraler, transaktionsregister och betalningssystem. I lagen om finansmarknadens infrastruktur och förordningen om finansmarknadens infrastruktur identifieras och förbjuds också vissa typer av marknadsbeteenden och ges Finma befogenhet att utfärda sanktioner mot reglerade enheter och personer med anknytning till sådana enheter. Enligt artikel 29 i lagen om tillsyn över finansmarknaden har Finma omfattande tillgång till all relevant information om alla övervakade personer och enheter och deras revisionsföretag och revisorer. Enligt Schweiz regelverk har fondbörserna det primära ansvaret för att upprätta de regler inom ramen för vilka deras deltagare ska bedriva verksamhet och för att övervaka hur deltagarna bedriver denna verksamhet. Finma övervakar direkt fondbörsernas regler för att säkerställa att de är förenliga med regelverket. Samtliga regler och ändringar av dem måste läggas fram för godkännande av Finma (artikel 27.4 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). Finma inleder utredningar när den får rapporter om potentiella kränkningar av lagen som rapporteras av fondbörserna till myndigheten eller på grundval av egen misstanke. |
| --- | --- |

(11)

När det gäller effektiv tillsyn utgör lagen om tillsyn över finansmarknaden, den federala lagen om fondbörser och värdepappershandel (nedan kallad fondbörslagen) och lagen om finansmarknadens infrastruktur de viktigaste beståndsdelarna i den grundläggande lagstiftning som upprättar en rättsligt verkställbar ordning för handel med värdepapper i Schweiz. Lagen om tillsyn över finansmarknaden, fondbörslagen och lagen om finansmarknadens infrastruktur ger Finma bred befogenhet över samtliga aspekter av värdepappersbranschen, inbegripet befogenheten att auktorisera och övervaka värdepappersmäklare, centrala motparter, värdepapperscentraler, transaktionsregister och betalningssystem. I lagen om finansmarknadens infrastruktur och förordningen om finansmarknadens infrastruktur identifieras och förbjuds också vissa typer av marknadsbeteenden och ges Finma befogenhet att utfärda sanktioner mot reglerade enheter och personer med anknytning till sådana enheter. Enligt artikel 29 i lagen om tillsyn över finansmarknaden har Finma omfattande tillgång till all relevant information om alla övervakade personer och enheter och deras revisionsföretag och revisorer. Enligt Schweiz regelverk har fondbörserna det primära ansvaret för att upprätta de regler inom ramen för vilka deras deltagare ska bedriva verksamhet och för att övervaka hur deltagarna bedriver denna verksamhet. Finma övervakar direkt fondbörsernas regler för att säkerställa att de är förenliga med regelverket. Samtliga regler och ändringar av dem måste läggas fram för godkännande av Finma (artikel 27.4 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). Finma inleder utredningar när den får rapporter om potentiella kränkningar av lagen som rapporteras av fondbörserna till myndigheten eller på grundval av egen misstanke.

| (12) | När en fondbörs har auktoriserats övervakar Finma fortlöpande att den fortsätter att iaktta de villkor och skyldigheter som är knutna till auktoriseringen (artikel 83 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). En fondbörs har en rättslig skyldighet att underrätta Finma om alla förändringar av de omständigheter som låg till grund för dess ursprungliga auktorisering eller godkännande. Om förändringarna är väsentliga ska finansmarknadsinfrastrukturen erhålla auktorisering eller godkännande av Finma i förväg för att kunna fortsätta sin verksamhet (artikel 7 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). De huvudsakliga skyldigheterna handlar om iakttagandet av organisationskraven, förekomsten av och ändamålsenligheten hos det interna kontrollsystemet, datorsystemens lämplighet och bedrivandet av korrekt affärsverksamhet. Finmas tillsyn omfattar samtliga organ hos fondbörsen, inklusive dess funktioner för övervakning av handeln och för att utfärda sanktioner. Enligt artiklarna 24 och 24a i lagen om tillsyn över finansmarknaden får Finma utföra revisioner direkt eller indirekt via licensierade revisionsfirmor, både på plats och annorstädes. Enligt artiklarna 27, 30 och 34 i lagen om finansmarknadens infrastruktur ska samtliga auktoriserade fondbörser ha kapacitet att kontrollera att deras emittenter, deltagare och personer med anknytning till deras deltagare iakttar bestämmelserna i lagen om finansmarknadens infrastruktur och förordningen om finansmarknadens infrastruktur, tillhörande lagar och förordningar samt fondbörsens egna regler. Som en del av dess skyldighet att kontrollera sina medlemmars regelefterlevnad har fondbörsen ansvar för att utreda och beivra alla kränkningar av tillämpliga lagar och regler. |
| --- | --- |

(12)

När en fondbörs har auktoriserats övervakar Finma fortlöpande att den fortsätter att iaktta de villkor och skyldigheter som är knutna till auktoriseringen (artikel 83 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). En fondbörs har en rättslig skyldighet att underrätta Finma om alla förändringar av de omständigheter som låg till grund för dess ursprungliga auktorisering eller godkännande. Om förändringarna är väsentliga ska finansmarknadsinfrastrukturen erhålla auktorisering eller godkännande av Finma i förväg för att kunna fortsätta sin verksamhet (artikel 7 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). De huvudsakliga skyldigheterna handlar om iakttagandet av organisationskraven, förekomsten av och ändamålsenligheten hos det interna kontrollsystemet, datorsystemens lämplighet och bedrivandet av korrekt affärsverksamhet. Finmas tillsyn omfattar samtliga organ hos fondbörsen, inklusive dess funktioner för övervakning av handeln och för att utfärda sanktioner. Enligt artiklarna 24 och 24a i lagen om tillsyn över finansmarknaden får Finma utföra revisioner direkt eller indirekt via licensierade revisionsfirmor, både på plats och annorstädes. Enligt artiklarna 27, 30 och 34 i lagen om finansmarknadens infrastruktur ska samtliga auktoriserade fondbörser ha kapacitet att kontrollera att deras emittenter, deltagare och personer med anknytning till deras deltagare iakttar bestämmelserna i lagen om finansmarknadens infrastruktur och förordningen om finansmarknadens infrastruktur, tillhörande lagar och förordningar samt fondbörsens egna regler. Som en del av dess skyldighet att kontrollera sina medlemmars regelefterlevnad har fondbörsen ansvar för att utreda och beivra alla kränkningar av tillämpliga lagar och regler.

| (13) | När det gäller effektiv kontroll av regelefterlevnaden har Finma ett urval av administrativa metoder för att genomdriva sin befogenhet. När kränkningar av lagen eller oriktigheter identifieras vidtar Finma nödvändiga korrigerande åtgärder, vilket kan inbegripa förvaltningsrättsliga förfaranden. Finma inför, med vederbörlig hänsyn till proportionalitetsprincipen, de åtgärder som den bedömer som mest lämpliga för att säkerställa att lagen iakttas. De tillgängliga åtgärderna innefattar reprimander, specifika instruktioner att återställa efterlevnad av reglerna, förbud mot individer att utföra sitt yrke, förbud mot mäklare att bedriva verksamhet och återkallelse av licenser. Finma kan också beslagta olagligt genererade vinster eller olagligt undvikna förluster och kan beordra att ett slutgiltigt och bindande avgörande offentliggörs. För att få en fondbörs att efterleva tillämpliga bestämmelser kan Finma också använda sin administrativa befogenhet för att entlediga styrelsemedlemmar eller personal vars otadliga vandel kan ifrågasättas. Finmas egna administrativa åtgärder stöds av bestämmelser om straffrättsliga påföljder för de överträdelser som beskrivs i kapitel 4 i lagen om tillsyn över finansmarknaden. Bestämmelser om straffrättsliga påföljder finns också i artiklarna 147 och följande i lagen om finansmarknadens infrastruktur och artiklarna 42a och 43 i fondbörslagen. Finma överlämnar dessa ärenden till behörig åklagarmyndighet. Finma och den behöriga åklagarmyndigheten samordnar sina utredningar, i den mån det är praktiskt möjligt och nödvändigt. Det federala finansministeriets rättsavdelning både väcker åtal och utfärdar dom för brott mot de straffrättsliga bestämmelserna i lagen om tillsyn över finansmarknaden och finansmarknadslagarna. Den federala justitieministern är dock behörig för åtal mot insiderhandel och otillbörlig prispåverkan enligt lagen om finansmarknadens infrastruktur. |
| --- | --- |

(13)

När det gäller effektiv kontroll av regelefterlevnaden har Finma ett urval av administrativa metoder för att genomdriva sin befogenhet. När kränkningar av lagen eller oriktigheter identifieras vidtar Finma nödvändiga korrigerande åtgärder, vilket kan inbegripa förvaltningsrättsliga förfaranden. Finma inför, med vederbörlig hänsyn till proportionalitetsprincipen, de åtgärder som den bedömer som mest lämpliga för att säkerställa att lagen iakttas. De tillgängliga åtgärderna innefattar reprimander, specifika instruktioner att återställa efterlevnad av reglerna, förbud mot individer att utföra sitt yrke, förbud mot mäklare att bedriva verksamhet och återkallelse av licenser. Finma kan också beslagta olagligt genererade vinster eller olagligt undvikna förluster och kan beordra att ett slutgiltigt och bindande avgörande offentliggörs. För att få en fondbörs att efterleva tillämpliga bestämmelser kan Finma också använda sin administrativa befogenhet för att entlediga styrelsemedlemmar eller personal vars otadliga vandel kan ifrågasättas. Finmas egna administrativa åtgärder stöds av bestämmelser om straffrättsliga påföljder för de överträdelser som beskrivs i kapitel 4 i lagen om tillsyn över finansmarknaden. Bestämmelser om straffrättsliga påföljder finns också i artiklarna 147 och följande i lagen om finansmarknadens infrastruktur och artiklarna 42a och 43 i fondbörslagen. Finma överlämnar dessa ärenden till behörig åklagarmyndighet. Finma och den behöriga åklagarmyndigheten samordnar sina utredningar, i den mån det är praktiskt möjligt och nödvändigt. Det federala finansministeriets rättsavdelning både väcker åtal och utfärdar dom för brott mot de straffrättsliga bestämmelserna i lagen om tillsyn över finansmarknaden och finansmarknadslagarna. Den federala justitieministern är dock behörig för åtal mot insiderhandel och otillbörlig prispåverkan enligt lagen om finansmarknadens infrastruktur.

| (14) | Slutsatsen kan därför dras att schweiziska fondbörser är föremål för auktorisering och fortlöpande effektiv tillsyn och kontroll av regelefterlevnaden. |
| --- | --- |

(14)

Slutsatsen kan därför dras att schweiziska fondbörser är föremål för auktorisering och fortlöpande effektiv tillsyn och kontroll av regelefterlevnaden.

| (15) | Enligt det andra villkoret måste handelsplatser i tredjelandet ha tydliga och transparenta regler för upptagande till handel av värdepapper, så att handeln med dessa värdepapper kan ske på ett rättvist, välordnat och effektivt sätt och att de är fritt överlåtbara. |
| --- | --- |

(15)

Enligt det andra villkoret måste handelsplatser i tredjelandet ha tydliga och transparenta regler för upptagande till handel av värdepapper, så att handeln med dessa värdepapper kan ske på ett rättvist, välordnat och effektivt sätt och att de är fritt överlåtbara.

| (16) | Enligt schweizisk lag ska fondbörser utfärda regler om upptagande av värdepapper till handel (artiklarna 35 och 36 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). Dessa regler måste godkännas av Finma. Reglerna ska beakta erkända internationella standarder och särskilt innehålla bestämmelser om värdepappers omsättningsbarhet; offentliggörande av information som investerare behöver för att bedöma värdepappers egenskaper och emittenters kvalitet; skyldigheterna för emittenter, deras företrädare och tredje parter under hela den tid som börsnoteringen eller upptagandet till handel av värdepapperet varar och skyldigheten när det gäller upptagande av aktierelaterade värdepapper att efterleva artiklarna 7 och 81 i den federala lagen av den 16 december 2005 om licensiering och tillsyn av revisorer. Upptagande av värdepapper till handel och börsnotering, dvs. en avancerad form av upptagande till handel, av värdepapper på fondbörser regleras främst av reglerna om börsnotering och ytterligare regler för börsnotering och upptagande till handel. Fondbörsen ser över den ansökan som en emittent lämnar in för varje värdepapper och verifierar att alla relevanta krav uppfylls. För varje ansökan utfärdar fondbörsen ett skriftligt beslut. Information om ett beslut om upptagande till handel är tillgänglig för allmänheten. När ett värdepapper börsnoteras blir emittenten föremål för upprätthållandeskyldigheter beträffande regelbunden rapportering, exempelvis i fråga om finansiell rapportering och krav beträffande bolagsstyrning, men också händelsebaserad rapportering som ska ske regelbundet, informationsplikt rörande transaktioner som utförs av företagsledningen och publicitet vid särskilda tillfällen. Enligt artikel 35.3 i lagen om finansmarknadens infrastruktur ska fondbörsen övervaka en emittents efterlevnad av dessa regler och införa de påföljder som avtalats i kontraktet när reglerna kränkts. Enligt artikel 33.1 i förordningen om finansmarknadens infrastruktur ska en fondbörs garantera att samtliga till handel upptagna värdepapper och samtliga börsnoterade värdepapper kan handlas på ett rättvist, effektivt och välordnat sätt. När det gäller aktierelaterade värdepapper anges i reglerna om börsnotering krav på att värdepapper ska vara omsättningsbara, så att det säkerställs att handeln med dessa värdepapper blir effektiv. En fondbörs oberoende organ kan temporärt avbryta handeln med ett värdepapper om ovanliga omständigheter, i synnerhet att emittenten bryter mot viktiga informationskrav, visar att ett avbrytande är lämpligt. Organen kan upphäva börsnoteringen av ett värdepapper, om det finns allvarliga misstankar om att emittenten har solvensproblem eller om insolvens- eller likvidationsförfaranden redan har inletts. Finma kan också ålägga en fondbörs att avbryta handeln med ett visst värdepapper genom att använda sin befogenhet enligt artikel 31 i lagen om tillsyn över finansmarknaden och i syfte att återställa efterlevnad av reglerna i lagen om finansmarknadens infrastruktur eller hantera andra oriktigheter. |
| --- | --- |

(16)

Enligt schweizisk lag ska fondbörser utfärda regler om upptagande av värdepapper till handel (artiklarna 35 och 36 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). Dessa regler måste godkännas av Finma. Reglerna ska beakta erkända internationella standarder och särskilt innehålla bestämmelser om värdepappers omsättningsbarhet; offentliggörande av information som investerare behöver för att bedöma värdepappers egenskaper och emittenters kvalitet; skyldigheterna för emittenter, deras företrädare och tredje parter under hela den tid som börsnoteringen eller upptagandet till handel av värdepapperet varar och skyldigheten när det gäller upptagande av aktierelaterade värdepapper att efterleva artiklarna 7 och 81 i den federala lagen av den 16 december 2005 om licensiering och tillsyn av revisorer. Upptagande av värdepapper till handel och börsnotering, dvs. en avancerad form av upptagande till handel, av värdepapper på fondbörser regleras främst av reglerna om börsnotering och ytterligare regler för börsnotering och upptagande till handel. Fondbörsen ser över den ansökan som en emittent lämnar in för varje värdepapper och verifierar att alla relevanta krav uppfylls. För varje ansökan utfärdar fondbörsen ett skriftligt beslut. Information om ett beslut om upptagande till handel är tillgänglig för allmänheten. När ett värdepapper börsnoteras blir emittenten föremål för upprätthållandeskyldigheter beträffande regelbunden rapportering, exempelvis i fråga om finansiell rapportering och krav beträffande bolagsstyrning, men också händelsebaserad rapportering som ska ske regelbundet, informationsplikt rörande transaktioner som utförs av företagsledningen och publicitet vid särskilda tillfällen. Enligt artikel 35.3 i lagen om finansmarknadens infrastruktur ska fondbörsen övervaka en emittents efterlevnad av dessa regler och införa de påföljder som avtalats i kontraktet när reglerna kränkts. Enligt artikel 33.1 i förordningen om finansmarknadens infrastruktur ska en fondbörs garantera att samtliga till handel upptagna värdepapper och samtliga börsnoterade värdepapper kan handlas på ett rättvist, effektivt och välordnat sätt. När det gäller aktierelaterade värdepapper anges i reglerna om börsnotering krav på att värdepapper ska vara omsättningsbara, så att det säkerställs att handeln med dessa värdepapper blir effektiv. En fondbörs oberoende organ kan temporärt avbryta handeln med ett värdepapper om ovanliga omständigheter, i synnerhet att emittenten bryter mot viktiga informationskrav, visar att ett avbrytande är lämpligt. Organen kan upphäva börsnoteringen av ett värdepapper, om det finns allvarliga misstankar om att emittenten har solvensproblem eller om insolvens- eller likvidationsförfaranden redan har inletts. Finma kan också ålägga en fondbörs att avbryta handeln med ett visst värdepapper genom att använda sin befogenhet enligt artikel 31 i lagen om tillsyn över finansmarknaden och i syfte att återställa efterlevnad av reglerna i lagen om finansmarknadens infrastruktur eller hantera andra oriktigheter.

| (17) | Det schweiziska regelverket innehåller krav på att marknadsaktörer ska få information före handel. Transparens före handel har sin rättsliga grund i artikel 29.1 i lagen om finansmarknadens infrastruktur, där det föreskrivs att fondbörser ska offentliggöra i realtid de fem bästa köp- och säljbuden för varje aktie och varje annat värdepapper samt storleken på handelspositionerna till dessa priser. Detsamma gäller genomförbara intresseanmälningar (artikel 27.3 i förordningen om finansmarknadens infrastruktur). Undantag finns för referensprissystem, system vars enda funktion är att formalisera redan överenskomna transaktioner, order som hålls i en orderhanteringsfacilitet på börsen i väntan på offentliggörande och order av större omfattning än normalt på marknaden. Det schweiziska regelverket innehåller även krav på utlämnande av information efter handel. Transparens efter handel har sin grund i artikel 29.2 i lagen om finansmarknadens infrastruktur, där det föreskrivs att fondbörser omedelbart ska offentliggöra information om transaktioner som utförts på och utanför börsen i fråga om samtliga värdepapper som tagits upp till handel. I synnerhet ska priset och tidpunkten för och volymen av transaktionerna offentliggöras. Undantagen för transparens efter handel är desamma som för transparens före handel. Information om vissa atypiska transaktioner ska också offentliggöras utan dröjsmål. Fondbörsens tjänster i fråga om information före och efter handel ska vara helt transparenta och erbjudas samtliga deltagare på börsen utan diskriminering. Senarelagda data ska finnas tillgängliga för samtliga användare utan kostnad. |
| --- | --- |

(17)

Det schweiziska regelverket innehåller krav på att marknadsaktörer ska få information före handel. Transparens före handel har sin rättsliga grund i artikel 29.1 i lagen om finansmarknadens infrastruktur, där det föreskrivs att fondbörser ska offentliggöra i realtid de fem bästa köp- och säljbuden för varje aktie och varje annat värdepapper samt storleken på handelspositionerna till dessa priser. Detsamma gäller genomförbara intresseanmälningar (artikel 27.3 i förordningen om finansmarknadens infrastruktur). Undantag finns för referensprissystem, system vars enda funktion är att formalisera redan överenskomna transaktioner, order som hålls i en orderhanteringsfacilitet på börsen i väntan på offentliggörande och order av större omfattning än normalt på marknaden. Det schweiziska regelverket innehåller även krav på utlämnande av information efter handel. Transparens efter handel har sin grund i artikel 29.2 i lagen om finansmarknadens infrastruktur, där det föreskrivs att fondbörser omedelbart ska offentliggöra information om transaktioner som utförts på och utanför börsen i fråga om samtliga värdepapper som tagits upp till handel. I synnerhet ska priset och tidpunkten för och volymen av transaktionerna offentliggöras. Undantagen för transparens efter handel är desamma som för transparens före handel. Information om vissa atypiska transaktioner ska också offentliggöras utan dröjsmål. Fondbörsens tjänster i fråga om information före och efter handel ska vara helt transparenta och erbjudas samtliga deltagare på börsen utan diskriminering. Senarelagda data ska finnas tillgängliga för samtliga användare utan kostnad.

| (18) | Slutsatsen kan därför dras att schweiziska fondbörser har tydliga och transparenta regler för upptagande till handel av värdepapper, så att handeln med dessa värdepapper kan ske på ett rättvist, välordnat och effektivt sätt och att de är fritt överlåtbara. |
| --- | --- |

(18)

Slutsatsen kan därför dras att schweiziska fondbörser har tydliga och transparenta regler för upptagande till handel av värdepapper, så att handeln med dessa värdepapper kan ske på ett rättvist, välordnat och effektivt sätt och att de är fritt överlåtbara.

| (19) | Enligt det tredje villkoret måste emittenter av värdepapper vara skyldiga att lämna regelbundet återkommande och löpande information för att säkerställa ett gott skydd för investerarna. |
| --- | --- |

(19)

Enligt det tredje villkoret måste emittenter av värdepapper vara skyldiga att lämna regelbundet återkommande och löpande information för att säkerställa ett gott skydd för investerarna.

| (20) | Fondbörsens regler om upptagande till handel måste ange vilken information som ska offentliggöras så att investerare kan bedöma värdepappers egenskaper och emittenters kvalitet, för säkerställande av ett högt investerarskydd. Emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en schweizisk fondbörs måste offentliggöra årliga finansiella rapporter och delårsrapporter. Emittenter måste offentliggöra sitt årsbokslut på sin webbplats. Värdepapper som tagits upp till handel på en schweizisk fondbörs får också handlas på en annan handelsplats. Rapporteringsskyldigheten för emittenter gäller oavsett på vilken plats handeln ägt rum. Utlämnandet av heltäckande och aktuell information om emittenter av värdepapper gör det möjligt för investerare att bedöma emittenternas ekonomiska resultat och säkerställer tillbörlig transparens för investerare genom ett regelbundet informationsflöde. |
| --- | --- |

(20)

Fondbörsens regler om upptagande till handel måste ange vilken information som ska offentliggöras så att investerare kan bedöma värdepappers egenskaper och emittenters kvalitet, för säkerställande av ett högt investerarskydd. Emittenter vars värdepapper tas upp till handel på en schweizisk fondbörs måste offentliggöra årliga finansiella rapporter och delårsrapporter. Emittenter måste offentliggöra sitt årsbokslut på sin webbplats. Värdepapper som tagits upp till handel på en schweizisk fondbörs får också handlas på en annan handelsplats. Rapporteringsskyldigheten för emittenter gäller oavsett på vilken plats handeln ägt rum. Utlämnandet av heltäckande och aktuell information om emittenter av värdepapper gör det möjligt för investerare att bedöma emittenternas ekonomiska resultat och säkerställer tillbörlig transparens för investerare genom ett regelbundet informationsflöde.

| (21) | Slutsatsen kan därför dras att emittenter vars värdepapper tas upp till handel på schweiziska fondbörser är skyldiga att lämna regelbundet återkommande och löpande information för att säkerställa ett gott skydd för investerarna. |
| --- | --- |

(21)

Slutsatsen kan därför dras att emittenter vars värdepapper tas upp till handel på schweiziska fondbörser är skyldiga att lämna regelbundet återkommande och löpande information för att säkerställa ett gott skydd för investerarna.

| (22) | Enligt det fjärde villkoret måste regelverket och tillsynssystemet i tredjelandet säkerställa marknadernas transparens och integritet genom förhindrande av marknadsmissbruk i form av insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan. |
| --- | --- |

(22)

Enligt det fjärde villkoret måste regelverket och tillsynssystemet i tredjelandet säkerställa marknadernas transparens och integritet genom förhindrande av marknadsmissbruk i form av insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan.

| (23) | Enligt artiklarna 142 och 143 i lagen om finansmarknadens infrastruktur får ingen person bedriva insiderhandel eller otillbörlig marknadspåverkan. På de villkor som anges i artiklarna 154 och 155 i lagen om finansmarknadens infrastruktur är ett utnyttjande eller försök till utnyttjande av insiderinformation och otillbörlig prispåverkan en straffbar gärning. En fondbörs måste utfärda regler om emittenters utlämning av insiderinformation. Enligt fondbörsens regler om börsnotering måste en emittent informera marknaden om alla prispåverkande fakta som framkommit eller är på väg att framkomma inom dess verksamhetsområde, så snart som denne blir medveten om dessa fakta. Prispåverkande fakta är fakta som kan utlösa betydande förändringar av marknadspriserna. Sådan information måste utlämnas så att lika behandling av samtliga marknadsaktörer säkerställs. Enligt artikel 31.1 i lagen om finansmarknadens infrastruktur ska schweiziska fondbörser övervaka prisbildning och de transaktioner som utförs på fondbörsen i syfte att upptäcka insiderhandel, pris- och marknadsmanipulation och andra kränkningar av stadgar och regler. För detta ändamål måste en fondbörs också granska transaktioner som genomförts utanför handelsplatsen och som rapporterats till fondbörsen eller på annat sätt kommit till dess kännedom (artikel 31.1 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). Denna tillsynsuppgift måste utföras av ett oberoende organ inom fondbörsen. Emittenter måste, på grundval av deras skyldighet att lämna information och på begäran av Finma, kunna tillhandahålla en insiderförteckning, inklusive alla ytterligare uppgifter och dokument som Finma behöver för att utföra sina uppgifter (artikel 29.1 i lagen om tillsyn över finansmarknaden jämförd med artikel 145 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). En fondbörs måste underrätta Finma om alla misstänkta kränkningar av lagen eller andra oriktigheter. Om kränkningarna utgör straffbara gärningar måste fondbörsen även informera den behöriga åklagarmyndigheten utan dröjsmål (artikel 31.2 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). Finma gör utredningar på grundval av information om kränkningar av lagen som mottas från fondbörser samt på grundval av dess egen marknadsövervakning, med målet att kontrollera att bestämmelserna i tillsynslagstiftningen om förhindrande av marknadsmissbruk efterlevs. |
| --- | --- |

(23)

Enligt artiklarna 142 och 143 i lagen om finansmarknadens infrastruktur får ingen person bedriva insiderhandel eller otillbörlig marknadspåverkan. På de villkor som anges i artiklarna 154 och 155 i lagen om finansmarknadens infrastruktur är ett utnyttjande eller försök till utnyttjande av insiderinformation och otillbörlig prispåverkan en straffbar gärning. En fondbörs måste utfärda regler om emittenters utlämning av insiderinformation. Enligt fondbörsens regler om börsnotering måste en emittent informera marknaden om alla prispåverkande fakta som framkommit eller är på väg att framkomma inom dess verksamhetsområde, så snart som denne blir medveten om dessa fakta. Prispåverkande fakta är fakta som kan utlösa betydande förändringar av marknadspriserna. Sådan information måste utlämnas så att lika behandling av samtliga marknadsaktörer säkerställs. Enligt artikel 31.1 i lagen om finansmarknadens infrastruktur ska schweiziska fondbörser övervaka prisbildning och de transaktioner som utförs på fondbörsen i syfte att upptäcka insiderhandel, pris- och marknadsmanipulation och andra kränkningar av stadgar och regler. För detta ändamål måste en fondbörs också granska transaktioner som genomförts utanför handelsplatsen och som rapporterats till fondbörsen eller på annat sätt kommit till dess kännedom (artikel 31.1 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). Denna tillsynsuppgift måste utföras av ett oberoende organ inom fondbörsen. Emittenter måste, på grundval av deras skyldighet att lämna information och på begäran av Finma, kunna tillhandahålla en insiderförteckning, inklusive alla ytterligare uppgifter och dokument som Finma behöver för att utföra sina uppgifter (artikel 29.1 i lagen om tillsyn över finansmarknaden jämförd med artikel 145 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). En fondbörs måste underrätta Finma om alla misstänkta kränkningar av lagen eller andra oriktigheter. Om kränkningarna utgör straffbara gärningar måste fondbörsen även informera den behöriga åklagarmyndigheten utan dröjsmål (artikel 31.2 i lagen om finansmarknadens infrastruktur). Finma gör utredningar på grundval av information om kränkningar av lagen som mottas från fondbörser samt på grundval av dess egen marknadsövervakning, med målet att kontrollera att bestämmelserna i tillsynslagstiftningen om förhindrande av marknadsmissbruk efterlevs.

| (24) | Slutsatsen kan därför dras att regelverket och tillsynssystemet i Schweiz säkerställer marknadernas transparens och integritet genom förhindrande av marknadsmissbruk i form av insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan. |
| --- | --- |

(24)

Slutsatsen kan därför dras att regelverket och tillsynssystemet i Schweiz säkerställer marknadernas transparens och integritet genom förhindrande av marknadsmissbruk i form av insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan.

| (25) | Således kan slutsatsen dras att det regelverk och tillsynssystem som gäller för fondbörser enligt bilagan till detta beslut som drivs i Schweiz under tillsyn av Finma uppfyller de fyra villkoren för regelverk och tillsynssystem och följaktligen bör anses utgöra ett system som är likvärdigt med de krav på handelsplatser som anges i direktiv 2014/65/EU, förordning (EU) nr 600/2014, förordning (EU) nr 596/2014 och direktiv 2004/109/EG. |
| --- | --- |

(25)

Således kan slutsatsen dras att det regelverk och tillsynssystem som gäller för fondbörser enligt bilagan till detta beslut som drivs i Schweiz under tillsyn av Finma uppfyller de fyra villkoren för regelverk och tillsynssystem och följaktligen bör anses utgöra ett system som är likvärdigt med de krav på handelsplatser som anges i direktiv 2014/65/EU, förordning (EU) nr 600/2014, förordning (EU) nr 596/2014 och direktiv 2004/109/EG.

| (26) | Med tanke på att ett betydande antal av de aktier som har emitterats och tagits upp till handel i Schweiz också handlas på handelsplatser i EU bör det säkerställas att samtliga värdepappersföretag som omfattas av handelsskyldigheten enligt artikel 23.1 i förordning (EU) nr 600/2014 behåller förmågan att genomföra transaktioner med aktier som tagits upp till handel på de schweiziska fondbörser där deras primära likviditet finns. Eftersom den primära likviditeten för aktier upptagna till handel på schweiziska fondbörser finns hos dessa börser kommer ett godkännande av regelverket och tillsynssystemet i Schweiz att möjliggöra för värdepappersföretag att handla med aktier upptagna till handel i Schweiz på börser i Schweiz och att fullgöra sin skyldighet beträffande bästa utförande gentemot sina kunder. |
| --- | --- |

(26)

Med tanke på att ett betydande antal av de aktier som har emitterats och tagits upp till handel i Schweiz också handlas på handelsplatser i EU bör det säkerställas att samtliga värdepappersföretag som omfattas av handelsskyldigheten enligt artikel 23.1 i förordning (EU) nr 600/2014 behåller förmågan att genomföra transaktioner med aktier som tagits upp till handel på de schweiziska fondbörser där deras primära likviditet finns. Eftersom den primära likviditeten för aktier upptagna till handel på schweiziska fondbörser finns hos dessa börser kommer ett godkännande av regelverket och tillsynssystemet i Schweiz att möjliggöra för värdepappersföretag att handla med aktier upptagna till handel i Schweiz på börser i Schweiz och att fullgöra sin skyldighet beträffande bästa utförande gentemot sina kunder.

| (27) | Detta beslut baseras på data som visar att den samlade handeln i EU med en mångfald av aktier som tagits upp till handel på schweiziska fondbörser är av sådan frekvens att företag som omfattas av Mifid-direktivet inte har kunnat utnyttja det undantag som anges i artikel 23.1 a i förordning (EU) nr 600/2014. Detta tyder på att handelsskyldigheten enligt artikel 23.1 i förordning (EU) nr 600/2014 skulle gälla för ett betydande antal av de aktier som tagits upp till handel i Schweiz. |
| --- | --- |

(27)

Detta beslut baseras på data som visar att den samlade handeln i EU med en mångfald av aktier som tagits upp till handel på schweiziska fondbörser är av sådan frekvens att företag som omfattas av Mifid-direktivet inte har kunnat utnyttja det undantag som anges i artikel 23.1 a i förordning (EU) nr 600/2014. Detta tyder på att handelsskyldigheten enligt artikel 23.1 i förordning (EU) nr 600/2014 skulle gälla för ett betydande antal av de aktier som tagits upp till handel i Schweiz.

| (28) | Det här beslutet kommer också att kompletteras med samarbetsarrangemang som säkerställer ett ändamålsenligt informationsutbyte och en ändamålsenlig samordning av tillsynsverksamheten mellan de nationella behöriga myndigheterna och Finma. |
| --- | --- |

(28)

Det här beslutet kommer också att kompletteras med samarbetsarrangemang som säkerställer ett ändamålsenligt informationsutbyte och en ändamålsenlig samordning av tillsynsverksamheten mellan de nationella behöriga myndigheterna och Finma.

| (29) | Det här beslutet baseras på de rättsligt bindande krav för fondbörser som gäller i Schweiz när beslutet antas. Kommissionen bör fortsätta att regelbundet övervaka utvecklingen av regelverket och tillsynssystemet för schweiziska fondbörser och uppfyllandet av de villkor som ligger till grund för antagandet av detta beslut. |
| --- | --- |

(29)

Det här beslutet baseras på de rättsligt bindande krav för fondbörser som gäller i Schweiz när beslutet antas. Kommissionen bör fortsätta att regelbundet övervaka utvecklingen av regelverket och tillsynssystemet för schweiziska fondbörser och uppfyllandet av de villkor som ligger till grund för antagandet av detta beslut.

| (30) | Detta beslut beaktar också rådets slutsatser av den 28 februari 2017 där det sägs att en förutsättning för vidareutveckling av det sektoriella tillvägagångssättet med Schweiz är att det inrättas en gemensam institutionell ram för befintliga och framtida avtal genom vilka Schweiz deltar i unionens inre marknad. För att säkerställa de finansiella marknadernas integritet i unionen bör detta beslut upphöra att gälla den 31 december 2018, såvida det inte förlängs av kommissionen före den dagen. Vid beslutet om huruvida tillämpningen av detta beslut ska förlängas bör kommissionen särskilt beakta utvecklingen i fråga om undertecknandet av ett avtal om inrättande av den gemensamma institutionella ramen. |
| --- | --- |

(30)

Detta beslut beaktar också rådets slutsatser av den 28 februari 2017 där det sägs att en förutsättning för vidareutveckling av det sektoriella tillvägagångssättet med Schweiz är att det inrättas en gemensam institutionell ram för befintliga och framtida avtal genom vilka Schweiz deltar i unionens inre marknad. För att säkerställa de finansiella marknadernas integritet i unionen bör detta beslut upphöra att gälla den 31 december 2018, såvida det inte förlängs av kommissionen före den dagen. Vid beslutet om huruvida tillämpningen av detta beslut ska förlängas bör kommissionen särskilt beakta utvecklingen i fråga om undertecknandet av ett avtal om inrättande av den gemensamma institutionella ramen.

| (31) | Kommissionen bör regelbundet se över det regelverk och tillsynssystem som gäller för fondbörser i Schweiz. Dessa översyner påverkar inte kommissionens möjlighet att vid en tidigare tidpunkt genomföra en särskild översyn i händelse av att relevant utveckling gör det nödvändigt för kommissionen att ompröva den likvärdighet som fastställs genom detta beslut, i synnerhet utvecklingen i fråga om inrättandet av en gemensam institutionell ram för befintliga och framtida avtal genom vilka Schweiz deltar i unionens inre marknad. En sådan omprövning kan leda till att detta beslut upphävs. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen bör regelbundet se över det regelverk och tillsynssystem som gäller för fondbörser i Schweiz. Dessa översyner påverkar inte kommissionens möjlighet att vid en tidigare tidpunkt genomföra en särskild översyn i händelse av att relevant utveckling gör det nödvändigt för kommissionen att ompröva den likvärdighet som fastställs genom detta beslut, i synnerhet utvecklingen i fråga om inrättandet av en gemensam institutionell ram för befintliga och framtida avtal genom vilka Schweiz deltar i unionens inre marknad. En sådan omprövning kan leda till att detta beslut upphävs.

| (32) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från europeiska värdepapperskommittén. |
| --- | --- |

(32)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från europeiska värdepapperskommittén.

| (33) | Med tanke på att förordning (EU) nr 600/2014 och direktiv 2014/65/EU är tillämpliga från och med den 3 januari 2018 är det nödvändigt att det här beslutet träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(33)

Med tanke på att förordning (EU) nr 600/2014 och direktiv 2014/65/EU är tillämpliga från och med den 3 januari 2018 är det nödvändigt att det här beslutet träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Vid tillämpning av artikel 23.1 i förordning (EU) nr 600/2014 ska det regelverk och tillsynssystem som gäller för schweiziska fondbörser förtecknade i bilagan till det här beslutet anses vara likvärdigt med de krav som följer av direktiv 2014/65/EU, förordning (EU) nr 600/2014, förordning (EU) nr 596/2014 och direktiv 2004/109/EG, och anses vara föremål för effektiv tillsyn och efterlevnadskontroll.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det upphör att gälla den 31 december 2018.

Utfärdat i Bryssel den 21 december 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 84).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014 om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG och kommissionens direktiv 2003/124/EG, 2003/125/EG och 2004/72/EG (EUT L 173, 12.6.2014, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG (EUT L 390, 31.12.2004, s. 38).

4

---

BILAGA

Fondbörser i Schweiz som bedöms som likvärdiga med reglerade marknader enligt definitionen i direktiv 2014/65/EU:

| a) | SIX Swiss Exchange AG |
| --- | --- |

a)

SIX Swiss Exchange AG

| b) | BX Swiss AG |
| --- | --- |

b)

BX Swiss AG

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/59

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2017/2442

av den 8 december 2017

om ändring av beslut (EU) 2016/2164 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2017 (ECB/2017/39)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 128.2,

med beaktande av Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/2332 av den 4 december 2015 om förfarandet för att godkänna den mängd euromynt som ska ges ut (ECB/2015/43) (1), särskilt artikel 2, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska centralbanken (ECB) har sedan den 1 januari 1999 ensamrätt att godkänna den mängd mynt som ges ut av de medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska centralbanken (ECB) har sedan den 1 januari 1999 ensamrätt att godkänna den mängd mynt som ges ut av de medlemsstater som har euron som valuta.

| (2) | Baserat på den beräknade efterfrågan på euromynt under 2017 som de medlemsstater som har euron som valuta har lämnat in till ECB, godkände ECB genom Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/2164 (ECB/2016/43) (2) den totala mängd euromynt som får sättas i omlopp, inklusive samlarmynt i euro som inte är avsedda att sättas i omlopp, under 2017. |
| --- | --- |

(2)

Baserat på den beräknade efterfrågan på euromynt under 2017 som de medlemsstater som har euron som valuta har lämnat in till ECB, godkände ECB genom Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/2164 (ECB/2016/43) (2) den totala mängd euromynt som får sättas i omlopp, inklusive samlarmynt i euro som inte är avsedda att sättas i omlopp, under 2017.

| (3) | Den 19 oktober 2017 anhöll det italienska finansministeriet, på grund av en oväntad efterfrågeökning, om att den mängd euromynt som Italien får ge ut under 2017 borde ökas från 96,0 miljoner euro till 141,0 miljoner euro. ECB har bifallit ovannämnda framställning om en ökning av den mängd euromynt som ska sättas i omlopp som Italien får ge ut under 2017. |
| --- | --- |

(3)

Den 19 oktober 2017 anhöll det italienska finansministeriet, på grund av en oväntad efterfrågeökning, om att den mängd euromynt som Italien får ge ut under 2017 borde ökas från 96,0 miljoner euro till 141,0 miljoner euro. ECB har bifallit ovannämnda framställning om en ökning av den mängd euromynt som ska sättas i omlopp som Italien får ge ut under 2017.

| (4) | Beslut (EU) 2016/2164 (ECB/2016/43) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut (EU) 2016/2164 (ECB/2016/43) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring

Tabellen i artikel 1 i beslut (EU) 2016/2164 (ECB/2016/43) ska ersättas med följande:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Mängd euromynt som får ges ut under 2017 |
| | Mynt i omlopp | Samlarmynt | Myntutgivning |
| (ej avsedda att sättas i omlopp) |
| Belgien | 51,0 | 1,0 | 52,0 |
| Tyskland | 419,0 | 219,0 | 638,0 |
| Estland | 9,7 | 0,3 | 10,0 |
| Irland | 30,7 | 0,8 | 31,5 |
| Grekland | 106,3 | 0,6 | 106,9 |
| Spanien | 359,3 | 30,0 | 389,3 |
| Frankrike | 224,3 | 51,0 | 275,3 |
| Italien | 139,2 | 1,8 | 141,0 |
| Cypern | 14,0 | 0,1 | 14,1 |
| Lettland | 16,3 | 0,3 | 16,6 |
| Litauen | 30,0 | 0,3 | 30,3 |
| Luxemburg | 17,7 | 0,2 | 17,9 |
| Malta | 10,2 | 0,2 | 10,4 |
| Nederländerna | 25,0 | 4,0 | 29,0 |
| Österrike | 87,2 | 181,8 | 269,0 |
| Portugal | 62,0 | 3,0 | 65,0 |
| Slovenien | 24,0 | 2,0 | 26,0 |
| Slovakien | 15,6 | 1,4 | 17,0 |
| Finland | 35,0 | 10,0 | 45,0 |
| Totalt | 1 676,5 | 507,8 | 2 184,3 ” |

(miljoner euro)

Mängd euromynt som får ges ut under 2017

Mynt i omlopp

Samlarmynt

Myntutgivning

(ej avsedda att sättas i omlopp)

Belgien

51,0

1,0

52,0

Tyskland

419,0

219,0

638,0

Estland

9,7

0,3

10,0

Irland

30,7

0,8

31,5

Grekland

106,3

0,6

106,9

Spanien

359,3

30,0

389,3

Frankrike

224,3

51,0

275,3

Italien

139,2

1,8

141,0

Cypern

14,0

0,1

14,1

Lettland

16,3

0,3

16,6

Litauen

30,0

0,3

30,3

Luxemburg

17,7

0,2

17,9

Malta

10,2

0,2

10,4

Nederländerna

25,0

4,0

29,0

Österrike

87,2

181,8

269,0

Portugal

62,0

3,0

65,0

Slovenien

24,0

2,0

26,0

Slovakien

15,6

1,4

17,0

Finland

35,0

10,0

45,0

Totalt

1 676,5

507,8

2 184,3 ”

Artikel 2

Verkan

Detta beslut får verkan samma dag som det delges adressaterna.

Artikel 3

Adressater

Detta beslut riktar sig till de medlemsstater som har euron som valuta.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 8 december 2017.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 12.12.2015, s. 123.

1

(2)  2Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/2164 av den 30 november 2016 om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2017 (ECB/2016/43) (EUT L 333, 8.12.2016, s. 73).

2

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/61 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/61

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2017/2443

av den 8 december 2017

om godkännande av den mängd mynt som ska ges ut 2018 (ECB/2017/40)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 128.2,

med beaktande av Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/2332 av den 4 december 2015 om förfarandet för att godkänna den mängd euromynt som ska ges ut (ECB/2015/43) (1), särskilt artikel 2,

av följande skäl:

| (1) | Europeiska centralbanken (ECB) har sedan den 1 januari 1999 ensamrätt att godkänna den mängd mynt som ges ut av de medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska centralbanken (ECB) har sedan den 1 januari 1999 ensamrätt att godkänna den mängd mynt som ges ut av de medlemsstater som har euron som valuta.

| (2) | De nitton medlemsstater som har euron som valuta har för godkännande lämnat in sina uppgifter till ECB om den mängd mynt som ska ges ut under 2018, tillsammans med förklaringar till beräkningsmetoden. Vissa av dessa medlemsstater har därutöver lämnat ytterligare information avseende mynt i omlopp, där sådan information är tillgänglig och bedöms som viktig av den berörda medlemsstaten för att styrka sina uppgifter. |
| --- | --- |

(2)

De nitton medlemsstater som har euron som valuta har för godkännande lämnat in sina uppgifter till ECB om den mängd mynt som ska ges ut under 2018, tillsammans med förklaringar till beräkningsmetoden. Vissa av dessa medlemsstater har därutöver lämnat ytterligare information avseende mynt i omlopp, där sådan information är tillgänglig och bedöms som viktig av den berörda medlemsstaten för att styrka sina uppgifter.

| (3) | Eftersom medlemsstaterna bara får ge ut euromynt i den omfattning som godkänns av ECB, får de inte överskrida dessa ramar utan att ECB först har gett sitt godkännande. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom medlemsstaterna bara får ge ut euromynt i den omfattning som godkänns av ECB, får de inte överskrida dessa ramar utan att ECB först har gett sitt godkännande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av den mängd euromynt som ska ges ut 2018

ECB godkänner härmed den mängd euromynt som ska ges ut av de medlemsstater som har euron som valuta under 2018 enligt nedanstående tabell:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Mängd euromynt som får ges ut under 2018 |
| | Mynt i omlopp | Samlarmynt
  (ej avsedda att sättas i omlopp) | Myntutgivning |
| Belgien | 48,8 | 1,0 | 49,8 |
| Tyskland | 421,0 | 218,5 | 639,5 |
| Estland | 13,2 | 0,6 | 13,8 |
| Irland | 18,5 | 0,5 | 19,0 |
| Grekland | 101,8 | 0,7 | 102,5 |
| Spanien | 321,1 | 30,0 | 351,1 |
| Frankrike | 262,5 | 51,0 | 313,5 |
| Italien | 203,9 | 2,1 | 206,0 |
| Cypern | 12,0 | 0,1 | 12,1 |
| Lettland | 10,0 | 0,4 | 10,4 |
| Litauen | 22,0 | 0,5 | 22,5 |
| Luxemburg | 13,5 | 0,2 | 13,7 |
| Malta | 9,5 | 0,2 | 9,7 |
| Nederländerna | 35,0 | 4,0 | 39,0 |
| Österrike | 95,2 | 182,0 | 277,2 |
| Portugal | 52,0 | 3,0 | 55,0 |
| Slovenien | 24,0 | 2,0 | 26,0 |
| Slovakien | 17,0 | 1,5 | 18,5 |
| Finland | 25,0 | 10,0 | 35,0 |
| Totalt | 1 706,0 | 508,3 | 2 214,3 |

(miljoner euro)

Mängd euromynt som får ges ut under 2018

Mynt i omlopp

Samlarmynt

(ej avsedda att sättas i omlopp)

Myntutgivning

Belgien

48,8

1,0

49,8

Tyskland

421,0

218,5

639,5

Estland

13,2

0,6

13,8

Irland

18,5

0,5

19,0

Grekland

101,8

0,7

102,5

Spanien

321,1

30,0

351,1

Frankrike

262,5

51,0

313,5

Italien

203,9

2,1

206,0

Cypern

12,0

0,1

12,1

Lettland

10,0

0,4

10,4

Litauen

22,0

0,5

22,5

Luxemburg

13,5

0,2

13,7

Malta

9,5

0,2

9,7

Nederländerna

35,0

4,0

39,0

Österrike

95,2

182,0

277,2

Portugal

52,0

3,0

55,0

Slovenien

24,0

2,0

26,0

Slovakien

17,0

1,5

18,5

Finland

25,0

10,0

35,0

Totalt

Totalt

1 706,0

1 706,0

508,3

508,3

2 214,3

2 214,3

Artikel 2

Verkan

Detta beslut får verkan samma dag som det delges adressaterna.

Artikel 3

Adressater

Detta beslut riktar sig till de medlemsstater som har euron som valuta.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 8 december 2017.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 12.12.2015, s. 123.

1

---

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/63 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/63

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2017/2444

av den 8 december 2017

om ändring av beslut (EU) 2015/2332 om förfarandet för att godkänna den mängd euromynt som ska ges ut (ECB/2017/41)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 128.2, och

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 12.1, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) (1) införs regler om förfarandet för att godkänna den mängd mynt som ska ges. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) (1) införs regler om förfarandet för att godkänna den mängd mynt som ska ges.

| (2) | ECB-rådet anser att befogenheten att anta beslut om godkännande av årliga och ad-hoc ansökningar avseende den mängd mynt som får ges ut som medlemsstater som har euron som valuta ställer, bör delegeras till direktionen i sådana fall då den mängd mynt som ska ges inte förändras. |
| --- | --- |

(2)

ECB-rådet anser att befogenheten att anta beslut om godkännande av årliga och ad-hoc ansökningar avseende den mängd mynt som får ges ut som medlemsstater som har euron som valuta ställer, bör delegeras till direktionen i sådana fall då den mängd mynt som ska ges inte förändras.

| (3) | Om ECB:s direktion anser att den mängd mynt som en eller flera medlemsstater som har euron som valuta ansöker om att få ge ut behöver ändras, bör direktionen lämna ett motiverat förslag som förklarar de nödvändiga ändringarna till ECB-rådet, och ECB-rådet bör även fortsättningsvis vara behörigt att anta ett beslut. |
| --- | --- |

(3)

Om ECB:s direktion anser att den mängd mynt som en eller flera medlemsstater som har euron som valuta ansöker om att få ge ut behöver ändras, bör direktionen lämna ett motiverat förslag som förklarar de nödvändiga ändringarna till ECB-rådet, och ECB-rådet bör även fortsättningsvis vara behörigt att anta ett beslut.

| (4) | Beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Beslut (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 9 ska ersättas med följande:

  ”9.   Om ECB:s direktion konstaterar att de årliga ansökningarna om godkännande inte nödvändiggör någon förändring av den mängd mynt som var och en av euroområdets medlemsstater har begärt att få ge ut, ska ECB:s direktion anta ett beslut om godkännande av den årliga mängd mynt som får ges i euroområdet före utgången av det kalenderår som föregår det år för vilket godkännandet söks.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 9 ska ersättas med följande:

”9.   Om ECB:s direktion konstaterar att de årliga ansökningarna om godkännande inte nödvändiggör någon förändring av den mängd mynt som var och en av euroområdets medlemsstater har begärt att få ge ut, ska ECB:s direktion anta ett beslut om godkännande av den årliga mängd mynt som får ges i euroområdet före utgången av det kalenderår som föregår det år för vilket godkännandet söks.”

| b) | Följande punkt 10 ska läggas till:

  ”10.   Om ECB:s direktion konstaterar att den mängd mynt som en eller flera av euroområdets medlemsstater har begärt att få ge ut behöver ändras ska direktionen, efter samråd med de berörda medlemsstaterna, lämna ett motiverat förslag som förklarar de nödvändiga ändringarna till ECB-rådet. I sådana fall ska ECB-rådet utan onödigt dröjsmål anta beslutet om godkännande av den årliga mängd mynt som får ges i euroområdet.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt 10 ska läggas till:

”10.   Om ECB:s direktion konstaterar att den mängd mynt som en eller flera av euroområdets medlemsstater har begärt att få ge ut behöver ändras ska direktionen, efter samråd med de berörda medlemsstaterna, lämna ett motiverat förslag som förklarar de nödvändiga ändringarna till ECB-rådet. I sådana fall ska ECB-rådet utan onödigt dröjsmål anta beslutet om godkännande av den årliga mängd mynt som får ges i euroområdet.”

| 2. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 7 ska ersättas med följande:

  ”7.   Om ECB:s direktion konstaterar att den extra mängden mynt som en av euroområdets medlemsstater begär att få ge ut enligt punkt 5 inte nödvändiggör någon ändring, ska ECB:s direktion utan onödigt dröjsmål anta ett individuellt beslut avseende ad-hoc ansökan.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.   Om ECB:s direktion konstaterar att den extra mängden mynt som en av euroområdets medlemsstater begär att få ge ut enligt punkt 5 inte nödvändiggör någon ändring, ska ECB:s direktion utan onödigt dröjsmål anta ett individuellt beslut avseende ad-hoc ansökan.”

| b) | Följande punkt 8 ska läggas till:

  ”8.   Om ECB:s direktion konstaterar att den extra mängd mynt som en av euroområdets medlemsstater har begärt att få ge ut nödvändiggör en ändring, ska den lämna ett motiverat förslag som förklarar de nödvändiga ändringarna till ECB-rådet. I sådana fall ska ECB-rådet utan onödigt dröjsmål anta ett individuellt beslut avseende en ad-hoc ansökan.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt 8 ska läggas till:

”8.   Om ECB:s direktion konstaterar att den extra mängd mynt som en av euroområdets medlemsstater har begärt att få ge ut nödvändiggör en ändring, ska den lämna ett motiverat förslag som förklarar de nödvändiga ändringarna till ECB-rådet. I sådana fall ska ECB-rådet utan onödigt dröjsmål anta ett individuellt beslut avseende en ad-hoc ansökan.”

Artikel 2

Verkan

Detta beslut får verkan samma dag som det delges adressaterna.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2018.

Artikel 3

Adressater

Detta beslut riktar sig till euroområdets medlemsstater.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 8 december 2017.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/2332 av den 4 december 2015 om förfarandet för att godkänna den mängd euromynt som ska ges ut (ECB/2015/43) (EUT L 328, 12.12.2015, s. 123).

1

---

REKOMMENDATIONER

| 23.12.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 344/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 344/65

---

REKOMMENDATION nr 1/2017 AV ASSOCIERINGSRÅDET EU–GEORGIEN

av den 20 november 2017

om associeringsagendan EU–Georgien [2017/2445]

ASSOCIERINGSRÅDET EU–GEORGIEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan, och

av följande skäl:

| (1) | Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (1), (nedan kallat avtalet) undertecknades den 27 juni 2014 och trädde i kraft den 1 juli 2016. |
| --- | --- |

(1)

Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (1), (nedan kallat avtalet) undertecknades den 27 juni 2014 och trädde i kraft den 1 juli 2016.

| (2) | I enlighet med artikel 406.1 i avtalet har associeringsrådet befogenhet att anta lämpliga rekommendationer för att målen i avtalet ska uppnås. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 406.1 i avtalet har associeringsrådet befogenhet att anta lämpliga rekommendationer för att målen i avtalet ska uppnås.

| (3) | Enligt artikel 420.1 i avtalet ska parterna vidta alla generella eller särskilda åtgärder som krävs för att de ska fullgöra sina skyldigheter enligt avtalet och se till att de mål som uppställs i avtalet uppnås. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 420.1 i avtalet ska parterna vidta alla generella eller särskilda åtgärder som krävs för att de ska fullgöra sina skyldigheter enligt avtalet och se till att de mål som uppställs i avtalet uppnås.

| (4) | Vid översynen av den europeiska grannskapspolitiken föreslogs en ny fas av samarbete med partner där båda sidor känner ett större egenansvar. |
| --- | --- |

(4)

Vid översynen av den europeiska grannskapspolitiken föreslogs en ny fas av samarbete med partner där båda sidor känner ett större egenansvar.

| (5) | Unionen och Georgien önskar befästa sitt partnerskap genom att enas om en uppsättning prioriteringar för perioden 2017–2020 i syfte att stödja och stärka Georgiens motståndskraft och stabilitet och samtidigt eftersträva en närmare politisk associering och djupare ekonomisk integration. |
| --- | --- |

(5)

Unionen och Georgien önskar befästa sitt partnerskap genom att enas om en uppsättning prioriteringar för perioden 2017–2020 i syfte att stödja och stärka Georgiens motståndskraft och stabilitet och samtidigt eftersträva en närmare politisk associering och djupare ekonomisk integration.

| (6) | Parterna i avtalet har därför enats om texten till associeringsagendan EU–Georgien, som kommer att stödja genomförandet av avtalet, med fokus på samarbete vad gäller gemensamt identifierade delade intressen. |
| --- | --- |

(6)

Parterna i avtalet har därför enats om texten till associeringsagendan EU–Georgien, som kommer att stödja genomförandet av avtalet, med fokus på samarbete vad gäller gemensamt identifierade delade intressen.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Artikel 1

Associeringsrådet rekommenderar att parterna genomför associeringsagendan EU–Georgien, som återfinns i bilagan.

Artikel 2

Associeringsagendan EU–Georgien 2017–2020, som återfinns i bilagan, ska ersätta associeringsagendan EU–Georgien 2014–2016 som antogs den 26 juni 2014.

Artikel 3

Denna rekommendation får verkan samma dag som den antas.

Utfärdad i Tbilisi den 20 november 2017.

På associeringsrådets vägnar

Giorgi KVIRIKASHVILI

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 261, 30.8.2014, s. 4.

1

---

BILAGA

ASSOCIERINGSAGENDA FÖR EUROPEISKA UNIONEN OCH GEORGIEN 2017–2020

Innehållsförteckning

| 1. | Principer, instrument och medel för genomförandet av associeringsagendan | 69 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Associeringsagendans prioriteringar | 70 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Huvudprioriteringar för åtgärder | 70 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Demokrati, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och institutionsuppbyggnad | 72 |
| --- | --- | --- |

2.2

| Rättsväsendet | 73 |
| --- | --- |

| Rättstillämpning | 74 |
| --- | --- |

| Korruptionsbekämpning, reform av den offentliga förvaltningen och offentliga tjänster | 74 |
| --- | --- |

| Misshandel och tortyr | 75 |
| --- | --- |

| Likabehandling | 76 |
| --- | --- |

| Barns rättigheter | 76 |
| --- | --- |

| Fackliga rättigheter och grundläggande arbetsnormer | 76 |
| --- | --- |

| 2.3 | Utrikes- och säkerhetspolitik | 76 |
| --- | --- | --- |

2.3

| Terrorism, icke-spridning av massförstörelsevapen och olaglig vapenexport | 77 |
| --- | --- |

| Fredlig konfliktlösning | 78 |
| --- | --- |

| Internationella brottmålsdomstolen (ICC) | 78 |
| --- | --- |

| 2.4 | Rättvisa, frihet och säkerhet | 79 |
| --- | --- | --- |

2.4

| Skydd av personuppgifter | 79 |
| --- | --- |

| Migration och asyl | 79 |
| --- | --- |

| Gränsförvaltning | 80 |
| --- | --- |

| Kampen mot organiserad brottslighet | 80 |
| --- | --- |

| Bekämpning av olaglig narkotika | 80 |
| --- | --- |

| Penningtvätt och finansiering av terrorism | 80 |
| --- | --- |

| Samarbete för att bekämpa terrorism | 81 |
| --- | --- |

| Rättsligt samarbete | 81 |
| --- | --- |

| 2.5 | Handel och handelsrelaterade frågor | 81 |
| --- | --- | --- |

2.5

| Handel med varor | 81 |
| --- | --- |

| Tekniska föreskrifter, standardisering och därmed förknippad infrastruktur | 82 |
| --- | --- |

| Sanitära och fytosanitära åtgärder | 82 |
| --- | --- |

| Tullar och förenklade handelsprocedurer | 82 |
| --- | --- |

| Ursprungsregler | 83 |
| --- | --- |

| Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel | 83 |
| --- | --- |

| Löpande betalningar och kapitalrörelser | 83 |
| --- | --- |

| Offentlig upphandling | 84 |
| --- | --- |

| Immateriella rättigheter | 84 |
| --- | --- |

| Konkurrens | 84 |
| --- | --- |

| Öppenhet | 84 |
| --- | --- |

| Handel och hållbar utveckling | 85 |
| --- | --- |

| 2.6 | Ekonomisk utveckling och marknadsmöjligheter | 85 |
| --- | --- | --- |

2.6

| Jordbruk och landsbygdsutveckling | 85 |
| --- | --- |

| Intern finansiell kontroll i den offentliga sektorn och extern revision | 86 |
| --- | --- |

| Beskattning | 86 |
| --- | --- |

| Statistik | 86 |
| --- | --- |

| Konsumentpolitik | 87 |
| --- | --- |

| Bolagsrätt, redovisning och revision samt företagsstyrning | 87 |
| --- | --- |

| Finansiella tjänster | 87 |
| --- | --- |

| Industri- och näringslivspolitik samt gruvindustri | 88 |
| --- | --- |

| Turism | 88 |
| --- | --- |

| Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter | 88 |
| --- | --- |

| Samarbete på området den digitala ekonomin och det digitala samhället | 89 |
| --- | --- |

| Fiskeri- och havspolitik | 89 |
| --- | --- |

| Folkhälsa | 89 |
| --- | --- |

| 2.7 | Anslutbarhet, energieffektivitet, miljö, klimatfrågor och civilskydd | 90 |
| --- | --- | --- |

2.7

| Transporter | 90 |
| --- | --- |

| Samarbete på energiområdet | 90 |
| --- | --- |

| Miljö | 91 |
| --- | --- |

| Klimatförändring | 91 |
| --- | --- |

| Civilskydd | 92 |
| --- | --- |

| 2.8 | Rörlighet och direkta personkontakter | 92 |
| --- | --- | --- |

2.8

| Samarbete på området forskning, teknisk utveckling och innovation | 92 |
| --- | --- |

| Allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor | 93 |
| --- | --- |

| Samarbete på kulturområdet | 93 |
| --- | --- |

| Samarbete på området audiovisuella medier och andra medier | 93 |
| --- | --- |

| Regional utveckling och regionalt samarbete | 94 |
| --- | --- |

| Deltagande i EU:s organ och program | 94 |
| --- | --- |

| Information till allmänheten och synlighet | 94 |
| --- | --- |

Associeringsagenda för Europeiska unionen och Georgien 2017–2020

Den 27 juni 2014 undertecknade Europeiska unionen, dess medlemsstater och Georgien (nedan kallade parterna) ett långtgående och innovativt associeringsavtal, som även omfattade ett djupgående och omfattande frihandelsområde. Avtalet innehåller bindande och regelstyrda bestämmelser om ett utökat samarbete som går längre än i traditionella avtal och som omfattar alla områden av intresse. När ratificeringsprocessen hade slutförts började associeringsavtalet tillämpas fullt ut den 1 juli 2016.

Den 26 juni 2014 enades EU och Georgien om en associeringsagenda i syfte att förbereda och underlätta genomförandet av associeringsavtalet. Agendan ger en ram för att utarbeta prioriteringar för det gemensamma arbetet under perioden 2014–2016 i syfte att uppnå målen om politisk associering och ekonomisk integration i enlighet med associeringsavtalet.

I det föreliggande dokumentet uppdateras och förtydligas associeringsagendan från 2014–2016 och nya prioriteringar fastställs för det gemensamma arbetet under perioden 2017–2020. I agendan särskiljs prioriteringar på kort sikt (som bör ha uppnåtts eller där avsevärda framsteg bör ha uppnåtts senast i slutet av 2018) från prioriteringar på medellång sikt (som bör ha uppnåtts eller där avsevärda framsteg bör ha uppnåtts senast i slutet av 2020).

Det faktum att associeringsagendan är inriktad på ett begränsat antal prioriteringar påverkar inte räckvidden eller mandatet för den befintliga dialogen inom ramen för andra relevanta avtal eller det östliga partnerskapets multilaterala spår. Det påverkar inte heller genomförandet av åtaganden som gjorts i associeringsavtalet eller i det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, som trädde i kraft den 1 juli 2016.

Viseringsfritt resande till Schengenländerna (1) för georgiska medborgare som innehar ett biometriskt pass trädde också i kraft den 28 mars 2017. Detta syftar till att väsentligt öka rörligheten och direkta personkontakter mellan de båda parterna i en säker och väl förvaltad miljö och utgör en grundläggande förutsättning för Georgiens politiska associering och ekonomiska integration med Europeiska unionen i enlighet med associeringsavtalet. EU har noterat Georgiens ansträngningar för att uppnå alla riktmärken i handlingsplanen för viseringsliberalisering, vilket ledde till att kommissionen den 18 december 2015 antog en fjärde och sista framstegsrapport. Denna uppdaterade associeringsagenda syftar också till att följa och uppmuntra ytterligare hållbara resultat på områden som berör handlingsplanen för viseringsliberalisering och säkerställer därigenom att man fortsätter att uppfylla alla riktmärken i denna handlingsplan i enlighet med kraven i den reviderade upphävandemekanismen för viseringsundantag.

1.   Principer, instrument och medel för genomförandet av associeringsagendan

Följande gemensamma principer kommer att vara vägledande för genomförandet av associeringsagendan:

| — | Åtgärder som vidtas som en del av associeringsagendan bör genomföras i full överensstämmelse med associeringsavtalet eller det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, inklusive dess ingress. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som vidtas som en del av associeringsagendan bör genomföras i full överensstämmelse med associeringsavtalet eller det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, inklusive dess ingress.

| — | Associeringsagendans prioriteringar kompletterar EU:s och Georgiens ansvar att fullt ut genomföra bestämmelserna i associeringsavtalet EU–Georgien, när det nu har trätt i kraft helt och hållet. |
| --- | --- |

—

Associeringsagendans prioriteringar kompletterar EU:s och Georgiens ansvar att fullt ut genomföra bestämmelserna i associeringsavtalet EU–Georgien, när det nu har trätt i kraft helt och hållet.

| — | Associeringsagendan bör genomföras med full respekt för principerna om öppenhet, ansvarighet och delaktighet. |
| --- | --- |

—

Associeringsagendan bör genomföras med full respekt för principerna om öppenhet, ansvarighet och delaktighet.

| — | För att genomföra associeringsagendan krävs engagemang från båda sidor. |
| --- | --- |

—

För att genomföra associeringsagendan krävs engagemang från båda sidor.

| — | Associeringsagendans syfte är att uppnå konkreta och tydliga resultat genom att gradvis genomföra konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

—

Associeringsagendans syfte är att uppnå konkreta och tydliga resultat genom att gradvis genomföra konkreta åtgärder.

| — | Parterna erkänner vikten av att stödja de överenskomna prioriteringarna med hjälp av lämpliga och tillräckliga politiska, tekniska och finansiella resurser. och |
| --- | --- |

—

Parterna erkänner vikten av att stödja de överenskomna prioriteringarna med hjälp av lämpliga och tillräckliga politiska, tekniska och finansiella resurser. och

| — | Genomförandet av associeringsagendan kommer att bli föremål för årlig rapportering, övervakning och utvärdering. Framstegen kommer att granskas, bland annat inom ramen för de institutionella strukturer som fastställs i associeringsavtalet. Det civila samhället kommer också att uppmuntras att fokusera sin övervakning på associeringsagendan. |
| --- | --- |

—

Genomförandet av associeringsagendan kommer att bli föremål för årlig rapportering, övervakning och utvärdering. Framstegen kommer att granskas, bland annat inom ramen för de institutionella strukturer som fastställs i associeringsavtalet. Det civila samhället kommer också att uppmuntras att fokusera sin övervakning på associeringsagendan.

| — | Europeiska unionen kommer att stödja Georgien i genomförandet av de mål och prioriteringar som fastställs i associeringsagendan. Den kommer att göra detta genom att använda allt tillgängligt EU-stöd, samt sakkunskap och rådgivning, bästa praxis och kunnande, informationsutbyte, stöd till kapacitetsuppbyggnad, institutionell förstärkning och utarbetande av nya biståndsinstrument. Den betonar att EU-biståndet är bundet till gemensamt överenskomna villkor med anknytning till framsteg i reformarbetet. Unionen kommer också att uppmuntra och eftersträva en samordning av stödet från Georgiens övriga partner. EU:s finansieringsinstrument kommer också att finnas tillgängliga för att bidra till genomförandet av associeringsagendan. Agendan är dock inte i sig något finansiellt programdokument och ersätter inte den programplanering eller de arrangemang som parterna utarbetar. |
| --- | --- |

—

Europeiska unionen kommer att stödja Georgien i genomförandet av de mål och prioriteringar som fastställs i associeringsagendan. Den kommer att göra detta genom att använda allt tillgängligt EU-stöd, samt sakkunskap och rådgivning, bästa praxis och kunnande, informationsutbyte, stöd till kapacitetsuppbyggnad, institutionell förstärkning och utarbetande av nya biståndsinstrument. Den betonar att EU-biståndet är bundet till gemensamt överenskomna villkor med anknytning till framsteg i reformarbetet. Unionen kommer också att uppmuntra och eftersträva en samordning av stödet från Georgiens övriga partner. EU:s finansieringsinstrument kommer också att finnas tillgängliga för att bidra till genomförandet av associeringsagendan. Agendan är dock inte i sig något finansiellt programdokument och ersätter inte den programplanering eller de arrangemang som parterna utarbetar.

EU:s stöd kommer att tillhandahållas inom ramen för de övergripande prioriteringarna för biståndet till Georgien, i enlighet med den gemensamma stödramen och programplaneringen för flera länder inom det europeiska grannskapsinstrumentet, som en del av det samlade stöd som står till Georgiens förfogande och med iakttagande av de bestämmelser och förfaranden som gäller för genomförandet av EU:s externa bistånd, samtidigt som man tar hänsyn till associeringsagendans prioriteringar.

Den föreliggande associeringsagendan kommer att vara tillämplig från och med tidpunkten för dess antagande till och med utgången av 2020, under en inledande period som kan förlängas genom ömsesidig överenskommelse. Associeringsagendan får vid behov ändras eller uppdateras när som helst genom överenskommelse i associeringsrådet EU–Georgien.

2.   Associeringsagendans prioriteringar

2.1   Huvudprioriteringar för åtgärder

EU och Georgien anser att genomförandet av associeringsavtalet och associeringsagendan utgör en huvudprioritering när det gäller att konsolidera och främja de gemensamma värderingar och principer som EU och Georgien har slagit fast.

Sedan undertecknandet av associeringsavtalet har Georgien tagit betydande steg och genomfört omfattande reformer i syfte att genomföra detsamma på ett effektivt sätt. EU erkänner de framsteg som gjorts av Georgien för att ytterligare fördjupa sin politiska associering och ekonomiska integration med EU.

EU upprepar sitt starka stöd för Georgiens suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser, inbegripet sin politik om icke-erkännande och dialog i Georgien och sitt fasta åtagande för fred, stabilitet och konfliktlösning i Georgien. EU konstaterar dessutom att Georgien utgör ett exempel på statlig och samhällelig motståndskraft och att landet spelar en ledande roll som en välmående, fredlig och stabil demokrati i regionen, och står därför redo att intensifiera samarbetet med Georgien om säkerhetsfrågor i syfte att genomföra sina strategiska prioriteringar i grannskapet, såsom betonas i EU:s globala strategi.

I detta sammanhang bör följande reformåtgärder prioriteras:

I fråga om stärkta institutioner och god samhällsstyrning:

1.   Domstolsväsendets och de brottsbekämpande organens oberoende

Fortsätta reformera rättsväsendet, i synnerhet för att säkerställa att domarna är fullständigt oberoende och stärka ansvarigheten, effektiviteten, opartiskheten, integriteten och professionalismen i rättsväsendet, genom att vidta centrala rättsliga reformer bland annat avseende högsta rättsliga rådet, åklagarmyndigheten, öppen och meritbaserad rekrytering, den rättsliga ansvarigheten, utbildning av domare, domstolarnas institutionella struktur, ett effektivt elektroniskt ärendehanteringssystem, rättshjälp och rättsligt biträde, handelsrätt och alternativa mekanismer för tvistlösning. Fortsätta att öka de brottsbekämpande organens ansvarighet och den demokratiska tillsynen över dem, samt tillse att de är fria från otillbörlig påverkan. Fortsätta reformen av Georgiens strafflag i syfte att liberalisera och modernisera lagen och säkerställa att den är fullt ut förenlig med relevanta internationella normer.

2.   Reform av den offentliga förvaltningen och förbättring av offentliga tjänster samt bekämpning av korruption

Fortsätta reformen av den offentliga förvaltningen i enlighet med principerna för offentlig förvaltning och den nyligen antagna lagen om offentlig förvaltning med betoning på övervakning av genomförande och att främja en ansvarig, verkningsfull, effektiv, öppen och insynsvänlig offentlig förvaltning vad gäller urval, befordring och uppsägning och bygga upp en meritbaserad professionell offentlig förvaltning, specialiserad behovsbaserad utbildning av tjänstemän inom den offentliga förvaltningens alla sektorer, myndigheter och statsägda företag, tillhandahålla offentliga tjänster av hög kvalitet och förbättra förvaltningen av de offentliga finanserna. Säkerställa faktiskt genomförande av den nationella strategin och handlingsplanen för bekämpning av korruption i syfte att förebygga, upptäcka och bekämpa korruption, i synnerhet komplex korruption samt genomföra kontrollen av alla relevanta tjänstemäns redovisning av tillgångar och inkomst.

3.   Mänskliga rättigheter och grundläggande friheter

Fortsätta att effektivt genomföra lagstiftningen mot diskriminering, strategin för mänskliga rättigheter och den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter och stärka pluralismen och insynen i medierna samt deras oberoende. Inrätta en oberoende undersökningsmekanism för utredning av anklagelser om misshandel från de brottsbekämpande organens sida. Förbättra jämställdheten mellan könen och säkerställa likabehandling i det sociala, politiska och ekonomiska livet samt fokusera på åtgärder för att skydda barn mot alla former av våld. Fortsätta reformansträngningarna för att säkerställa en hög skyddsnivå för personuppgifter.

I fråga om utrikes- och säkerhetspolitik:

4.   Fredlig konfliktlösning

Upprätthålla ett effektivt samarbete mellan EU och Georgien i strävan efter konfliktlösning inom överenskomna former. Intensifiera det effektiva samarbetet och den effektiva samordningen mellan EU och Georgien vad gäller konfliktlösning. Bibehålla ett konstruktivt deltagande i och säkerställa stödet för de internationella diskussionerna i Genève, vars ordförandeskap EU delar med FN och OSSE. Använda Europeiska unionens övervakningsuppdrags förmedling för att bidra till stabilitet, normalisering och förtroendeskapande åtgärder. Vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra handel, fri rörlighet och ekonomiska kontakter över de administrativa gränserna, däribland översyn av lagstiftning. Främja direkta personkontakter, förtroendeskapande åtgärder och försoning.

5.   Intensifierat samarbete på området säkerhets- och försvarspolitik

Fördjupa den bilaterala dialogen om säkerhets- och försvarsfrågor i syfte att ta upp frågor av gemensamt intresse, däribland terrorism, internationell organiserad brottslighet m.m. och styra det fortsatta samarbetet. Underlätta Georgiens deltagande i EU:s krishanteringsinsatser samt i GSFP-relaterade utbildnings- och samrådsverksamheter. Aktivera olika EU-verktyg för att stödja uppbyggnaden av motståndskraft och kapacitet i Georgien i syfte att motverka hybridhot.

I fråga om ekonomisk utveckling och marknadens möjligheter:

6.   Förbättrat företagsklimat och fondförvaltning

Genomföra strategin för små och medelstora företag och den motsvarande handlingsplanen för 2016–2017, samt därpå följande handlingsplaner. Fortsätta förbättra lagstiftningen, verksamhetsklimatet och stödet till små och medelstora företag. Förbättra dialogen mellan det offentliga och det privata för att kartlägga den privata sektorns prioriteringar och behovet av stöd för ekonomiska strukturreformer. Stödja reformerna av infrastrukturer i den finansiella sektorn, inrättandet av ett insättningsgarantisystem, reform och lagstiftning om banksektorn, förbättrade kreditregister och säkerhetsregister, förbättrad finansiell rapportering och revision, åtgärder inriktade på kapitalmarknaderna såsom utveckling av mikrokrediter, leasing, factoring och försäkringar samt inrättandet av alternativa tvistlösningsmekanismer för kommersiella tvister och avtalsefterlevnad.

7.   Jordbruk och landsbygdsutveckling

Genomföra Georgiens strategi för landsbygdsutveckling 2017–2020. Stödja utvecklingen av effektiva värdekedjor, förbättra sysselsättningen på landsbygden och hjälpa små och medelstora företag att öka sin konkurrenskraft inom utvalda sektorer med högt exportvärde.

8.   Handelsrelaterade reformer samt sanitära och fytosanitära åtgärder

Genomföra strategin för tekniska handelshinder (TBT). Utveckla infrastruktur för förvaltning av standarder, tekniska föreskrifter, metrologi, marknadsövervakning, ackreditering och förfaranden för bedömning av överensstämmelse. Genomföra strategin för marknadsövervakning, ytterligare förbättra handelsstatistiken, genomföra det strategiska ramavtalet för tullsamarbete, tillnärma lagstiftning om tullens skydd av immateriella rättigheter och säkerställa respekten för frysningsklausulen avseende gällande importtullar.

Genomföra strategin för livsmedelssäkerhet och tillnärmningsprogrammet, särskilt lagstiftningen om livsmedelssäkerhet och säkerställa det successiva antagandet av den övergripande genomförandelagstiftningen. Säkerställa veterinära och fytosanitära kontroller samt kontroller av livsmedelssäkerhet vid gränskontrollstationerna. Stödja systemet för tidig varning avseende livsmedel och foder, djurhälsa och växtskydd samt öka laboratoriekapaciteten avseende sanitära och fytosanitära åtgärder.

I fråga om anslutbarhet, energieffektivitet, miljö och klimatfrågor:

9.   Energitrygghet och energieffektivitet

Stödja genomförande i tid av de åtaganden som följer av Georgiens formella anslutning till energigemenskapen, i synnerhet genom reformer av lagstiftningen och investeringar, av energitrygghet och energieffektivitet, däribland förstärkning av energitillsynsmyndighetens mandat, kapacitet och oberoende, förstärkning av nätverken och sammanlänkningarna i energiinfrastrukturen samt förbättring av insynen och funktionssättet för el- och gasmarknaden.

10.   Transporter

Utveckla ekonomiskt betydelsefull infrastruktur, bland annat genom att genomföra ytterligare utvecklingsprojekt för det centrala transeuropeiska transportnätet.

11.   Miljö och klimatfrågor

Öka tillnärmningen till EU:s miljöregelverk i miljöstyrningen genom att anta och tillämpa ny lagstiftning om miljökonsekvensbedömning, strategisk miljöbedömning och miljöansvar samt genom att säkerställa allmänhetens tillgång till miljöinformation och deltagande i beslutsfattandet, engagera alla berörda aktörer, beakta miljöfrågorna även i samband med andra politikområden och förbättra utbytet av miljöinformation. Slutföra en strategi för en koldioxidsnål utveckling. Påbörja genomförandet av det nya globala avtalet om klimatförändringar (Parisavtalet).

I fråga om rörlighet och direkta personkontakter:

12.   Migration, asyl och gränsförvaltning

Säkerställa att man fortsatt uppfyller alla krav i handlingsplanen för viseringsliberalisering i enlighet med kraven i den reviderade upphävandemekanismen för viseringsundantag. Effektivt genomföra partnerskapet för rörlighet mellan EU och Georgien, Georgiens migrationsstrategi 2016–2020 samt Georgiens statliga strategi för integrerad gränsförvaltning 2014–2018 och de åtföljande handlingsplanerna.

13.   Utbildning, sysselsättning, forskning, innovation och ungdomsfrågor

Förbättra de övergripande resultaten inom forskning och utbildning genom en omfattande utbildnings- och forskningsreform, utveckla en strategi för sysselsättning och yrkesutbildning och utveckla en plan och strategi för att främja utvecklingen av Georgiens system för vetenskap, teknik och innovation, inbegripet landets innovationspolitik. Genomföra grundläggande rättigheter för arbetstagare.

2.2   Demokrati, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och institutionsuppbyggnad

Den politiska dialogen och samarbetet för reformer inom ramen för denna associeringsagenda syftar till att fortsätta stärka respekten för de demokratiska principerna, däribland politisk pluralism, delaktighet i beslutsfattandet, maktdelning, samarbete med oppositionen, rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inbegripet rättigheter för personer som tillhör minoriteter i enlighet med FN:s och Europarådets konventioner och tillhörande protokoll, samt till att befästa de inhemska politiska reformerna, särskilt genom en tillnärmning till EU:s regelverk.

Dialogen och samarbetet kommer att omfatta följande områden:

| i) | Stärkande av stabiliteten, oberoendet och effektiviteten hos de institutioner som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna, särskilt genom följande åtgärder:







  — | Fortsätta säkerställa att val, inbegripet lokalvalen i oktober 2017, genomförs på ett demokratiskt sätt genom att vid nästa valrörelse åtgärda återstående brister i den rättsliga ramen och valadministrationen som ringats in av Inter-Agency Task Force on Free and Fair Elections (IATF) och kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE/ODIHR), i synnerhet rekommendationerna i rapporten från ODIHR:s valövervakningsuppdrag vid parlamentsvalen 2016. |
| --- | --- | --- |

i)

Stärkande av stabiliteten, oberoendet och effektiviteten hos de institutioner som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna, särskilt genom följande åtgärder:

—

Fortsätta säkerställa att val, inbegripet lokalvalen i oktober 2017, genomförs på ett demokratiskt sätt genom att vid nästa valrörelse åtgärda återstående brister i den rättsliga ramen och valadministrationen som ringats in av Inter-Agency Task Force on Free and Fair Elections (IATF) och kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE/ODIHR), i synnerhet rekommendationerna i rapporten från ODIHR:s valövervakningsuppdrag vid parlamentsvalen 2016.

| — | Fortsätta säkerställa att lagstiftningsändringar som påverkar grunderna i rättsstatsprincipen, till exempel avseende domstolsväsendets oberoende, blir föremål för ett omfattande samråd på nationell nivå och i förekommande fall även med Europarådets Venedigkommission, för att se till att ändringarna håller på längre sikt och lever upp till europeisk standard, särskilt vad gäller de planerade ändringarna av den georgiska grundlagen, där samarbete mellan Venedigkommissionen och Georgiens grundlagskommission är av största vikt. |
| --- | --- |

—

Fortsätta säkerställa att lagstiftningsändringar som påverkar grunderna i rättsstatsprincipen, till exempel avseende domstolsväsendets oberoende, blir föremål för ett omfattande samråd på nationell nivå och i förekommande fall även med Europarådets Venedigkommission, för att se till att ändringarna håller på längre sikt och lever upp till europeisk standard, särskilt vad gäller de planerade ändringarna av den georgiska grundlagen, där samarbete mellan Venedigkommissionen och Georgiens grundlagskommission är av största vikt.

| — | Ytterligare förbättra balansen mellan den exekutiva maktens olika delar och parlamentets förmåga att utföra sitt tillsyns- och lagstiftningsuppdrag. |
| --- | --- |

—

Ytterligare förbättra balansen mellan den exekutiva maktens olika delar och parlamentets förmåga att utföra sitt tillsyns- och lagstiftningsuppdrag.

| ii) | Fortsatta reformer av rättsväsendet, i synnerhet för att säkerställa att domarna är fullständigt oberoende och för att stärka ansvarigheten, effektiviteten, opartiskheten och professionalismen hos rättsväsendet och de brottsbekämpande organen, utan otillbörlig påverkan, samt fortsätta kampen mot korruption.


  Rättsväsendet


  Prioriteringar på kort sikt







  — | Utveckla och gradvis genomföra den rättsliga strategin och handlingsplanen för denna, som bland annat omfattar förbättringar av polisväsendet och rutinerna kring utnämning, befordran och utbildning av domare, ett särskilt fokus på mänskliga rättigheter samt tillhandahållandet av tillräckliga resurser för att kunna säkerställa lämplig rättslig behörighet. Ytterligare främja oberoendet vid högskolan för juridisk utbildning, särskilt genom förbättrad kapacitet. |
| --- | --- | --- |

ii)

Fortsatta reformer av rättsväsendet, i synnerhet för att säkerställa att domarna är fullständigt oberoende och för att stärka ansvarigheten, effektiviteten, opartiskheten och professionalismen hos rättsväsendet och de brottsbekämpande organen, utan otillbörlig påverkan, samt fortsätta kampen mot korruption.

Rättsväsendet

Prioriteringar på kort sikt

—

Utveckla och gradvis genomföra den rättsliga strategin och handlingsplanen för denna, som bland annat omfattar förbättringar av polisväsendet och rutinerna kring utnämning, befordran och utbildning av domare, ett särskilt fokus på mänskliga rättigheter samt tillhandahållandet av tillräckliga resurser för att kunna säkerställa lämplig rättslig behörighet. Ytterligare främja oberoendet vid högskolan för juridisk utbildning, särskilt genom förbättrad kapacitet.

| — | I synnerhet förbättra effektiviteten vid högsta rättsliga rådet, bland annat genom att säkerställa dess oberoende och ansvarighet. |
| --- | --- |

—

I synnerhet förbättra effektiviteten vid högsta rättsliga rådet, bland annat genom att säkerställa dess oberoende och ansvarighet.

| — | Förbättra domstolsväsendets ansvarighet genom tydliga och uttömmande disciplinära bestämmelser som faktiskt tillämpas och genom att garantera domarnas professionalitet och integritet. |
| --- | --- |

—

Förbättra domstolsväsendets ansvarighet genom tydliga och uttömmande disciplinära bestämmelser som faktiskt tillämpas och genom att garantera domarnas professionalitet och integritet.

| — | Förenkla de allmänna domstolarnas institutionella struktur, även genom att vid behov införa specialiserade avdelningar och kammare samt minska eftersläpningen i handläggningen av ärendena vid de allmänna domstolarnas civilrättsliga avdelningar. |
| --- | --- |

—

Förenkla de allmänna domstolarnas institutionella struktur, även genom att vid behov införa specialiserade avdelningar och kammare samt minska eftersläpningen i handläggningen av ärendena vid de allmänna domstolarnas civilrättsliga avdelningar.

| — | Utveckla ett elektroniskt system för ärendetilldelning och förbättra det elektroniska ärendehanteringsprogrammet för att öka förtroendet för domstolsväsendet. |
| --- | --- |

—

Utveckla ett elektroniskt system för ärendetilldelning och förbättra det elektroniska ärendehanteringsprogrammet för att öka förtroendet för domstolsväsendet.

| — | Fortsätta reformen av åklagarämbetet i syfte att ytterligare säkerställa åklagarsidans oberoende från otillbörlig påverkan samt öka såväl öppenhet och insyn som ansvarighet. |
| --- | --- |

—

Fortsätta reformen av åklagarämbetet i syfte att ytterligare säkerställa åklagarsidans oberoende från otillbörlig påverkan samt öka såväl öppenhet och insyn som ansvarighet.

| — | Fortsätta reformen av strafflagen i syfte att liberalisera straffrättsliga påföljder, modernisera lagen och säkerställa att den är fullt ut förenlig med relevanta EU-normer och internationella normer. |
| --- | --- |

—

Fortsätta reformen av strafflagen i syfte att liberalisera straffrättsliga påföljder, modernisera lagen och säkerställa att den är fullt ut förenlig med relevanta EU-normer och internationella normer.

| — | Ytterligare förbättra den lagstiftningsmässiga och institutionella ramen för att kostnadsfritt tillhandahålla rätthjälp av hög kvalitet och rättsligt biträde mot ersättning. |
| --- | --- |

—

Ytterligare förbättra den lagstiftningsmässiga och institutionella ramen för att kostnadsfritt tillhandahålla rätthjälp av hög kvalitet och rättsligt biträde mot ersättning.

| — | Fortsätta att säkerställa rättvisa rättegångar, tillgång till rättslig prövning och processuella rättigheter i enlighet med Georgiens förpliktelser enligt Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, domstolens rättspraxis och andra relevanta Europarådskonventioner, genom att fullt ut






  — | garantera åtalade personers processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden, |
| --- | --- | --- |

—

Fortsätta att säkerställa rättvisa rättegångar, tillgång till rättslig prövning och processuella rättigheter i enlighet med Georgiens förpliktelser enligt Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, domstolens rättspraxis och andra relevanta Europarådskonventioner, genom att fullt ut

—

garantera åtalade personers processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden,

| — | garantera brottsoffer, inbegripet offer för hatbrott, tillgång till rättslig prövning, skydd, stöd och ersättning. |
| --- | --- |

—

garantera brottsoffer, inbegripet offer för hatbrott, tillgång till rättslig prövning, skydd, stöd och ersättning.

| — | Införa rättvisa, effektiva och mer använda metoder för alternativ tvistlösning. |
| --- | --- |

—

Införa rättvisa, effektiva och mer använda metoder för alternativ tvistlösning.

| — | Genomföra rehabiliterings- och återanpassningsarbete i kriminalvårds- och skyddstillsynssystemen och därefter för att förebygga återfall och bevara en lämplig balans mellan behovet av att å ena sidan säkerställa den allmänna ordningen och säkerheten och å andra sidan garantera skyddet av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Genomföra rehabiliterings- och återanpassningsarbete i kriminalvårds- och skyddstillsynssystemen och därefter för att förebygga återfall och bevara en lämplig balans mellan behovet av att å ena sidan säkerställa den allmänna ordningen och säkerheten och å andra sidan garantera skyddet av de mänskliga rättigheterna.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Modernisera lagstiftningen på de handelsrättsliga, privaträttsliga och förvaltningsrättsliga områdena i enlighet med de nationella strategierna och EU:s regelverk. |
| --- | --- |

—

Modernisera lagstiftningen på de handelsrättsliga, privaträttsliga och förvaltningsrättsliga områdena i enlighet med de nationella strategierna och EU:s regelverk.

| — | Säkerställa en inkluderande tillgång till rättslig prövning genom en vederbörligen finansierad rättshjälpstjänst. |
| --- | --- |

—

Säkerställa en inkluderande tillgång till rättslig prövning genom en vederbörligen finansierad rättshjälpstjänst.

Rättstillämpning

Prioriteringar på kort sikt

| — | Öka de brottsbekämpande organens ansvarighet och den demokratiska tillsynen över dem. Det kommer att krävas en professionell och effektiv mekanism för att klagomål mot polisen ska kunna hanteras på ett trovärdigt sätt. Överväga ytterligare åtgärder för att främja oberoende och effektiva utredningar av klagomål mot tjänstemän inom de brottsbekämpande organen. Tillhandahålla omfattande fortbildning av tjänstemän inom de brottsbekämpande organen på området etiska normer och de mänskliga rättigheterna enligt i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Öka de brottsbekämpande organens ansvarighet och den demokratiska tillsynen över dem. Det kommer att krävas en professionell och effektiv mekanism för att klagomål mot polisen ska kunna hanteras på ett trovärdigt sätt. Överväga ytterligare åtgärder för att främja oberoende och effektiva utredningar av klagomål mot tjänstemän inom de brottsbekämpande organen. Tillhandahålla omfattande fortbildning av tjänstemän inom de brottsbekämpande organen på området etiska normer och de mänskliga rättigheterna enligt i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna.

| — | Ytterligare utvidga tillämpningen av alternativ till fängelse, genom att införa nya icke frihetsberövande påföljder och öka skyddstillsynsmyndigheternas kapacitet. |
| --- | --- |

—

Ytterligare utvidga tillämpningen av alternativ till fängelse, genom att införa nya icke frihetsberövande påföljder och öka skyddstillsynsmyndigheternas kapacitet.

Korruptionsbekämpning, reform av den offentliga förvaltningen och offentliga tjänster

Prioriteringar på kort sikt

| — | Fortsätta kampen mot korruption och säkerställa ett effektivt genomförande av relevanta internationella rättsliga instrument, inbegripet FN:s konvention mot korruption och den straffrättsliga konventionen om korruption med dess tilläggsprotokoll och även rekommendationerna från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) samt rekommendationerna från OECD:s nätverk för korruptionsbekämpning för Östeuropa och Centralasien. |
| --- | --- |

—

Fortsätta kampen mot korruption och säkerställa ett effektivt genomförande av relevanta internationella rättsliga instrument, inbegripet FN:s konvention mot korruption och den straffrättsliga konventionen om korruption med dess tilläggsprotokoll och även rekommendationerna från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) samt rekommendationerna från OECD:s nätverk för korruptionsbekämpning för Östeuropa och Centralasien.

| — | Förbättra allmänhetens rätt till information som en central åtgärd för att effektivt förebygga korruption. |
| --- | --- |

—

Förbättra allmänhetens rätt till information som en central åtgärd för att effektivt förebygga korruption.

| — | Fortsätta att stärka kapaciteten vid befintliga tillsynsorgan, revisionsorgan och finansiella utredningsorgan. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att stärka kapaciteten vid befintliga tillsynsorgan, revisionsorgan och finansiella utredningsorgan.

| — | Fortsätta en inkluderande politik med deltagande av allmänheten och en dialog mellan det civila samhället och nationella eller lokala myndigheter. |
| --- | --- |

—

Fortsätta en inkluderande politik med deltagande av allmänheten och en dialog mellan det civila samhället och nationella eller lokala myndigheter.

| — | Öka parlamentets tillsynskapacitet genom att bygga upp sektorskommittéernas kapacitet. |
| --- | --- |

—

Öka parlamentets tillsynskapacitet genom att bygga upp sektorskommittéernas kapacitet.

| — | Fortsätta genomföra färdplanen för reformen av den offentliga förvaltningen och stärka samordningen, övervakningen och rapporteringen om färdplanen och de bakomliggande strategierna både på politisk och administrativ nivå. |
| --- | --- |

—

Fortsätta genomföra färdplanen för reformen av den offentliga förvaltningen och stärka samordningen, övervakningen och rapporteringen om färdplanen och de bakomliggande strategierna både på politisk och administrativ nivå.

| — | Genomföra den nya rättsliga ramen för den offentliga förvaltningen för att säkerställa en mer professionell och meritbaserad offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

—

Genomföra den nya rättsliga ramen för den offentliga förvaltningen för att säkerställa en mer professionell och meritbaserad offentlig förvaltning.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Fortsätta att säkerställa faktiskt genomförande av den nationella strategin och den relevanta handlingsplanen för bekämpning av korruption i syfte att förebygga, upptäcka och bekämpa korruption, i synnerhet komplex korruption. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att säkerställa faktiskt genomförande av den nationella strategin och den relevanta handlingsplanen för bekämpning av korruption i syfte att förebygga, upptäcka och bekämpa korruption, i synnerhet komplex korruption.

| — | Fortsätta att säkerställa effektiv utredning av misstänkta korruptionsfall och skapa ett effektivt system för att förebygga intressekonflikter. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att säkerställa effektiv utredning av misstänkta korruptionsfall och skapa ett effektivt system för att förebygga intressekonflikter.

| — | Uppdatera färdplanen för reformen av den offentliga förvaltingen och bakomliggande strategier i enlighet med principerna för offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

—

Uppdatera färdplanen för reformen av den offentliga förvaltingen och bakomliggande strategier i enlighet med principerna för offentlig förvaltning.

| — | Främja en ansvarig, verkningsfull, effektiv, öppen och insynsvänlig offentlig förvaltning och bygga upp en meritbaserad professionell offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

—

Främja en ansvarig, verkningsfull, effektiv, öppen och insynsvänlig offentlig förvaltning och bygga upp en meritbaserad professionell offentlig förvaltning.

| — | Stärka samhällsstyrningen och reformen av den offentlig förvaltingen på lokal nivå i enlighet med europeiska standarder. |
| --- | --- |

—

Stärka samhällsstyrningen och reformen av den offentlig förvaltingen på lokal nivå i enlighet med europeiska standarder.

| iii) | Säkerställande av respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna genom ett omfattande samarbete om skyddet för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, bland annat på det sätt som framhålls i Thomas Hammarbergs rapport Georgia in transition. Detta samarbete kommer särskilt att inbegripa följande:


  Prioriteringar på kort sikt







  — | Aktivt genomföra den nationella strategin och handlingsplanen för mänskliga rättigheter, inklusive de särskilda rekommendationerna från FN-organ, OSSE/ODIHR, Europarådet/Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) och internationella människorättsorganisationer, särskilt med avseende på att genomföra strategier mot diskriminering, skydda minoriteter och privatlivet samt garantera religionsfriheten. |
| --- | --- | --- |

iii)

Säkerställande av respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna genom ett omfattande samarbete om skyddet för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, bland annat på det sätt som framhålls i Thomas Hammarbergs rapport Georgia in transition. Detta samarbete kommer särskilt att inbegripa följande:

Prioriteringar på kort sikt

—

Aktivt genomföra den nationella strategin och handlingsplanen för mänskliga rättigheter, inklusive de särskilda rekommendationerna från FN-organ, OSSE/ODIHR, Europarådet/Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) och internationella människorättsorganisationer, särskilt med avseende på att genomföra strategier mot diskriminering, skydda minoriteter och privatlivet samt garantera religionsfriheten.

| — | Fortsätta det faktiska genomförandet av lagstiftningen mot diskriminering för att säkerställa ett effektivt skydd mot diskriminering. |
| --- | --- |

—

Fortsätta det faktiska genomförandet av lagstiftningen mot diskriminering för att säkerställa ett effektivt skydd mot diskriminering.

| — | Vidta åtgärder för att underteckna, ratificera och med nationell lagstiftning införliva relevanta instrument från Europarådet i kampen mot diskriminering, däribland Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (den så kallade Istanbulkonventionen), och för att genomföra FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

—

Vidta åtgärder för att underteckna, ratificera och med nationell lagstiftning införliva relevanta instrument från Europarådet i kampen mot diskriminering, däribland Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (den så kallade Istanbulkonventionen), och för att genomföra FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

| — | Stärka tillgången till information och förebyggande åtgärder med avseende på reproduktiv och sexuell hälsa samt fortsätta kampen mot skadliga sedvänjor som drabbar kvinnor, däribland könsstympning och andra former av förnedrande behandling, särskilt på landsbygden. |
| --- | --- |

—

Stärka tillgången till information och förebyggande åtgärder med avseende på reproduktiv och sexuell hälsa samt fortsätta kampen mot skadliga sedvänjor som drabbar kvinnor, däribland könsstympning och andra former av förnedrande behandling, särskilt på landsbygden.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Upprätthålla effektiva mekanismer före rättegång respektive utanför domstol för både tvistlösning och skydd av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Upprätthålla effektiva mekanismer före rättegång respektive utanför domstol för både tvistlösning och skydd av de mänskliga rättigheterna.

| — | Fortsätta främja och öka medvetenheten om mänskliga rättigheter och icke-diskriminering i domstolsväsendet, de brottsbekämpande organen och administrationen, bland annat genom fortbildning om dessa frågor. |
| --- | --- |

—

Fortsätta främja och öka medvetenheten om mänskliga rättigheter och icke-diskriminering i domstolsväsendet, de brottsbekämpande organen och administrationen, bland annat genom fortbildning om dessa frågor.

| — | Fortsätta att stärka pluralismen och insynen i medierna samt deras oberoende i enlighet med Europarådets rekommendationer. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att stärka pluralismen och insynen i medierna samt deras oberoende i enlighet med Europarådets rekommendationer.

| — | Beakta rekommendationerna från ombudsmannen i utformningen av politiken samt ge tillräckliga resurser till och stärka ombudsmannaämbetet. Samarbeta med ombudsmannen om dennes rekommendationer i ärenden om diskriminering och institutionernas funktion i enlighet med lagstiftningen om diskrimineringsförbud, även genom lagstiftningsändringar. |
| --- | --- |

—

Beakta rekommendationerna från ombudsmannen i utformningen av politiken samt ge tillräckliga resurser till och stärka ombudsmannaämbetet. Samarbeta med ombudsmannen om dennes rekommendationer i ärenden om diskriminering och institutionernas funktion i enlighet med lagstiftningen om diskrimineringsförbud, även genom lagstiftningsändringar.

| — | Fortsätta bygga upp tillsynskapaciteten hos det parlamentariska utskottet för mänskliga rättigheter och samhällsintegration samt för rättsliga frågor avseende genomförandet av strategin och handlingsplanen för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

—

Fortsätta bygga upp tillsynskapaciteten hos det parlamentariska utskottet för mänskliga rättigheter och samhällsintegration samt för rättsliga frågor avseende genomförandet av strategin och handlingsplanen för mänskliga rättigheter.

| — | Samarbeta med det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivarorganisationer) i deras roll som aktörer och övervakningsorgan på de prioriterade områdena i associeringsavtalet EU–Georgien, bl.a. arbetstagares rättigheter, personlig integritet, rättigheter för personer som tillhör minoriteter och andra utsatta grupper samt mediernas frihet. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivarorganisationer) i deras roll som aktörer och övervakningsorgan på de prioriterade områdena i associeringsavtalet EU–Georgien, bl.a. arbetstagares rättigheter, personlig integritet, rättigheter för personer som tillhör minoriteter och andra utsatta grupper samt mediernas frihet.

| — | Säkerställa överensstämmelse med Europarådets gällande bestämmelser i den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. |
| --- | --- |

—

Säkerställa överensstämmelse med Europarådets gällande bestämmelser i den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk.

Misshandel och tortyr

Prioriteringar på kort sikt

| — | Anta handlingsplanen mot tortyr för perioden 2017–2018 och fortsätta vidta åtgärder mot misshandel och tortyr samt öka ansträngningarna för att motverka att förövarna går ostraffade. |
| --- | --- |

—

Anta handlingsplanen mot tortyr för perioden 2017–2018 och fortsätta vidta åtgärder mot misshandel och tortyr samt öka ansträngningarna för att motverka att förövarna går ostraffade.

| — | Säkerställa grundlig, öppen och oberoende undersökning av eventuella påståenden om användning av tortyr och misshandel inom kriminalvårdssystemet, polisen och militären samt i andra slutna institutioner genom att inrätta ett oberoende undersökningsorgan som ska ge de brottsbekämpande organen möjlighet att utreda misstankarna. |
| --- | --- |

—

Säkerställa grundlig, öppen och oberoende undersökning av eventuella påståenden om användning av tortyr och misshandel inom kriminalvårdssystemet, polisen och militären samt i andra slutna institutioner genom att inrätta ett oberoende undersökningsorgan som ska ge de brottsbekämpande organen möjlighet att utreda misstankarna.

| — | Fortsätta stödja och använda den nationella förebyggande mekanismen vid ombudsmannaämbetet för att förhindra missbruk genom att se att den fungerar effektivt. |
| --- | --- |

—

Fortsätta stödja och använda den nationella förebyggande mekanismen vid ombudsmannaämbetet för att förhindra missbruk genom att se att den fungerar effektivt.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Fortsätta ansträngningarna för att förbättra hälso- och sjukvården inom kriminalvårdssystemet samt fångarnas tillgång till hälso- och sjukvård, inklusive psykiatrisk vård. Bygga upp kapaciteten hos den hälso- och sjukvårdspersonal som arbetar inom eller för slutna institutioner, samt stärka den när det gäller att anmäla och rapportera misshandel. |
| --- | --- |

—

Fortsätta ansträngningarna för att förbättra hälso- och sjukvården inom kriminalvårdssystemet samt fångarnas tillgång till hälso- och sjukvård, inklusive psykiatrisk vård. Bygga upp kapaciteten hos den hälso- och sjukvårdspersonal som arbetar inom eller för slutna institutioner, samt stärka den när det gäller att anmäla och rapportera misshandel.

| — | Ytterligare stärka en effektiv intern och extern övervakning av kriminalvårdssystemet, polisen, militären och andra slutna institutioner för tidig upptäckt och förebyggande av övergrepp och misshandel. |
| --- | --- |

—

Ytterligare stärka en effektiv intern och extern övervakning av kriminalvårdssystemet, polisen, militären och andra slutna institutioner för tidig upptäckt och förebyggande av övergrepp och misshandel.

Likabehandling

Prioriteringar på kort sikt

| — | Förbättra jämställdheten mellan könen och säkerställa likabehandling av kvinnor och män samt personer som tillhör minoriteter i det sociala, politiska och ekonomiska livet, oavsett religion eller övertygelse, etniskt eller nationellt ursprung, ras, kön, språk, sexuell läggning, könsidentitet, funktionsförmåga eller andra egenskaper. |
| --- | --- |

—

Förbättra jämställdheten mellan könen och säkerställa likabehandling av kvinnor och män samt personer som tillhör minoriteter i det sociala, politiska och ekonomiska livet, oavsett religion eller övertygelse, etniskt eller nationellt ursprung, ras, kön, språk, sexuell läggning, könsidentitet, funktionsförmåga eller andra egenskaper.

| — | Vidta ytterligare åtgärder för att stärka tillämpningen av lagstiftningen mot könsrelaterat våld, däribland genom att öka medvetenheten hos både allmänheten och särskilda yrkesgrupper, t.ex. polisen, särskilt i landsbygdsområden och minoritetsområden. Öka offrens tillgång till rådgivning och skydd. |
| --- | --- |

—

Vidta ytterligare åtgärder för att stärka tillämpningen av lagstiftningen mot könsrelaterat våld, däribland genom att öka medvetenheten hos både allmänheten och särskilda yrkesgrupper, t.ex. polisen, särskilt i landsbygdsområden och minoritetsområden. Öka offrens tillgång till rådgivning och skydd.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Genomföra en tillnärmning till europeiska standarder i fråga om hälso- och säkerhetsregler, regler om skydd vid moderskap samt regler för att förena åtaganden i arbetsliv och familjeliv i enlighet med associeringsavtalet. |
| --- | --- |

—

Genomföra en tillnärmning till europeiska standarder i fråga om hälso- och säkerhetsregler, regler om skydd vid moderskap samt regler för att förena åtaganden i arbetsliv och familjeliv i enlighet med associeringsavtalet.

| — | Aktivt vidta åtgärder för att öka antalet kvinnliga företrädare i politiska beslutsfattande organ. |
| --- | --- |

—

Aktivt vidta åtgärder för att öka antalet kvinnliga företrädare i politiska beslutsfattande organ.

Barns rättigheter

Prioriteringar på kort sikt

| — | Tillhandahålla tillräckliga resurser och stärka ombudsmannens roll när det gäller att bedriva ytterligare verksamhet som avser barn, bland annat att årligen övervaka situationen i berörda institutioner, däribland dagcenter. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla tillräckliga resurser och stärka ombudsmannens roll när det gäller att bedriva ytterligare verksamhet som avser barn, bland annat att årligen övervaka situationen i berörda institutioner, däribland dagcenter.

| — | Fokusera på åtgärder för att skydda barn mot alla former av våld. |
| --- | --- |

—

Fokusera på åtgärder för att skydda barn mot alla former av våld.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Förbättra åtgärder för hantering av de mest utsatta barnens behov (däribland barn med funktionsnedsättning och gatubarn) genom att förbättra och utvidga systemen för socialt skydd samt stödja den lokala tillgången till tränings- och rehabiliteringsprogram för barn med funktionsnedsättning och vidta åtgärder för att undanröja barnarbete. |
| --- | --- |

—

Förbättra åtgärder för hantering av de mest utsatta barnens behov (däribland barn med funktionsnedsättning och gatubarn) genom att förbättra och utvidga systemen för socialt skydd samt stödja den lokala tillgången till tränings- och rehabiliteringsprogram för barn med funktionsnedsättning och vidta åtgärder för att undanröja barnarbete.

| — | Fortsätta reformen av ungdomsrättsvården. |
| --- | --- |

—

Fortsätta reformen av ungdomsrättsvården.

| — | Fortsätta arbeta för att avinstitutionalisera barn. |
| --- | --- |

—

Fortsätta arbeta för att avinstitutionalisera barn.

Fackliga rättigheter och grundläggande arbetsnormer

Prioriteringar på kort sikt

| — | Anta den rättsliga ram som fastställer tillsynsfunktionerna i yrkesinspektionssystemet på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och undanröja den befintliga lagstiftningens begränsningar av inspektörernas behörighet, i enlighet med Internationella arbetsorganisationens normer. |
| --- | --- |

—

Anta den rättsliga ram som fastställer tillsynsfunktionerna i yrkesinspektionssystemet på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och undanröja den befintliga lagstiftningens begränsningar av inspektörernas behörighet, i enlighet med Internationella arbetsorganisationens normer.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Genomföra arbetslagstiftningen (som antogs i juni 2013) och ytterligare anpassa den och övrig lagstiftning till ILO:s standarder. Underbygga den nya arbetslagstiftningen med förfaranden för tvistlösning samt utveckla en förhandlingskultur genom att godkänna en förteckning över medlingsexperter. |
| --- | --- |

—

Genomföra arbetslagstiftningen (som antogs i juni 2013) och ytterligare anpassa den och övrig lagstiftning till ILO:s standarder. Underbygga den nya arbetslagstiftningen med förfaranden för tvistlösning samt utveckla en förhandlingskultur genom att godkänna en förteckning över medlingsexperter.

| — | Fortsätta arbetet med att inrätta ett effektivt yrkesinspektionssystem med lämplig kompetens och kapacitet för att utföra kontroller av arbetsvillkor och förhållanden i arbetslivet i enlighet med ILO:s normer. |
| --- | --- |

—

Fortsätta arbetet med att inrätta ett effektivt yrkesinspektionssystem med lämplig kompetens och kapacitet för att utföra kontroller av arbetsvillkor och förhållanden i arbetslivet i enlighet med ILO:s normer.

| — | Säkerställa en välfungerande trepartskommitté för socialt partnerskap och fortsäta förbättra dialogen mellan arbetsmarknadens parter genom samarbete med ILO. |
| --- | --- |

—

Säkerställa en välfungerande trepartskommitté för socialt partnerskap och fortsäta förbättra dialogen mellan arbetsmarknadens parter genom samarbete med ILO.

2.3   Utrikes- och säkerhetspolitik

Dialogen och samarbetet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) syftar till gradvis konvergens, även avseende den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), och kommer särskilt att vara inriktad på konfliktförebyggande och krishantering, regional stabilitet, nedrustning, icke-spridning, vapenkontroll och exportkontroll. Samarbetet kommer att bygga på gemensamma värderingar och intressen och syfta till att öka konvergensen och ändamålsenligheten i politiken, med användning av bilaterala, internationella och regionala forum.

Prioriteringar på kort sikt

| — | Fortsätta att samarbeta om att öka Georgiens anpassning till EU:s Gusp-förklaringar. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att samarbeta om att öka Georgiens anpassning till EU:s Gusp-förklaringar.

| — | Fortsätta samarbeta om anpassning till åtgärder när det gäller autonoma EU-sanktioner. |
| --- | --- |

—

Fortsätta samarbeta om anpassning till åtgärder när det gäller autonoma EU-sanktioner.

| — | Fortsätta samarbetet om strategisk kommunikation i frågor som avser integrationen med EU. |
| --- | --- |

—

Fortsätta samarbetet om strategisk kommunikation i frågor som avser integrationen med EU.

| — | Stärka det praktiska samarbetet om konfliktförebyggande och krishantering, genom att underlätta Georgiens deltagande i EU-ledda civila och militära krishanteringsinsatser, samt tillhandahålla samråd och utbildning på GSFP-området på grundval av ramavtalet om deltagande som undertecknades i november 2013 och den multilaterala ramen för det östliga partnerskapets panel om GSFP. |
| --- | --- |

—

Stärka det praktiska samarbetet om konfliktförebyggande och krishantering, genom att underlätta Georgiens deltagande i EU-ledda civila och militära krishanteringsinsatser, samt tillhandahålla samråd och utbildning på GSFP-området på grundval av ramavtalet om deltagande som undertecknades i november 2013 och den multilaterala ramen för det östliga partnerskapets panel om GSFP.

| — | Främja och underlätta Georgiens deltagande i GSFP-relaterad utbildnings- och samrådsverksamhet (inom ramen för de regelbundna bilaterala samråden och multilateralt det östliga partnerskapets panel om GSFP). |
| --- | --- |

—

Främja och underlätta Georgiens deltagande i GSFP-relaterad utbildnings- och samrådsverksamhet (inom ramen för de regelbundna bilaterala samråden och multilateralt det östliga partnerskapets panel om GSFP).

| — | Underlätta Georgiens samarbete med EU:s organ om GSFP-relaterade frågor. |
| --- | --- |

—

Underlätta Georgiens samarbete med EU:s organ om GSFP-relaterade frågor.

| — | Främja regionalt samarbete i sådana säkerhetsfrågor som förbättrad gränsförvaltning, migrationsförvaltning, skydd av kritisk infrastruktur, exportkontroll, nödinsatser, civilskydd, insatser mot smuggling och olaglig handel (till exempel med biomaterial eller kärnämnen) samt utbildning för lämplig personal, däribland i synnerhet kompetenscentrum i Georgien för begränsning av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära risker. |
| --- | --- |

—

Främja regionalt samarbete i sådana säkerhetsfrågor som förbättrad gränsförvaltning, migrationsförvaltning, skydd av kritisk infrastruktur, exportkontroll, nödinsatser, civilskydd, insatser mot smuggling och olaglig handel (till exempel med biomaterial eller kärnämnen) samt utbildning för lämplig personal, däribland i synnerhet kompetenscentrum i Georgien för begränsning av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära risker.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Gemensamt bidra till en miljö som gynnar ett pragmatiskt samarbete och utveckling av en politisk dialog och ett samarbete om regionala och internationella frågor, också inom ramen för Europarådet och OSSE. |
| --- | --- |

—

Gemensamt bidra till en miljö som gynnar ett pragmatiskt samarbete och utveckling av en politisk dialog och ett samarbete om regionala och internationella frågor, också inom ramen för Europarådet och OSSE.

| — | Främja fredlig konfliktlösning och internationell stabilitet och säkerhet på grundval av verkningsfull multilateralism. |
| --- | --- |

—

Främja fredlig konfliktlösning och internationell stabilitet och säkerhet på grundval av verkningsfull multilateralism.

| — | Öka investeringarna i den georgiska statens och det georgiska samhällets motståndskraft mot och kapacitet att motverka hybridhot genom att inkludera Georgien i initiativet avseende kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling och tillhandahålla institutionellt stöd, utbildning och utrustning som kommer att bidra till effektiviteten i den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

—

Öka investeringarna i den georgiska statens och det georgiska samhällets motståndskraft mot och kapacitet att motverka hybridhot genom att inkludera Georgien i initiativet avseende kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling och tillhandahålla institutionellt stöd, utbildning och utrustning som kommer att bidra till effektiviteten i den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik.

| — | Underlätta Georgiens samarbete med EU om en effektiv reform av säkerhetssektorn. |
| --- | --- |

—

Underlätta Georgiens samarbete med EU om en effektiv reform av säkerhetssektorn.

| — | Gemensamt främja respekt för principerna om suveränitet och territoriell integritet, gränsernas okränkbarhet samt oberoende, i enlighet med FN-stadgan och OSSE:s slutakt från Helsingfors. |
| --- | --- |

—

Gemensamt främja respekt för principerna om suveränitet och territoriell integritet, gränsernas okränkbarhet samt oberoende, i enlighet med FN-stadgan och OSSE:s slutakt från Helsingfors.

Terrorism, icke-spridning av massförstörelsevapen och olaglig vapenexport

Prioriteringar på kort sikt

| — | Samarbeta om och bidra till ansträngningarna att förhindra spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen genom att till fullo iaktta och på nationell nivå fullgöra parternas befintliga skyldigheter enligt internationella fördrag och avtal om nedrustning och icke-spridning och andra internationella skyldigheter på området. |
| --- | --- |

—

Samarbeta om och bidra till ansträngningarna att förhindra spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen genom att till fullo iaktta och på nationell nivå fullgöra parternas befintliga skyldigheter enligt internationella fördrag och avtal om nedrustning och icke-spridning och andra internationella skyldigheter på området.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Samarbeta för att fördjupa det internationella samförståndet om den människorättsbaserade kampen mot terrorism, däribland den rättsliga definitionen av terroristhandlingar, bl.a. genom att arbeta för en överenskommelse om en övergripande konvention om internationell terrorism. |
| --- | --- |

—

Samarbeta för att fördjupa det internationella samförståndet om den människorättsbaserade kampen mot terrorism, däribland den rättsliga definitionen av terroristhandlingar, bl.a. genom att arbeta för en överenskommelse om en övergripande konvention om internationell terrorism.

| — | Samarbeta om riskbaserad tullkontroll för att garantera skydd och säkerhet för varor som har importerats eller exporterats eller som transiteras. |
| --- | --- |

—

Samarbeta om riskbaserad tullkontroll för att garantera skydd och säkerhet för varor som har importerats eller exporterats eller som transiteras.

| — | Ta itu med den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen, inbegripet ammunition till sådana vapen, enligt befintliga internationella avtal och FN:s säkerhetsråds resolutioner, samt åtaganden inom ramen för andra internationella instrument som är tillämpliga på området. |
| --- | --- |

—

Ta itu med den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen, inbegripet ammunition till sådana vapen, enligt befintliga internationella avtal och FN:s säkerhetsråds resolutioner, samt åtaganden inom ramen för andra internationella instrument som är tillämpliga på området.

| — | Fortsätta att samarbeta när det gäller kontroll av export av konventionella vapen, med stöd av EU:s gemensamma ståndpunkt om regler för kontroll av export av militär teknik och krigsmateriel. Utveckla samarbetet i kampen mot olaglig vapenhandel och samarbetet om förstöring av lager. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att samarbeta när det gäller kontroll av export av konventionella vapen, med stöd av EU:s gemensamma ståndpunkt om regler för kontroll av export av militär teknik och krigsmateriel. Utveckla samarbetet i kampen mot olaglig vapenhandel och samarbetet om förstöring av lager.

| — | Fortsätta att bidra till genomförandet av alla tre pelarna i fördraget om icke-spridning av kärnvapen (NPT), på ett balanserat sätt. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att bidra till genomförandet av alla tre pelarna i fördraget om icke-spridning av kärnvapen (NPT), på ett balanserat sätt.

Fredlig konfliktlösning

Prioriteringar på kort sikt

| — | Upprätthålla ett effektivt samarbete mellan EU och Georgien i strävan efter konfliktlösning inom överenskomna format, inbegripet samråd för att fastställa metoder för lämpligt deltagande av de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali-regionen/Sydossetien i fördjupningen av förbindelserna mellan EU och Georgien. |
| --- | --- |

—

Upprätthålla ett effektivt samarbete mellan EU och Georgien i strävan efter konfliktlösning inom överenskomna format, inbegripet samråd för att fastställa metoder för lämpligt deltagande av de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali-regionen/Sydossetien i fördjupningen av förbindelserna mellan EU och Georgien.

| — | Intensifiera det effektiva samarbetet och den effektiva samordningen mellan EU och Georgien vad gäller konfliktlösning, bland annat genom regelbunden politisk dialog. |
| --- | --- |

—

Intensifiera det effektiva samarbetet och den effektiva samordningen mellan EU och Georgien vad gäller konfliktlösning, bland annat genom regelbunden politisk dialog.

| — | Bibehålla ett konstruktivt deltagande i och säkerställa stödet för de internationella diskussionerna i Genève, vars ordförandeskap EU delar med FN och OSSE. |
| --- | --- |

—

Bibehålla ett konstruktivt deltagande i och säkerställa stödet för de internationella diskussionerna i Genève, vars ordförandeskap EU delar med FN och OSSE.

| — | Till fullo och på ett effektivt sätt använda Europeiska unionens övervakningsuppdrags förmedling för att bidra till stabilitet, normalisering – inbegripet genom att underlätta ett säkert och normalt liv för lokalsamhällen på båda sidor av de administrativa gränserna – och förtroendeskapande åtgärder, bland annat med hjälp av mekanismerna för incidentförebyggande och motåtgärder samt övriga lämpliga mekanismer, åtgärder eller överenskommelser. |
| --- | --- |

—

Till fullo och på ett effektivt sätt använda Europeiska unionens övervakningsuppdrags förmedling för att bidra till stabilitet, normalisering – inbegripet genom att underlätta ett säkert och normalt liv för lokalsamhällen på båda sidor av de administrativa gränserna – och förtroendeskapande åtgärder, bland annat med hjälp av mekanismerna för incidentförebyggande och motåtgärder samt övriga lämpliga mekanismer, åtgärder eller överenskommelser.

| — | Stödja fredlig konfliktlösning, inklusive genom kontakter med befolkningarna i de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali-regionen/Sydossetien mot bakgrund av Georgiens politik för försoning och engagemang och EU:s politik för icke-erkännande och engagemang, som EU och Georgien samarbetar om. |
| --- | --- |

—

Stödja fredlig konfliktlösning, inklusive genom kontakter med befolkningarna i de georgiska regionerna Abchazien och Tschinvali-regionen/Sydossetien mot bakgrund av Georgiens politik för försoning och engagemang och EU:s politik för icke-erkännande och engagemang, som EU och Georgien samarbetar om.

| — | Samarbeta när gäller att med befolkningen på andra sidan av de administrativa gränserna dela de fördelar och möjligheter som följer av den politiska associeringen mellan EU och Georgien och processen för ekonomisk integration, däribland den viseringsfria ordningen för kortare vistelser i Schengenområdet. |
| --- | --- |

—

Samarbeta när gäller att med befolkningen på andra sidan av de administrativa gränserna dela de fördelar och möjligheter som följer av den politiska associeringen mellan EU och Georgien och processen för ekonomisk integration, däribland den viseringsfria ordningen för kortare vistelser i Schengenområdet.

| — | Vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra handel, fri rörlighet och ekonomiska kontakter över de administrativa gränserna, däribland en översyn av sådan lagstiftning som till exempel lagen om de ockuperade territorierna. Samarbeta med att vidta åtgärder för att främja direkta personkontakter, förtroendeskapande åtgärder och försoning mellan samhällsgrupper som delats på grund av konflikten. |
| --- | --- |

—

Vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra handel, fri rörlighet och ekonomiska kontakter över de administrativa gränserna, däribland en översyn av sådan lagstiftning som till exempel lagen om de ockuperade territorierna. Samarbeta med att vidta åtgärder för att främja direkta personkontakter, förtroendeskapande åtgärder och försoning mellan samhällsgrupper som delats på grund av konflikten.

| — | Vidta ytterligare åtgärder för att främja hållbar integration av internflyktingar i det georgiska samhället (äganderätt, sysselsättning och riktat stöd). |
| --- | --- |

—

Vidta ytterligare åtgärder för att främja hållbar integration av internflyktingar i det georgiska samhället (äganderätt, sysselsättning och riktat stöd).

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Fortsätta de gemensamma insatserna för ett fullständigt genomförande av sexpunktsavtalet från den 12 augusti 2008 och därpå följande genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

—

Fortsätta de gemensamma insatserna för ett fullständigt genomförande av sexpunktsavtalet från den 12 augusti 2008 och därpå följande genomförandeåtgärder.

| — | Fortsätta de gemensamma insatserna och vidta åtgärder för ett meningsfullt internationellt deltagande på fältet i Georgien, inbegripet ett fullständigt genomförande av mandatet för Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien. |
| --- | --- |

—

Fortsätta de gemensamma insatserna och vidta åtgärder för ett meningsfullt internationellt deltagande på fältet i Georgien, inbegripet ett fullständigt genomförande av mandatet för Europeiska unionens övervakningsuppdrag i Georgien.

| — | Fortsätta arbeta för att alla internflyktingar och flyktingar ska kunna återvända tryggt, värdigt och frivilligt till sina ursprungsorter i enlighet med principerna i internationell rätt. |
| --- | --- |

—

Fortsätta arbeta för att alla internflyktingar och flyktingar ska kunna återvända tryggt, värdigt och frivilligt till sina ursprungsorter i enlighet med principerna i internationell rätt.

| — | Vidta åtgärder för hållbar konfliktlösning utan att det påverkar de befintliga formerna för hantering av konfliktrelaterade frågor, varigenom fredlig konfliktlösning blir en av de centrala punkterna på dagordningen för den politiska dialogen mellan parterna och i dialogen med andra relevanta internationella aktörer. |
| --- | --- |

—

Vidta åtgärder för hållbar konfliktlösning utan att det påverkar de befintliga formerna för hantering av konfliktrelaterade frågor, varigenom fredlig konfliktlösning blir en av de centrala punkterna på dagordningen för den politiska dialogen mellan parterna och i dialogen med andra relevanta internationella aktörer.

Internationella brottmålsdomstolen (ICC)

| — | Fortsätta att samarbeta med Internationella brottmålsdomstolen genom att genomföra Romstadgan och tillhörande instrument, med vederbörligt beaktande av att bevara dess integritet. Fortsätta samarbeta med ICC om utredningarna av kriget i augusti 2008. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att samarbeta med Internationella brottmålsdomstolen genom att genomföra Romstadgan och tillhörande instrument, med vederbörligt beaktande av att bevara dess integritet. Fortsätta samarbeta med ICC om utredningarna av kriget i augusti 2008.

2.4   Rättvisa, frihet och säkerhet

Georgien ska kontinuerligt uppfylla kraven i de fyra grupperna i handlingsplanen för viseringsliberalisering av den 25 februari 2013. Ett effektivt, fortsatt och hållbart genomförande av alla riktmärken som anges i handlingsplanen, inklusive de i grupp 3 (allmän ordning och säkerhet) är nödvändigt för att upprätthålla en viseringsfri ordning med EU. I enlighet med den reviderade upphävandemekanismen för viseringsundantag kan viseringsfrihet upphävas om ett eller flera av de specifika kraven inte längre är uppfyllda (2). I händelse av berättigade farhågor för hur konkreta riktmärken i handlingsplanen uppfylls ska Georgien på begäran förse Europeiska unionen med information.

Parterna kommer att samarbeta på följande områden:

Skydd av personuppgifter

Prioriteringar på kort sikt

| — | Säkerställa en hög skyddsnivå för personuppgifter i enlighet med europeiska standarder och vidta konkreta åtgärder för att garantera att rätten till skydd av personuppgifter respekteras, även på det straffrättsliga området. Säkerställa tillämpningen av standarder för uppgiftsskydd både inom den offentliga och den privata sektorn. |
| --- | --- |

—

Säkerställa en hög skyddsnivå för personuppgifter i enlighet med europeiska standarder och vidta konkreta åtgärder för att garantera att rätten till skydd av personuppgifter respekteras, även på det straffrättsliga området. Säkerställa tillämpningen av standarder för uppgiftsskydd både inom den offentliga och den privata sektorn.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Fortsätta att bygga upp dataskyddsmyndighetens (inspektionsämbetets) kapacitet och följa upp tillämpningen av normerna för uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att bygga upp dataskyddsmyndighetens (inspektionsämbetets) kapacitet och följa upp tillämpningen av normerna för uppgiftsskydd.

| — | Fortsätta genomföra den rättsliga ramen om skydd av personuppgifter inom alla sektorer i syfte att säkerställa en hög skyddsnivå för personuppgifter i enlighet med europeiska instrument och standarder. |
| --- | --- |

—

Fortsätta genomföra den rättsliga ramen om skydd av personuppgifter inom alla sektorer i syfte att säkerställa en hög skyddsnivå för personuppgifter i enlighet med europeiska instrument och standarder.

| — | Tillnärma georgisk lagstiftning om och praxis för uppgiftsskydd till de senaste europeiska uppgiftsskyddsnormerna. |
| --- | --- |

—

Tillnärma georgisk lagstiftning om och praxis för uppgiftsskydd till de senaste europeiska uppgiftsskyddsnormerna.

Migration och asyl

Prioriteringar på kort sikt

| — | Säkerställa att det enhetliga systemet för migrationsanalys och analysen av migrationsrisker är operativa och rapportera om senare förbättringar av analysen av migrationsuppgifter och riskbedömningen. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att det enhetliga systemet för migrationsanalys och analysen av migrationsrisker är operativa och rapportera om senare förbättringar av analysen av migrationsuppgifter och riskbedömningen.

| — | Utveckla rutiner för att bekämpa irreguljär migration och främja laglig migration, däribland genom kontinuerliga, riktade informationskampanjer om migranters rättigheter och skyldigheter, regler för deras tillträde till EU:s arbetsmarknad och om ansvaret vid eventuellt missbruk av rättigheter inom ramen för den viseringsfria ordningen. |
| --- | --- |

—

Utveckla rutiner för att bekämpa irreguljär migration och främja laglig migration, däribland genom kontinuerliga, riktade informationskampanjer om migranters rättigheter och skyldigheter, regler för deras tillträde till EU:s arbetsmarknad och om ansvaret vid eventuellt missbruk av rättigheter inom ramen för den viseringsfria ordningen.

| — | Rapportera om framstegen med utfasningen av georgiska pass utan biometriska uppgifter i enlighet med handlingsplanen för viseringsliberalisering. |
| --- | --- |

—

Rapportera om framstegen med utfasningen av georgiska pass utan biometriska uppgifter i enlighet med handlingsplanen för viseringsliberalisering.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Effektivt genomföra Georgiens migrationsstrategi 2016–2020 och den åtföljande handlingsplanen. |
| --- | --- |

—

Effektivt genomföra Georgiens migrationsstrategi 2016–2020 och den åtföljande handlingsplanen.

| — | Regelbundet (minst vartannat år) uppdatera Georgiens migrationsprofil. |
| --- | --- |

—

Regelbundet (minst vartannat år) uppdatera Georgiens migrationsprofil.

| — | Fortsätta det faktiska genomförandet av återtagandeavtalet mellan EU och Georgien och säkerställa en sömlös överföring av centrumet för rörlighet och återintegreringsverksamheten till Georgiens statliga program för återintegrering. |
| --- | --- |

—

Fortsätta det faktiska genomförandet av återtagandeavtalet mellan EU och Georgien och säkerställa en sömlös överföring av centrumet för rörlighet och återintegreringsverksamheten till Georgiens statliga program för återintegrering.

| — | Fortsätta att utveckla det praktiska samarbetet inom ramen för partnerskapet för rörlighet mellan EU och Georgien. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att utveckla det praktiska samarbetet inom ramen för partnerskapet för rörlighet mellan EU och Georgien.

Gränsförvaltning

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Effektivt genomföra Georgiens statliga strategi för integrerad gränsförvaltning 2014–2018 och den åtföljande handlingsplanen. |
| --- | --- |

—

Effektivt genomföra Georgiens statliga strategi för integrerad gränsförvaltning 2014–2018 och den åtföljande handlingsplanen.

| — | Upprätthålla högkvalitativa gränskontroller och gränsbevakning med hjälp av rapporteringssystemet för administration av migration vid gränserna och genomförandet av projektet för ett förvaltningssystem för gränsbevakning. |
| --- | --- |

—

Upprätthålla högkvalitativa gränskontroller och gränsbevakning med hjälp av rapporteringssystemet för administration av migration vid gränserna och genomförandet av projektet för ett förvaltningssystem för gränsbevakning.

| — | Göra framsteg med fastställandet av statsgränserna gentemot angränsande grannländer. |
| --- | --- |

—

Göra framsteg med fastställandet av statsgränserna gentemot angränsande grannländer.

Kampen mot organiserad brottslighet

Prioriteringar på kort sikt

| — | Effektivt genomföra den nationella handlingsplanen för bekämpning av människohandel för perioden 2017–2018 och fortsätta verksamheten med kapacitetsutveckling för att de statliga myndigheterna proaktivt ska kunna spåra och verkningsfullt utreda ärenden som avser människohandel. |
| --- | --- |

—

Effektivt genomföra den nationella handlingsplanen för bekämpning av människohandel för perioden 2017–2018 och fortsätta verksamheten med kapacitetsutveckling för att de statliga myndigheterna proaktivt ska kunna spåra och verkningsfullt utreda ärenden som avser människohandel.

| — | Övervaka och rapportera om hur det fungerar att proaktivt spåra och verkningsfullt utreda ärenden som avser människohandel. |
| --- | --- |

—

Övervaka och rapportera om hur det fungerar att proaktivt spåra och verkningsfullt utreda ärenden som avser människohandel.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Fortsätta ansträngningarna när det gäller att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

—

Fortsätta ansträngningarna när det gäller att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet.

| — | För att effektivt ta itu med den organiserade brottsligheten vidareutveckla samarbetet mellan EU:s medlemsstater och Georgiens brottsbekämpande organ, genomföra samarbetsavtalet med Europol och fortsätta samarbetet med Cepol för utbildning i brottsbekämpning. |
| --- | --- |

—

För att effektivt ta itu med den organiserade brottsligheten vidareutveckla samarbetet mellan EU:s medlemsstater och Georgiens brottsbekämpande organ, genomföra samarbetsavtalet med Europol och fortsätta samarbetet med Cepol för utbildning i brottsbekämpning.

| — | Stärka samarbetet i fråga om it-brottslighet och tillhandahålla georgiska myndigheter relevant utbildning i brottsbekämpning. |
| --- | --- |

—

Stärka samarbetet i fråga om it-brottslighet och tillhandahålla georgiska myndigheter relevant utbildning i brottsbekämpning.

Bekämpning av olaglig narkotika

Prioriteringar på kort sikt

| — | Genomföra den nationella strategin och handlingsplanen mot narkotika för perioden 2016-2018. |
| --- | --- |

—

Genomföra den nationella strategin och handlingsplanen mot narkotika för perioden 2016-2018.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Fortsätta att säkerställa en balanserad och integrerad strategi för narkotikafrågor, i syfte att hantera de hälsorelaterade och sociala följderna av narkotikamissbruk, effektivisera det förebyggande arbetet och arbeta för att minska tillgången till, handeln med och efterfrågan på olaglig narkotika. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att säkerställa en balanserad och integrerad strategi för narkotikafrågor, i syfte att hantera de hälsorelaterade och sociala följderna av narkotikamissbruk, effektivisera det förebyggande arbetet och arbeta för att minska tillgången till, handeln med och efterfrågan på olaglig narkotika.

| — | Fortsätta den regelbundna dialogen inom ramen för det östliga partnerskapets narkotikadialog. |
| --- | --- |

—

Fortsätta den regelbundna dialogen inom ramen för det östliga partnerskapets narkotikadialog.

| — | Vidareutveckla samarbetet och informationsutbytet, däribland genom att på bästa sätt använda samförståndsavtalet mellan Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk och Georgiens justitieministerium. |
| --- | --- |

—

Vidareutveckla samarbetet och informationsutbytet, däribland genom att på bästa sätt använda samförståndsavtalet mellan Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk och Georgiens justitieministerium.

Penningtvätt och finansiering av terrorism

Prioriteringar på kort sikt

| — | Anpassa Georgiens lagstiftning till det fjärde direktivet om penningtvätt. |
| --- | --- |

—

Anpassa Georgiens lagstiftning till det fjärde direktivet om penningtvätt.

| — | Övervaka och rapportera om hur många beslut om frysning och förverkande som meddelats och det uppskattade värdet av den frysta eller förverkade egendomen, för att säkerställa effektiv tillämpning av Georgiens lagstiftning om förverkande av tillgångar som härrör från brott. |
| --- | --- |

—

Övervaka och rapportera om hur många beslut om frysning och förverkande som meddelats och det uppskattade värdet av den frysta eller förverkade egendomen, för att säkerställa effektiv tillämpning av Georgiens lagstiftning om förverkande av tillgångar som härrör från brott.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Fortsätta ansträngningarna med att vidareutveckla den rättsliga och institutionella ramen för att förebygga och bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, däribland genom tillnärmning till EU:s lagstiftning på dessa områden. |
| --- | --- |

—

Fortsätta ansträngningarna med att vidareutveckla den rättsliga och institutionella ramen för att förebygga och bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, däribland genom tillnärmning till EU:s lagstiftning på dessa områden.

| — | Fortsätta genomföra de standarder som anges i rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) om finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

—

Fortsätta genomföra de standarder som anges i rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) om finansiering av terrorism.

| — | Stärka det operativa samarbetet om förverkande, återvinning och förvaltning av tillgångar genom effektiv kommunikation och utbyte av bästa praxis mellan Georgiens respektive EU:s myndigheter med ansvar för återvinning av medel. |
| --- | --- |

—

Stärka det operativa samarbetet om förverkande, återvinning och förvaltning av tillgångar genom effektiv kommunikation och utbyte av bästa praxis mellan Georgiens respektive EU:s myndigheter med ansvar för återvinning av medel.

Samarbete för att bekämpa terrorism

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Dra full nytta av det operativa avtalet mellan Georgien och Europol, som undertecknades den 4 april, i syfte att underlätta informationsutbyte om terroristorganisationer och terroristgrupper och deras verksamhet och stödnätverk. |
| --- | --- |

—

Dra full nytta av det operativa avtalet mellan Georgien och Europol, som undertecknades den 4 april, i syfte att underlätta informationsutbyte om terroristorganisationer och terroristgrupper och deras verksamhet och stödnätverk.

Rättsligt samarbete

Prioriteringar på kort sikt

| — | Vidta effektiva och intensiva åtgärder för att underteckna och främja tillämpningen av det operativa samarbetsavtalet med Eurojust. |
| --- | --- |

—

Vidta effektiva och intensiva åtgärder för att underteckna och främja tillämpningen av det operativa samarbetsavtalet med Eurojust.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Stärka det rättsliga samarbetet på privaträttens område genom att ansluta sig till och genomföra multilaterala konventioner om civilrättsligt samarbete, särskilt huvudkonventionerna från Haagkonferensen för internationell privaträtt på området för rättsligt samarbete samt skydd av barn, däribland 1965 års konvention om delgivning i utlandet av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, 1970 års konvention om bevisupptagning i utlandet i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, 2005 års konvention om avtal om val av domstol och 2007 års Haagkonvention om underhåll till barn och andra familjemedlemmar samt dess protokoll om tillämplig lag avseende underhållsskyldighet. |
| --- | --- |

—

Stärka det rättsliga samarbetet på privaträttens område genom att ansluta sig till och genomföra multilaterala konventioner om civilrättsligt samarbete, särskilt huvudkonventionerna från Haagkonferensen för internationell privaträtt på området för rättsligt samarbete samt skydd av barn, däribland 1965 års konvention om delgivning i utlandet av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, 1970 års konvention om bevisupptagning i utlandet i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, 2005 års konvention om avtal om val av domstol och 2007 års Haagkonvention om underhåll till barn och andra familjemedlemmar samt dess protokoll om tillämplig lag avseende underhållsskyldighet.

| — | Stärka det straffrättsliga samarbetet genom att ansluta sig till och genomföra relevanta konventioner, särskilt Europarådets konventioner. |
| --- | --- |

—

Stärka det straffrättsliga samarbetet genom att ansluta sig till och genomföra relevanta konventioner, särskilt Europarådets konventioner.

2.5   Handel och handelsrelaterade frågor

Det djupgående och omfattande frihandelsområdet utgör en stor del av associeringsavtalet. Genomförandet av denna del, som återfinns i avdelning IV (HANDEL OCH HANDELSRELATERADE FRÅGOR) i avtalet, förväntas därför få den prioritet som följer av dess betydelse både för den övergripande kontexten avseende associeringsavtalet och inom ramen för förbindelserna mellan EU och Georgien.

Handel med varor

Parterna kommer att samarbeta för att tillämpa bestämmelserna i associeringsavtalet om marknadstillträde för varor, särskilt genom gemensamma samråd i följande syften:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Genomföra ytterligare förbättringar när det gäller handelsstatistik. |
| --- | --- |

—

Genomföra ytterligare förbättringar när det gäller handelsstatistik.

| — | Säkerställa att gällande importtullar i handeln mellan parterna inte höjs efter det att avtalet trätt i kraft (frysningsklausul). |
| --- | --- |

—

Säkerställa att gällande importtullar i handeln mellan parterna inte höjs efter det att avtalet trätt i kraft (frysningsklausul).

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Hjälpa Georgien att öka diversifieringen i landets exportstrukturer, däribland genom export av nya produkter till EU:s marknader. |
| --- | --- |

—

Hjälpa Georgien att öka diversifieringen i landets exportstrukturer, däribland genom export av nya produkter till EU:s marknader.

| — | Samarbeta nära i syfte att effektivt tillämpa mekanismen för att motverka kringgående. |
| --- | --- |

—

Samarbeta nära i syfte att effektivt tillämpa mekanismen för att motverka kringgående.

| — | Bistå Georgien i utarbetandet och genomförandet av lagstiftning som landet kan avse att utarbeta när det gäller marknadstillträde eller andra relaterade frågor (t.ex. handelspolitiska skyddsåtgärder). |
| --- | --- |

—

Bistå Georgien i utarbetandet och genomförandet av lagstiftning som landet kan avse att utarbeta när det gäller marknadstillträde eller andra relaterade frågor (t.ex. handelspolitiska skyddsåtgärder).

| — | Säkerställa informationsutbyte om utvecklingen av marknadstillträde och strategin för marknadstillträde. |
| --- | --- |

—

Säkerställa informationsutbyte om utvecklingen av marknadstillträde och strategin för marknadstillträde.

Tekniska föreskrifter, standardisering och därmed förknippad infrastruktur

Parterna kommer att samarbeta på området standarder, tekniska föreskrifter, metrologi, marknadsövervakning, ackreditering och bedömning av överensstämmelse för att uppnå en gradvis tillnärmning av dessa system till EU:s motsvarande system i enlighet med associeringsavtalet. Samarbetet ska omfatta följande:

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Utveckla lagstiftning som Georgien har åtagit sig att tillämpa enligt associeringsavtalet i enlighet med landets strategi för tekniska handelshinder. |
| --- | --- |

—

Utveckla lagstiftning som Georgien har åtagit sig att tillämpa enligt associeringsavtalet i enlighet med landets strategi för tekniska handelshinder.

| — | Utveckla infrastruktur för förvaltning av standarder, tekniska föreskrifter, metrologi, marknadsövervakning, ackreditering och förfaranden för bedömning av överensstämmelse, bland annat genom EU-stöd. |
| --- | --- |

—

Utveckla infrastruktur för förvaltning av standarder, tekniska föreskrifter, metrologi, marknadsövervakning, ackreditering och förfaranden för bedömning av överensstämmelse, bland annat genom EU-stöd.

| — | Underlätta de berörda parternas, inbegripet de ekonomiska aktörernas, förberedelser och anpassning i samband med genomförandet av den tillnärmade lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Underlätta de berörda parternas, inbegripet de ekonomiska aktörernas, förberedelser och anpassning i samband med genomförandet av den tillnärmade lagstiftningen.

| — | Fortsätta genomföra marknadsövervakningsstrategin avseende industrivaror. |
| --- | --- |

—

Fortsätta genomföra marknadsövervakningsstrategin avseende industrivaror.

| — | Stärka de berörda georgiska statliga institutionernas och marknadsövervakningsmyndigheternas administrativa kapacitet i fråga om marknadsövervakning. |
| --- | --- |

—

Stärka de berörda georgiska statliga institutionernas och marknadsövervakningsmyndigheternas administrativa kapacitet i fråga om marknadsövervakning.

| — | Fortsätta utbilda personalen vid de ansvariga statliga myndigheterna och organen. |
| --- | --- |

—

Fortsätta utbilda personalen vid de ansvariga statliga myndigheterna och organen.

| — | Utbyta information om alla relevanta aspekter av Georgiens strategi för tekniska handelshinder och strategier för marknadsövervakning, inklusive tidsramar i förekommande fall. |
| --- | --- |

—

Utbyta information om alla relevanta aspekter av Georgiens strategi för tekniska handelshinder och strategier för marknadsövervakning, inklusive tidsramar i förekommande fall.

Sanitära och fytosanitära åtgärder

Parterna kommer att samarbeta om förberedelserna för tillnärmning av Georgiens sanitära och fytosanitära lagstiftning för livsmedel och foder samt lagstiftning och praxis avseende djurs hälsa och välbefinnande till EU:s standarder, lagstiftning och praxis i enlighet med de berörda bilagorna till associeringsavtalet. Samarbetet ska omfatta följande:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Stödja systemet för tidig varning avseende livsmedel och foder, djurhälsa och växtskydd. |
| --- | --- |

—

Stödja systemet för tidig varning avseende livsmedel och foder, djurhälsa och växtskydd.

| — | Organisera informationskampanjer med berörda organ, företag och icke-statliga organisationer om villkoren för att få tillträde till EU:s marknad, och med det civila samhället om konsumentaspekterna på livsmedels- och fodersäkerhet. |
| --- | --- |

—

Organisera informationskampanjer med berörda organ, företag och icke-statliga organisationer om villkoren för att få tillträde till EU:s marknad, och med det civila samhället om konsumentaspekterna på livsmedels- och fodersäkerhet.

| — | Fortsätta ge teknisk rådgivning och stödja Georgien i utarbetandet och genomförandet av lagstiftning, inklusive utbildning av berörd personal, uppbyggnad av den behöriga myndighetens kapacitet och stöd till förbättrad laboratoriekapacitet, i enlighet med EU:s krav. |
| --- | --- |

—

Fortsätta ge teknisk rådgivning och stödja Georgien i utarbetandet och genomförandet av lagstiftning, inklusive utbildning av berörd personal, uppbyggnad av den behöriga myndighetens kapacitet och stöd till förbättrad laboratoriekapacitet, i enlighet med EU:s krav.

| — | Stärka de georgiska företagens anpassningsförmåga till genomförandet av den tillnärmade lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Stärka de georgiska företagens anpassningsförmåga till genomförandet av den tillnärmade lagstiftningen.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Bistå Georgien för att stärka riskanalyserna på det sanitära och fytosanitära området. Säkerställa veterinära och fytosanitära kontroller samt kontroller av livsmedelssäkerhet vid gränskontrollstationerna. |
| --- | --- |

—

Bistå Georgien för att stärka riskanalyserna på det sanitära och fytosanitära området. Säkerställa veterinära och fytosanitära kontroller samt kontroller av livsmedelssäkerhet vid gränskontrollstationerna.

| — | Underlätta de georgiska företagens anpassning till genomförandet av den tillnärmade lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Underlätta de georgiska företagens anpassning till genomförandet av den tillnärmade lagstiftningen.

| — | Samarbeta på djurskyddsområdet och vad gäller minskad antibiotikaanvändning inom animalieproduktionen i syfte att motverka antibiotikaresistens. |
| --- | --- |

—

Samarbeta på djurskyddsområdet och vad gäller minskad antibiotikaanvändning inom animalieproduktionen i syfte att motverka antibiotikaresistens.

Tullar och förenklade handelsprocedurer

Parterna kommer att samarbeta om förberedelserna för tillnärmning av Georgiens lagstiftning till de delar av EU:s regelverk och de internationella normer som anges i den berörda bilagan till associeringsavtalet. Tillnärmningen bör bygga på tullkodexen för unionen, som tillämpas från och med den 1 maj 2016. Den relevanta bilagan till associeringsavtalet ska återspegla ersättningen av tullkodexen för gemenskapen med tullkodexen för unionen.

Prioriteringar på kort sikt

| — | Genomföra det strategiska ramavtalet för tullsamarbete. |
| --- | --- |

—

Genomföra det strategiska ramavtalet för tullsamarbete.

| — | Tillnärma Georgiens lagstiftning om tullens skydd av immateriella rättigheter till EU:s regelverk, i enlighet med associeringsavtalet. |
| --- | --- |

—

Tillnärma Georgiens lagstiftning om tullens skydd av immateriella rättigheter till EU:s regelverk, i enlighet med associeringsavtalet.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Tillnärma Georgiens system för godkända ekonomiska aktörer till EU:s system. |
| --- | --- |

—

Tillnärma Georgiens system för godkända ekonomiska aktörer till EU:s system.

| — | Fortsätta att modernisera de georgiska tullmyndigheterna. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att modernisera de georgiska tullmyndigheterna.

| — | Fortsätta att förenkla och modernisera tullens förfaranden. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att förenkla och modernisera tullens förfaranden.

| — | Bistå Georgien med dess anslutning till konventionen om ett gemensamt transiteringsförfarande. |
| --- | --- |

—

Bistå Georgien med dess anslutning till konventionen om ett gemensamt transiteringsförfarande.

| — | Samarbeta om riskbaserade tullkontroller och utbyte av relevant information som bidrar till bättre riskhantering och säkerhet i leveranskedjan, underlättande av laglig handel samt säkerhet för varor som importeras, exporteras eller transiteras. |
| --- | --- |

—

Samarbeta om riskbaserade tullkontroller och utbyte av relevant information som bidrar till bättre riskhantering och säkerhet i leveranskedjan, underlättande av laglig handel samt säkerhet för varor som importeras, exporteras eller transiteras.

| — | Stärka dialogen om kampen mot bedrägerier för att förhindra olaglig handel, inbegripet med punktskattepliktiga produkter, särskilt genom förstärkt samarbete inom ramen för protokollet om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor. |
| --- | --- |

—

Stärka dialogen om kampen mot bedrägerier för att förhindra olaglig handel, inbegripet med punktskattepliktiga produkter, särskilt genom förstärkt samarbete inom ramen för protokollet om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor.

| — | Överväga möjligheterna till ömsesidigt erkännande av systemet för godkända ekonomiska aktörer i enlighet med associeringsavtalet. |
| --- | --- |

—

Överväga möjligheterna till ömsesidigt erkännande av systemet för godkända ekonomiska aktörer i enlighet med associeringsavtalet.

Ursprungsregler

Parterna ska samarbeta för att genomföra de ursprungsregler som fastställs i berörda protokoll till associeringsavtalet och som följer av Georgiens anslutning till den regionala konventionen om Europa-Medelhavstäckande regler om förmånsursprung. Detta samarbete kommer att omfatta följande insatser:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Diskutera de förfaranden som Georgiens tullmyndighet för närvarande tillämpar vid certifiering av varor och kontroll av varors ursprung. |
| --- | --- |

—

Diskutera de förfaranden som Georgiens tullmyndighet för närvarande tillämpar vid certifiering av varor och kontroll av varors ursprung.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Ersätta det nuvarande protokollet om ursprungsregler (protokoll 2 till associeringsavtalet) med en hänvisning till konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung när Georgien tillträtt denna. |
| --- | --- |

—

Ersätta det nuvarande protokollet om ursprungsregler (protokoll 2 till associeringsavtalet) med en hänvisning till konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung när Georgien tillträtt denna.

| — | Fortsätta utbilda Georgiens tullmyndighet i certifiering och kontroll av förmånsursprung. |
| --- | --- |

—

Fortsätta utbilda Georgiens tullmyndighet i certifiering och kontroll av förmånsursprung.

Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel

Parterna kommer att fortsätta sin dialog om etablering, handel med tjänster och elektronisk handel i enlighet med berörda bestämmelser i associeringsavtalet. Parterna kommer vidare att förbereda genomförandet av åtagandena på tjänsteområdena, i enlighet med de berörda bilagorna till associeringsavtalet. Detta omfattar tillhandahållande av utbildning och uppbyggnad av lämplig administrativ kapacitet för att genomföra den planerade tillnärmningen av lagstiftningen och säkerställa regelbundet informationsutbyte om det planerade och pågående arbetet med vissa tillnärmningsområden.

| — | Utbyta information och erfarenheter av utvecklingen av samverkande handelsplattformar för e-handel. |
| --- | --- |

—

Utbyta information och erfarenheter av utvecklingen av samverkande handelsplattformar för e-handel.

| — | Utbyta information och erfarenheter av insatser för att öka aktörernas medvetenhet om huvudprinciperna i direktivet om posttjänster, i synnerhet skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande posttjänster, samt andra inslag i postpolitiken. |
| --- | --- |

—

Utbyta information och erfarenheter av insatser för att öka aktörernas medvetenhet om huvudprinciperna i direktivet om posttjänster, i synnerhet skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande posttjänster, samt andra inslag i postpolitiken.

Löpande betalningar och kapitalrörelser

Parterna kommer att fortsätta dialogen om kapitalrörelser och betalningar, särskilt i syfte att övervaka efterlevnaden av samtliga befintliga åtaganden och förbereda genomförandet av associeringsavtalet.

Offentlig upphandling

Parterna kommer att samarbeta om Georgiens förberedelser inför genomförandet av upphandlingskapitlet i associeringsavtalet och därmed sammanhängande reformer. Arbetet ska omfatta följande:

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Lägga fram exakt och aktuell information om planerat lagstiftningsarbete som påverkar upphandlingspolitiken och dess genomförande, både med avseende på tillnärmningen av lagstiftningen och inrättandet av institutioner för offentlig upphandling. Georgiens regering antog den 31 mars 2016 en omfattande färdplan med fem åtgärdsetapper som ska genomföras under perioden 2016–2022. Parterna kommer att fortsätta diskutera genomförandet av färdplanen, även för att säkerställa att Georgiens lagstiftning om offentlig upphandling tillnärmas till EU:s regelverk om offentlig upphandling i enlighet med associeringsavtalet. |
| --- | --- |

—

Lägga fram exakt och aktuell information om planerat lagstiftningsarbete som påverkar upphandlingspolitiken och dess genomförande, både med avseende på tillnärmningen av lagstiftningen och inrättandet av institutioner för offentlig upphandling. Georgiens regering antog den 31 mars 2016 en omfattande färdplan med fem åtgärdsetapper som ska genomföras under perioden 2016–2022. Parterna kommer att fortsätta diskutera genomförandet av färdplanen, även för att säkerställa att Georgiens lagstiftning om offentlig upphandling tillnärmas till EU:s regelverk om offentlig upphandling i enlighet med associeringsavtalet.

Immateriella rättigheter

Parterna kommer att samarbeta om Georgiens förberedelser inför tillnärmningen till de delar av EU:s regelverk och de internationella normer för skydd av immateriella rättigheter, inbegripet geografiska beteckningar, som anges i associeringsavtalet och kommer att säkerställa ett effektivt skydd av alla immateriella rättigheter, inbegripet geografiska beteckningar. Samarbetet ska omfatta följande:

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Säkerställa att rättighetshavare från båda parter har ett gott skydd för sina immateriella rättigheter och att lagstiftningen på området efterlevs. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att rättighetshavare från båda parter har ett gott skydd för sina immateriella rättigheter och att lagstiftningen på området efterlevs.

| — | Stärka berörda regeringsorgans och genomförandeorgans kapacitet för rättstillämpningen och säkerställa att domstolsväsendet fungerar väl för att garantera rättshavarnas tillgång till rättslig prövning och verkställighet av påföljder. |
| --- | --- |

—

Stärka berörda regeringsorgans och genomförandeorgans kapacitet för rättstillämpningen och säkerställa att domstolsväsendet fungerar väl för att garantera rättshavarnas tillgång till rättslig prövning och verkställighet av påföljder.

| — | Stödja verksamheten vid Georgiens nationella patentverk ”Sakpatenti” för att säkerställa skyddet av immateriell äganderätt och upphovsrätt. Utöka samarbetet med tredjeländers myndigheter och branschorganisationer. |
| --- | --- |

—

Stödja verksamheten vid Georgiens nationella patentverk ”Sakpatenti” för att säkerställa skyddet av immateriell äganderätt och upphovsrätt. Utöka samarbetet med tredjeländers myndigheter och branschorganisationer.

| — | Vidta åtgärder för att öka allmänhetens medvetenhet om skyddet av immateriella och industriella äganderätter och sörja för en effektiv dialog med rättighetshavarna. |
| --- | --- |

—

Vidta åtgärder för att öka allmänhetens medvetenhet om skyddet av immateriella och industriella äganderätter och sörja för en effektiv dialog med rättighetshavarna.

| — | Vidta effektiva åtgärder mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning, däribland framtagande av statistik om sådan verksamhet vilken kan delas mellan parterna. |
| --- | --- |

—

Vidta effektiva åtgärder mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning, däribland framtagande av statistik om sådan verksamhet vilken kan delas mellan parterna.

Konkurrens

Prioriteringar på medellång sikt

Parterna kommer att samarbeta om genomförandet av konkurrenskapitlet i associeringsavtalet och därmed sammanhängande reformer. Samarbete om Georgiens institutionella ramar och relevanta administrativa kapacitet för att garantera en effektiv tillämpning av gällande lagstiftning samt en bättre dialog om rättstillämpningen på konkurrensområdet och därmed sammanhängande lagstiftning.

Öppenhet

Prioriteringar på kort sikt

Parterna kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt samarbetet vid förberedelserna inför genomförandet av åtagandena om öppenhet i det handelsrelaterade beslutsfattandet. Parterna kommer att diskutera bästa praxis och sina ömsesidiga erfarenheter av öppet beslutsfattande, utbyta information och tillhandahålla relevant utbildning, däribland om system för kommunikation och hörande av berörda aktörer, samt anordna seminarier och andra evenemang för allmänheten i syfte att förklara genomförandet av associeringsavtalet och tillnärmningsprocessen.

Handel och hållbar utveckling

Prioriteringar på medellång sikt

Parterna kommer att fortsätta dialogen om de frågor som omfattas av kapitlet om handel och hållbar utveckling i associeringsavtalet, i synnerhet genom att utbyta information om utvecklingen av ett lämpligt yrkesinspektionssystem avseende alla internationella grundläggande arbetsnormer, genomförandet av arbetslagstiftningen, genomförandet av multilaterala miljöavtal som någondera sidan är part i och genomförandet av parternas åtaganden avseende hållbar utveckling samt diskutera och utbyta information om bästa praxis avseende det framtida genomförandet av åtaganden enligt kapitlet när det gäller berörda parters medverkan och dialog med det civila samhället.

2.6   Ekonomisk utveckling och marknadsmöjligheter

Parterna kommer att samarbeta för att stödja Georgien när det gäller att införa en fullt fungerande marknadsekonomi och gradvis tillnärma sin politik till EU:s politik, i enlighet med riktlinjerna för makroekonomisk stabilitet, sunda offentliga finanser, ett robust finansiellt system samt en hållbar betalningsbalans. Parterna ska i detta syfte övervaka den makroekonomiska utvecklingen, diskutera centrala politiska utmaningar och utbyta information om bästa praxis genom att stärka den regelbundna makroekonomiska dialogen för att förbättra kvaliteten på den ekonomiska politiken.

Parterna har även enats om att samarbeta avseende följande:

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Öka Georgiens nationalbanks oberoende och regleringsmakt och ta del av EU:s erfarenheter, däribland från ECB, av penning- och valutapolitik samt reglering och tillsyn av finans- och banksektorn, för att vidareutveckla Georgiens kapacitet på dessa områden. |
| --- | --- |

—

Öka Georgiens nationalbanks oberoende och regleringsmakt och ta del av EU:s erfarenheter, däribland från ECB, av penning- och valutapolitik samt reglering och tillsyn av finans- och banksektorn, för att vidareutveckla Georgiens kapacitet på dessa områden.

| — | Stärka hållbarheten och styrningen av de offentliga finanserna genom att genomföra finanspolitiska reformer. |
| --- | --- |

—

Stärka hållbarheten och styrningen av de offentliga finanserna genom att genomföra finanspolitiska reformer.

| — | Utveckla ett hållbart, heltäckande och välinriktat socialt skyddsnät. |
| --- | --- |

—

Utveckla ett hållbart, heltäckande och välinriktat socialt skyddsnät.

Jordbruk och landsbygdsutveckling

Parterna kommer att samarbeta om följande:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Anta Georgiens strategi för landsbygdsutveckling 2017–2020 och genomföra den. |
| --- | --- |

—

Anta Georgiens strategi för landsbygdsutveckling 2017–2020 och genomföra den.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Modernisera och effektivisera de institutioner som ansvarar för jordbruksutveckling, bland annat genom att involvera alla relevanta aktörer inom sektorn i processen. |
| --- | --- |

—

Modernisera och effektivisera de institutioner som ansvarar för jordbruksutveckling, bland annat genom att involvera alla relevanta aktörer inom sektorn i processen.

| — | Underlätta ett gradvis antagande av handelsnormer för jordbruksprodukter för att stödja en högre livsmedelssäkerhet och genomförandet av kvalitetssystem. |
| --- | --- |

—

Underlätta ett gradvis antagande av handelsnormer för jordbruksprodukter för att stödja en högre livsmedelssäkerhet och genomförandet av kvalitetssystem.

| — | Förbättra jordbruksproduktionens konkurrenskraft och hållbarhet genom att främja stordriftsfördelar via marknadsinriktade jordbrukskooperativ, genom att utveckla rådgivnings- och utvidgningssystem för att öka produktionen och exporten, samt genom att underlätta tillgången till lån och finansiella resurser på rimliga villkor för jordbruket. |
| --- | --- |

—

Förbättra jordbruksproduktionens konkurrenskraft och hållbarhet genom att främja stordriftsfördelar via marknadsinriktade jordbrukskooperativ, genom att utveckla rådgivnings- och utvidgningssystem för att öka produktionen och exporten, samt genom att underlätta tillgången till lån och finansiella resurser på rimliga villkor för jordbruket.

| — | Stödja utvecklingen av effektiva värdekedjor och hjälpa små och medelstora företag att öka sin konkurrenskraft i utvalda branscher med högt exportvärde. |
| --- | --- |

—

Stödja utvecklingen av effektiva värdekedjor och hjälpa små och medelstora företag att öka sin konkurrenskraft i utvalda branscher med högt exportvärde.

| — | Göra framsteg med den gradvisa utvecklingen och genomförandet av en effektiv jordbrukspolitik och politik för landsbygdsutveckling, på grundval av EU:s beprövade modeller. |
| --- | --- |

—

Göra framsteg med den gradvisa utvecklingen och genomförandet av en effektiv jordbrukspolitik och politik för landsbygdsutveckling, på grundval av EU:s beprövade modeller.

| — | Förbättra sysselsättningen och livsvillkoren på landsbygden tack vare bättre förvaltning av naturresurser, bättre tjänster och infrastrukturer samt diversifiering av ekonomin i landsbygdsområdena. |
| --- | --- |

—

Förbättra sysselsättningen och livsvillkoren på landsbygden tack vare bättre förvaltning av naturresurser, bättre tjänster och infrastrukturer samt diversifiering av ekonomin i landsbygdsområdena.

| — | Stödja främjandet av georgiska jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

—

Stödja främjandet av georgiska jordbruksprodukter.

Intern finansiell kontroll i den offentliga sektorn och extern revision

Parterna kommer att samarbeta för att säkerställa utvecklingen av den finansiella kontrollen i den offentliga sektorn och extern revision genom att göra följande:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Vidareutveckla det interna kontrollsystemet inom det decentraliserade förvaltningsansvaret, inbegripet en funktionellt oberoende internrevision vid statliga myndigheter, genom harmonisering med allmänt accepterade internationella normer, ramar och god praxis inom EU. |
| --- | --- |

—

Vidareutveckla det interna kontrollsystemet inom det decentraliserade förvaltningsansvaret, inbegripet en funktionellt oberoende internrevision vid statliga myndigheter, genom harmonisering med allmänt accepterade internationella normer, ramar och god praxis inom EU.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Fortsätta att förbättra systemen för intern kontroll och internrevision i den offentliga sektorn i enlighet med den bristbedömning som gjorts av de faktiska metoderna och allmänt godtagna internationella standarder och ramar samt bästa praxis från EU. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att förbättra systemen för intern kontroll och internrevision i den offentliga sektorn i enlighet med den bristbedömning som gjorts av de faktiska metoderna och allmänt godtagna internationella standarder och ramar samt bästa praxis från EU.

| — | Säkerställa vidareutveckling av funktionen för extern revision vid revisionsrätten (Georgiens statliga revisionsverk), i linje med allmänt accepterade internationella normer (Intosai). |
| --- | --- |

—

Säkerställa vidareutveckling av funktionen för extern revision vid revisionsrätten (Georgiens statliga revisionsverk), i linje med allmänt accepterade internationella normer (Intosai).

Beskattning

Parterna kommer att utvidga och stärka samarbetet för att förbättra och utveckla Georgiens skattesystem och skatteförvaltning, på grundval av EU:s normer och internationella normer, inklusive förberedelser för en gradvis tillnärmning till de delar av EU:s regelverk och de internationella instrument som anges i bilaga till associeringsavtalet, särskilt genom att

| — | förbättra och förenkla skattelagstiftningen, |
| --- | --- |

—

förbättra och förenkla skattelagstiftningen,

| — | förbättra det internationella skattesamarbetet för att stärka god samhällsstyrning på skatteområdet, dvs. principerna om öppenhet och insyn, informationsutbyte och lojal skattekonkurrens, |
| --- | --- |

—

förbättra det internationella skattesamarbetet för att stärka god samhällsstyrning på skatteområdet, dvs. principerna om öppenhet och insyn, informationsutbyte och lojal skattekonkurrens,

| — | förbättra skatteförvaltningens kapacitet, särskilt genom en utveckling mot ett mer fokuserat, riskanalysbaserat system för skattekontroll och revision, |
| --- | --- |

—

förbättra skatteförvaltningens kapacitet, särskilt genom en utveckling mot ett mer fokuserat, riskanalysbaserat system för skattekontroll och revision,

| — | vidta åtgärder för att harmonisera politiken för att motverka och bekämpa bedrägerier och smuggling av punktskattepliktiga produkter, och |
| --- | --- |

—

vidta åtgärder för att harmonisera politiken för att motverka och bekämpa bedrägerier och smuggling av punktskattepliktiga produkter, och

| — | utveckla samarbetet med EU-medlemsstaternas skattemyndigheter genom att utbyta information om nya erfarenheter och trender på beskattningsområdet. |
| --- | --- |

—

utveckla samarbetet med EU-medlemsstaternas skattemyndigheter genom att utbyta information om nya erfarenheter och trender på beskattningsområdet.

Statistik

Parterna kommer att samarbeta om följande:

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Komma till rätta med statistiska avvikelser vid mätningen av uppgifter om bilateral handel mellan EU och Georgien. |
| --- | --- |

—

Komma till rätta med statistiska avvikelser vid mätningen av uppgifter om bilateral handel mellan EU och Georgien.

| — | Fortsätta att säkerställa att forskare, journalister och allmänheten har tillgång till statistik och information. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att säkerställa att forskare, journalister och allmänheten har tillgång till statistik och information.

| — | Förbereda tillnärmningen till EU:s regelverk, särskilt genom att göra följande:







  — | Införa högkvalitativ rapportering för de flesta statistiska undersökningarna, |
| --- | --- | --- |

—

Förbereda tillnärmningen till EU:s regelverk, särskilt genom att göra följande:

—

Införa högkvalitativ rapportering för de flesta statistiska undersökningarna,

| — | Slutföra införandet av nationalräkenskapssystemet SNA 2008, |
| --- | --- |

—

Slutföra införandet av nationalräkenskapssystemet SNA 2008,

| — | Anpassa metoderna för företagsstatistik till EU:s normer och företagsstatistik med inriktning på framtida uppgiftskrav enligt ramförordningen om integrerad företagsstatistik. Främja erfarenhetsutbyte med EU-länderna om genomförandet av ramförordningen om integrerad företagsstatistik, vilket är önskvärt för att stödja anpassningsprocessen. |
| --- | --- |

—

Anpassa metoderna för företagsstatistik till EU:s normer och företagsstatistik med inriktning på framtida uppgiftskrav enligt ramförordningen om integrerad företagsstatistik. Främja erfarenhetsutbyte med EU-länderna om genomförandet av ramförordningen om integrerad företagsstatistik, vilket är önskvärt för att stödja anpassningsprocessen.

Konsumentpolitik

För att förbereda genomförandet av de delar av EU:s regelverk och de internationella instrument som anges i de relevanta bilagorna till associeringsavtalet kommer parterna att samarbeta om följande:

| — | Stödja Georgien när det gäller att gradvis tillnärma landets lagstiftning till berörda delar av EU-lagstiftningen och internationella instrument inom de tidsramar som fastställs i bilaga XXIX till associeringsavtalet. |
| --- | --- |

—

Stödja Georgien när det gäller att gradvis tillnärma landets lagstiftning till berörda delar av EU-lagstiftningen och internationella instrument inom de tidsramar som fastställs i bilaga XXIX till associeringsavtalet.

| — | Stärka konsumentskyddet i Georgien, särskilt genom utbildning av regeringstjänstemän och andra företrädare för konsumentintressen om tillnärmningen till EU:s lagstiftning och genomförandet av lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Stärka konsumentskyddet i Georgien, särskilt genom utbildning av regeringstjänstemän och andra företrädare för konsumentintressen om tillnärmningen till EU:s lagstiftning och genomförandet av lagstiftningen.

Bolagsrätt, redovisning och revision samt företagsstyrning

Parterna kommer att samarbeta om Georgiens förberedelser för tillnärmningen till de delar av EU:s regelverk och de internationella instrument som nämns i den berörda bilagan till associeringsavtalet, och särskilt när det gäller Georgiens ansträngningar för att bättre utnyttja den regelbundna dialogen mellan parterna för att fördjupa samarbetet och diskutera vilka åtgärder som bör vidtas.

Prioriteringar på kort sikt

| — | Ringa in områden där EU kan tillhandahålla ytterligare utbildning och kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

—

Ringa in områden där EU kan tillhandahålla ytterligare utbildning och kapacitetsuppbyggnad.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Utveckla de berörda statliga institutionernas administrativa kapacitet. |
| --- | --- |

—

Utveckla de berörda statliga institutionernas administrativa kapacitet.

| — | Utveckla bolagsrätt och annan relevant lagstiftning avseende EU:s regelverk. |
| --- | --- |

—

Utveckla bolagsrätt och annan relevant lagstiftning avseende EU:s regelverk.

| — | Säkerställa tillämpningen av de nya bestämmelserna i bolagsrätten avseende obligatoriskt utlämnande av information. |
| --- | --- |

—

Säkerställa tillämpningen av de nya bestämmelserna i bolagsrätten avseende obligatoriskt utlämnande av information.

| — | Införa internationella revisionsstandarder på nationell nivå och främja deras tillämpning i alla börsnoterade företag på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

Införa internationella revisionsstandarder på nationell nivå och främja deras tillämpning i alla börsnoterade företag på nationell nivå.

| — | Lämna aktuella, relevanta och exakta upplysningar om nuläget och utvecklingen av den befintliga lagstiftningen i Georgien och dess överensstämmelse med EU:s regelverk samt i förväg utbyta information om nödvändig institutions- och kapacitetsuppbyggnad av betydelse för tillnärmningen till EU:s regelverk. (Regeringen har antagit handlingsplanen för reform av finansiell rapportering och revision. Ett konkret resultat är den lag om redovisning, rapportering och revision som antogs den 8 juni 2016). |
| --- | --- |

—

Lämna aktuella, relevanta och exakta upplysningar om nuläget och utvecklingen av den befintliga lagstiftningen i Georgien och dess överensstämmelse med EU:s regelverk samt i förväg utbyta information om nödvändig institutions- och kapacitetsuppbyggnad av betydelse för tillnärmningen till EU:s regelverk. (Regeringen har antagit handlingsplanen för reform av finansiell rapportering och revision. Ett konkret resultat är den lag om redovisning, rapportering och revision som antogs den 8 juni 2016).

Finansiella tjänster

Syftet med samarbetet är att förbereda Georgien för modernisering av landets ramar för finansiell reglering och tillsyn, och att med hänvisning till EU:s lagstiftning och internationella instrument som anges i de relevanta bilagorna till associeringsavtalet utveckla en lämplig uppsättning regler för Georgien. Detta samarbete ska inbegripa följande åtgärder och bidra till att följande mål uppnås:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Ringa in områden där utbildning och kapacitetsuppbyggnad bör tillhandahållas. |
| --- | --- |

—

Ringa in områden där utbildning och kapacitetsuppbyggnad bör tillhandahållas.

| — | Upprätta kontakter och utbyta information med EU:s finansiella tillsynsorgan, i enlighet med associeringsavtalet. |
| --- | --- |

—

Upprätta kontakter och utbyta information med EU:s finansiella tillsynsorgan, i enlighet med associeringsavtalet.

| — | Tillhandahålla aktuell, relevant och tydlig information om situationen och utvecklingen av den befintliga lagstiftningen i Georgien. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla aktuell, relevant och tydlig information om situationen och utvecklingen av den befintliga lagstiftningen i Georgien.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Skapa en ny ram för reglering och tillsyn som överensstämmer med internationellt överenskomna standarder för reglering, inbegripet nya metoder, verktyg och instrument för tillsyn. |
| --- | --- |

—

Skapa en ny ram för reglering och tillsyn som överensstämmer med internationellt överenskomna standarder för reglering, inbegripet nya metoder, verktyg och instrument för tillsyn.

| — | Förbättra tillsynsmyndigheternas administrativa kapacitet. |
| --- | --- |

—

Förbättra tillsynsmyndigheternas administrativa kapacitet.

| — | Fortsätta samarbetet med FATF, Europarådet, Moneyval samt relevanta myndigheter i EU:s medlemsstater, och underteckna samförståndsavtal mellan finansunderrättelsemyndigheter i Georgien och EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Fortsätta samarbetet med FATF, Europarådet, Moneyval samt relevanta myndigheter i EU:s medlemsstater, och underteckna samförståndsavtal mellan finansunderrättelsemyndigheter i Georgien och EU:s medlemsstater.

Industri- och näringslivspolitik samt gruvindustri

Parterna kommer att samarbeta för att förbättra företagsklimatet och lagstiftningen, särskilt för små och medelstora företag, däribland mikroföretag, särskilt på följande sätt:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Genomföra Georgiens strategi för små och medelstora företag och den motsvarande handlingsplanen för 2016–2017. |
| --- | --- |

—

Genomföra Georgiens strategi för små och medelstora företag och den motsvarande handlingsplanen för 2016–2017.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | I möjligaste mån genomföra den landsspecifika färdplanen och rekommendationerna i utvärderingen av småföretagsakten. |
| --- | --- |

—

I möjligaste mån genomföra den landsspecifika färdplanen och rekommendationerna i utvärderingen av småföretagsakten.

| — | Koppla utvecklingen av små och medelstora företag till de möjligheter som skapats genom det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, bland annat genom nätverk för företag (företagsstöd), såsom Enterprise Europe Network, och företagskluster. |
| --- | --- |

—

Koppla utvecklingen av små och medelstora företag till de möjligheter som skapats genom det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, bland annat genom nätverk för företag (företagsstöd), såsom Enterprise Europe Network, och företagskluster.

| — | Stärka den roll som företag och sammanslutningar av små och medelstora företag (inklusive branschorganisationer) har i syfte att förbättra dialogen mellan det offentliga och det privata. |
| --- | --- |

—

Stärka den roll som företag och sammanslutningar av små och medelstora företag (inklusive branschorganisationer) har i syfte att förbättra dialogen mellan det offentliga och det privata.

| — | Utveckla möjligheterna för nystartade företag i Georgien att få tillträde till EU:s och Georgiens marknader. |
| --- | --- |

—

Utveckla möjligheterna för nystartade företag i Georgien att få tillträde till EU:s och Georgiens marknader.

Genom den särskilda underkommittén kommer parterna att utbyta information om gruvindustri och metaller för att nå en bättre förståelse av den politik som förs i Georgien och i EU, däribland avseende tillämpningen av EU:s råvaruinitiativ, forskningsprogrammet inom Horisont 2020 och europeiska innovationspartnerskapet om råvaror.

Turism

Genom den särskilda underkommittén kommer parterna att utbyta information om utvecklingen av turismen i Georgien och i EU, samt om därmed sammanhängande evenemang och bästa praxis, och stödja Georgien i genomförandet av landets turismstrategi, som antogs 2015.

Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter

Parterna kommer att samarbeta för att göra följande:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Förbereda för tillnärmning till och genomförande av EU:s regelverk inom områdena hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, arbetsrätt och arbetsvillkor, jämställdhet mellan könen och åtgärder mot diskriminering i enlighet med berörda bilagor till avtalet, i synnerhet att inrätta lämpliga system för rättstillämpning och övervakning i enlighet med EU:s hållning (med början på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen) samt bygga upp kapaciteten hos arbetsmarknadens parter (t.ex. genom utbildning om EU:s lagstiftning och normer avseende hälsa och säkerhet samt EU:s lagstiftning och normer avseende arbetsrätt). |
| --- | --- |

—

Förbereda för tillnärmning till och genomförande av EU:s regelverk inom områdena hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, arbetsrätt och arbetsvillkor, jämställdhet mellan könen och åtgärder mot diskriminering i enlighet med berörda bilagor till avtalet, i synnerhet att inrätta lämpliga system för rättstillämpning och övervakning i enlighet med EU:s hållning (med början på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen) samt bygga upp kapaciteten hos arbetsmarknadens parter (t.ex. genom utbildning om EU:s lagstiftning och normer avseende hälsa och säkerhet samt EU:s lagstiftning och normer avseende arbetsrätt).

| — | Övervaka det pågående genomförandet av den nya tjänstemodellen för offentliga arbetsförmedlingar. |
| --- | --- |

—

Övervaka det pågående genomförandet av den nya tjänstemodellen för offentliga arbetsförmedlingar.

| — | Komplettera de rättsliga ramar som krävs för att inrätta ett effektivt yrkesinspektionssystem. |
| --- | --- |

—

Komplettera de rättsliga ramar som krävs för att inrätta ett effektivt yrkesinspektionssystem.

| — | Ytterligare förbättra kapaciteten hos socialtjänsten och ministeriet för arbetsmarknad, hälso- och sjukvård och sociala frågor i syfte att stärka kapaciteten i den förvaltning som ansvarar för att utarbeta och genomföra sysselsättnings- och socialpolitik med hänsyn till principen om lika möjligheter. |
| --- | --- |

—

Ytterligare förbättra kapaciteten hos socialtjänsten och ministeriet för arbetsmarknad, hälso- och sjukvård och sociala frågor i syfte att stärka kapaciteten i den förvaltning som ansvarar för att utarbeta och genomföra sysselsättnings- och socialpolitik med hänsyn till principen om lika möjligheter.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Inrätta de nyligen fastställda offentliga arbetsförmedlingarna med lämplig kapacitet och i linje med kraven på europeiska offentliga arbetsförmedlingar. |
| --- | --- |

—

Inrätta de nyligen fastställda offentliga arbetsförmedlingarna med lämplig kapacitet och i linje med kraven på europeiska offentliga arbetsförmedlingar.

| — | Fortsätta att inrätta ett effektivt yrkesinspektionssystem i linje med ILO:s normer för att säkerställa den administrativa kapaciteten och den rättstillämpande kapaciteten inom områdena hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt arbetsrätt och stärka berörda dömande organ. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att inrätta ett effektivt yrkesinspektionssystem i linje med ILO:s normer för att säkerställa den administrativa kapaciteten och den rättstillämpande kapaciteten inom områdena hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt arbetsrätt och stärka berörda dömande organ.

| — | Utveckla en strategi för sysselsättning i syfte att skapa fler och bättre arbetstillfällen med anständiga arbetsvillkor, bättre matcha kompetens och arbetstillfällen på arbetsmarknaden samt främja aktiva arbetsmarknadsåtgärder och en effektiv arbetsförmedling med särskild inriktning på ungdomar. |
| --- | --- |

—

Utveckla en strategi för sysselsättning i syfte att skapa fler och bättre arbetstillfällen med anständiga arbetsvillkor, bättre matcha kompetens och arbetstillfällen på arbetsmarknaden samt främja aktiva arbetsmarknadsåtgärder och en effektiv arbetsförmedling med särskild inriktning på ungdomar.

| — | Säkerställa en välfungerande dialog mellan arbetsmarknadens parter med hjälp av trepartskommittén för socialt partnerskap och kapacitetsuppbyggnad hos arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

—

Säkerställa en välfungerande dialog mellan arbetsmarknadens parter med hjälp av trepartskommittén för socialt partnerskap och kapacitetsuppbyggnad hos arbetsmarknadens parter.

Samarbete på området den digitala ekonomin och det digitala samhället

Parterna kommer att samarbeta för att förbereda tillämpningen av de delar av EU:s regelverk som anges i berörda bilagor till associeringsavtalet och stödja Georgien när det gäller följande:

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Ansträngningar för att till närma lagstiftningen på området elektronisk kommunikation till EU:s regelverk. |
| --- | --- |

—

Ansträngningar för att till närma lagstiftningen på området elektronisk kommunikation till EU:s regelverk.

| — | Verksamhet för att stärka oberoendet och den administrativa kapaciteten vid den nationella tillsynsmyndigheten inom kommunikationsområdet i syfte att säkerställa dess förmåga att vidta lämpliga regleringsåtgärder och verkställa sina egna beslut och alla tillämpliga regler, samt dess förmåga att garantera sund konkurrens på marknaderna. |
| --- | --- |

—

Verksamhet för att stärka oberoendet och den administrativa kapaciteten vid den nationella tillsynsmyndigheten inom kommunikationsområdet i syfte att säkerställa dess förmåga att vidta lämpliga regleringsåtgärder och verkställa sina egna beslut och alla tillämpliga regler, samt dess förmåga att garantera sund konkurrens på marknaderna.

| — | Stärkning av sektorn genom utbyte av information och erfarenheter om genomförandet av den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Stärkning av sektorn genom utbyte av information och erfarenheter om genomförandet av den digitala inre marknaden.

| — | Ansträngningar för att öka motståndskraften på it-området hos central kritisk infrastruktur och organisationer i den offentliga sektorn med utgångspunkt i relevanta EU-erfarenheter och i linje med EU:s normer. |
| --- | --- |

—

Ansträngningar för att öka motståndskraften på it-området hos central kritisk infrastruktur och organisationer i den offentliga sektorn med utgångspunkt i relevanta EU-erfarenheter och i linje med EU:s normer.

Fiskeri- och havspolitik

Parterna kommer att samarbeta om följande:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Främja ett integrerat förhållningssätt till havsfrågor, särskilt genom att bidra till utvecklingen av sektorsöverskridande initiativ i havsfrågor tack vare inrättandet av en arbetsgrupp för havsfrågor med företrädare för berörda ministerier och tjänster samt genom att ringa in frågor av gemensamt intresse och aktivt samarbeta med kuststater och aktörer på det maritima området i Svarta havsområdet, inom ramen för EU:s integrerade havspolitik. |
| --- | --- |

—

Främja ett integrerat förhållningssätt till havsfrågor, särskilt genom att bidra till utvecklingen av sektorsöverskridande initiativ i havsfrågor tack vare inrättandet av en arbetsgrupp för havsfrågor med företrädare för berörda ministerier och tjänster samt genom att ringa in frågor av gemensamt intresse och aktivt samarbeta med kuststater och aktörer på det maritima området i Svarta havsområdet, inom ramen för EU:s integrerade havspolitik.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Förbättra och öka övervakningen och kontrollen av fiskeriverksamhet och handel med fiskeriprodukter och deras spårbarhet, för att effektivt kunna bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske). |
| --- | --- |

—

Förbättra och öka övervakningen och kontrollen av fiskeriverksamhet och handel med fiskeriprodukter och deras spårbarhet, för att effektivt kunna bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske).

| — | Vidta nödvändiga åtgärder för att skapa ett hållbart fiske i Svarta havet, inom såväl bilaterala som multilaterala ramar, på grundval av en ekosystembaserad strategi för fiskeriförvaltningen. |
| --- | --- |

—

Vidta nödvändiga åtgärder för att skapa ett hållbart fiske i Svarta havet, inom såväl bilaterala som multilaterala ramar, på grundval av en ekosystembaserad strategi för fiskeriförvaltningen.

| — | Öka det vetenskapliga och tekniska samarbetet för att säkerställa kapacitet att övervaka fisket med hjälp av välgrundade och tillförlitliga uppgifter, samt att utvärdera de marina resurserna och den marina miljön. |
| --- | --- |

—

Öka det vetenskapliga och tekniska samarbetet för att säkerställa kapacitet att övervaka fisket med hjälp av välgrundade och tillförlitliga uppgifter, samt att utvärdera de marina resurserna och den marina miljön.

Folkhälsa

Parterna kommer att samarbeta om följande:

| — | Stödja Georgien i förberedelserna inför genomförandet av EU:s regelverk på hälsoområdet, i enlighet med berörda bilagor till associeringsavtalet, särskilt när det gäller säkerhetsnormer för blod, tobakskontroll, kvaliteten och säkerheten hos ämnen av mänskligt ursprung (blod, vävnader, organ och celler) samt smittsamma sjukdomar vilket även ligger i linje med Georgiens internationella förpliktelser enligt ramkonventionen om tobakskontroll och det internationella hälsoreglementet. |
| --- | --- |

—

Stödja Georgien i förberedelserna inför genomförandet av EU:s regelverk på hälsoområdet, i enlighet med berörda bilagor till associeringsavtalet, särskilt när det gäller säkerhetsnormer för blod, tobakskontroll, kvaliteten och säkerheten hos ämnen av mänskligt ursprung (blod, vävnader, organ och celler) samt smittsamma sjukdomar vilket även ligger i linje med Georgiens internationella förpliktelser enligt ramkonventionen om tobakskontroll och det internationella hälsoreglementet.

| — | Förbättra täckningen för programmet för allmän hälso- och sjukvård och minska patienternas utgifter ur egen ficka. Denna fråga anses vara en huvudprioritering för regeringen och tar sig uttryck bland annat i ökade offentliga utgifter på hälsoområdet och omfattande reformer i syfte att stärka vårdsektorn. |
| --- | --- |

—

Förbättra täckningen för programmet för allmän hälso- och sjukvård och minska patienternas utgifter ur egen ficka. Denna fråga anses vara en huvudprioritering för regeringen och tar sig uttryck bland annat i ökade offentliga utgifter på hälsoområdet och omfattande reformer i syfte att stärka vårdsektorn.

| — | Förbättra kvaliteten på och tillgängligheten till primärvård i syfte att förebygga sjukdomar och förbättra livskvaliteten. |
| --- | --- |

—

Förbättra kvaliteten på och tillgängligheten till primärvård i syfte att förebygga sjukdomar och förbättra livskvaliteten.

| — | Stärka sjukvårdsinrättningarna – varav flertalet är privata – och öka deras ansvarighet genom inrättande av kvalitetsindikatorer, värdebaserade inköp och andra kvalitetsledningsprocesser, inbegripet erkännande av internationella ackrediteringsorgans ackreditering av sjukvårdsinrättningar. |
| --- | --- |

—

Stärka sjukvårdsinrättningarna – varav flertalet är privata – och öka deras ansvarighet genom inrättande av kvalitetsindikatorer, värdebaserade inköp och andra kvalitetsledningsprocesser, inbegripet erkännande av internationella ackrediteringsorgans ackreditering av sjukvårdsinrättningar.

| — | Stärka nationella åtgärder som omfattar flera sektorer för att motverka antimikrobiell resistens, bland annat genom förstärkt övervakning, återhållsam användning av antimikrobiella ämnen och infektionskontroll inom hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

—

Stärka nationella åtgärder som omfattar flera sektorer för att motverka antimikrobiell resistens, bland annat genom förstärkt övervakning, återhållsam användning av antimikrobiella ämnen och infektionskontroll inom hälso- och sjukvård.

2.7   Anslutbarhet, energieffektivitet, miljö, klimatfrågor och civilskydd

Transporter

Parterna kommer att samarbeta för att ytterligare stärka genomförandet av EU:s regelverk inom alla de transportsätt som anges i berörda bilagor till associeringsavtalet och stödja Georgien när det gäller följande:

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Fortsätta att genomföra EU:s regelverk på luftfartsområdet för att dra full nytta av avtalet mellan EU och Georgien om ett gemensamt luftfartsområde. |
| --- | --- |

—

Fortsätta att genomföra EU:s regelverk på luftfartsområdet för att dra full nytta av avtalet mellan EU och Georgien om ett gemensamt luftfartsområde.

| — | Öka säkerheten i olika transportmedel (med flyg, på väg, till sjöss, med järnväg). |
| --- | --- |

—

Öka säkerheten i olika transportmedel (med flyg, på väg, till sjöss, med järnväg).

| — | Utveckla infrastruktur, särskilt genom att inleda utarbetandet och genomförandet av ytterligare projekt för utveckling av det utvidgade TEN-T-stomnätet, vilket man enades om vid ministermötet TEN-T-dagarna i Rotterdam 2016. |
| --- | --- |

—

Utveckla infrastruktur, särskilt genom att inleda utarbetandet och genomförandet av ytterligare projekt för utveckling av det utvidgade TEN-T-stomnätet, vilket man enades om vid ministermötet TEN-T-dagarna i Rotterdam 2016.

Samarbete på energiområdet

Parterna kommer att samarbeta i följande syfte:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Slutföra Georgiens formella anslutning till energigemenskapen som en fördragsslutande part i enlighet med associeringsavtalet. |
| --- | --- |

—

Slutföra Georgiens formella anslutning till energigemenskapen som en fördragsslutande part i enlighet med associeringsavtalet.

| — | Genomföra relevant lagstiftning på områdena elektricitet, förnybar energi, energieffektivitet, olja, gas, energistatistik, energirelaterade miljöfrågor och utvinning av kolväten i enlighet med villkoren i protokollet om anslutning till fördraget om energigemenskapen och i associeringsavtalet. |
| --- | --- |

—

Genomföra relevant lagstiftning på områdena elektricitet, förnybar energi, energieffektivitet, olja, gas, energistatistik, energirelaterade miljöfrågor och utvinning av kolväten i enlighet med villkoren i protokollet om anslutning till fördraget om energigemenskapen och i associeringsavtalet.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Vidta åtgärder för att integrera Georgiens energimarknad med EU:s energimarknad, stärka Georgiens energitrygghet och lagstiftningskonvergens genom genomförandet av relevant EU-lagstiftning, däribland relevant sekundärlagstiftning, som är tillämplig på Georgien, i linje med åtagandena i associeringsavtalet och energigemenskapen och i enlighet med den tidsplan som överenskommits med Georgien inom dessa ramar. |
| --- | --- |

—

Vidta åtgärder för att integrera Georgiens energimarknad med EU:s energimarknad, stärka Georgiens energitrygghet och lagstiftningskonvergens genom genomförandet av relevant EU-lagstiftning, däribland relevant sekundärlagstiftning, som är tillämplig på Georgien, i linje med åtagandena i associeringsavtalet och energigemenskapen och i enlighet med den tidsplan som överenskommits med Georgien inom dessa ramar.

| — | Samarbeta för att attrahera internationellt stöd för utveckling av hållbar energi, även från internationella klimatfonder och andra finansiella instrument. |
| --- | --- |

—

Samarbeta för att attrahera internationellt stöd för utveckling av hållbar energi, även från internationella klimatfonder och andra finansiella instrument.

| — | Stärka nätverken och sammanlänkningarna i Georgiens energiinfrastruktur, särskilt genom att göra följande:






  — | Avseende elektricitet, främja gränsöverskridande handel och sammanlänkning med grannländerna och stärka Georgiens överföringsnät. |
| --- | --- | --- |

—

Stärka nätverken och sammanlänkningarna i Georgiens energiinfrastruktur, särskilt genom att göra följande:

—

Avseende elektricitet, främja gränsöverskridande handel och sammanlänkning med grannländerna och stärka Georgiens överföringsnät.

| — | Avseende naturgas, bygga ut de största gasledningarna, inklusive underlätta genomförandet av utbyggnaden av den sydkaukasiska gasledningen (Socar) på Georgiens territorium, samt stödja eller främja andra projekt för transport av gas och olja av vikt för regionen i syfte att säkerställa transporten av energiresurser från den kaspiska regionen till marknader i väst och underlätta utvecklingen av underjordisk gaslagring för att förbättra energitryggheten i Georgien. |
| --- | --- |

—

Avseende naturgas, bygga ut de största gasledningarna, inklusive underlätta genomförandet av utbyggnaden av den sydkaukasiska gasledningen (Socar) på Georgiens territorium, samt stödja eller främja andra projekt för transport av gas och olja av vikt för regionen i syfte att säkerställa transporten av energiresurser från den kaspiska regionen till marknader i väst och underlätta utvecklingen av underjordisk gaslagring för att förbättra energitryggheten i Georgien.

Miljö

Parterna kommer att samarbeta i följande syfte:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Öka miljöstyrningen genom att anta och tillämpa ny lagstiftning i Georgien om miljökonsekvensbedömning, strategisk miljöbedömning och miljöansvar, genom att säkerställa allmänhetens tillgång till miljöinformation och deltagande i beslutsfattandet, engagera alla berörda aktörer och beakta miljöfrågorna även i samband med andra politikområden samt genom att förbättra utbytet av miljöinformation i linje med de principer som ligger till grund för det gemensamma miljöinformationssystemet (Seis). |
| --- | --- |

—

Öka miljöstyrningen genom att anta och tillämpa ny lagstiftning i Georgien om miljökonsekvensbedömning, strategisk miljöbedömning och miljöansvar, genom att säkerställa allmänhetens tillgång till miljöinformation och deltagande i beslutsfattandet, engagera alla berörda aktörer och beakta miljöfrågorna även i samband med andra politikområden samt genom att förbättra utbytet av miljöinformation i linje med de principer som ligger till grund för det gemensamma miljöinformationssystemet (Seis).

| — | Anta Georgiens tredje nationella handlingsprogram för miljön (2017–2021). |
| --- | --- |

—

Anta Georgiens tredje nationella handlingsprogram för miljön (2017–2021).

| — | Påbörja genomförandet av den nationella strategin för hantering av radioaktivt avfall. |
| --- | --- |

—

Påbörja genomförandet av den nationella strategin för hantering av radioaktivt avfall.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Genomföra Georgiens tredje nationella handlingsprogram för miljön (2017–2021) inom de tidsramar som sätts ut i handlingsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Genomföra Georgiens tredje nationella handlingsprogram för miljön (2017–2021) inom de tidsramar som sätts ut i handlingsprogrammet.

| — | Genomföra den nationella strategin för avfallshantering och de åtgärder som anges i handlingsplanen för perioden 2016–2020. |
| --- | --- |

—

Genomföra den nationella strategin för avfallshantering och de åtgärder som anges i handlingsplanen för perioden 2016–2020.

| — | Fortsätta tillnärmningen av lagstiftningen i Georgien till EU:s regelverk och genomföra bestämmelserna i EU:s direktiv och förordningar i enlighet med berörda bilagor till associeringsavtalet. |
| --- | --- |

—

Fortsätta tillnärmningen av lagstiftningen i Georgien till EU:s regelverk och genomföra bestämmelserna i EU:s direktiv och förordningar i enlighet med berörda bilagor till associeringsavtalet.

| — | Upprätta en färdplan för ratificering och genomförande av multilaterala miljöavtal, däribland Unece-konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar och Unece-konventionen om gränsöverskridande effekter av industriolyckor. Gå vidare med förberedelserna inför anslutningen till Esbokonventionen och dess protokoll om strategisk miljöbedömning. |
| --- | --- |

—

Upprätta en färdplan för ratificering och genomförande av multilaterala miljöavtal, däribland Unece-konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar och Unece-konventionen om gränsöverskridande effekter av industriolyckor. Gå vidare med förberedelserna inför anslutningen till Esbokonventionen och dess protokoll om strategisk miljöbedömning.

Klimatförändring

Parterna kommer att samarbeta i följande syfte:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Slutföra och anta Georgiens strategi för en koldioxidsnål utveckling. |
| --- | --- |

—

Slutföra och anta Georgiens strategi för en koldioxidsnål utveckling.

| — | Påbörja genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar. |
| --- | --- |

—

Påbörja genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Tillnärma lagstiftningen i Georgien till EU:s rättsakter och internationella instrument i enlighet med associeringsavtalet och tillämpliga bilagor. |
| --- | --- |

—

Tillnärma lagstiftningen i Georgien till EU:s rättsakter och internationella instrument i enlighet med associeringsavtalet och tillämpliga bilagor.

| — | Utveckla det uppdaterade dokumentet om det nationellt fastställda bidraget. |
| --- | --- |

—

Utveckla det uppdaterade dokumentet om det nationellt fastställda bidraget.

| — | Beakta klimatfrågor i övrig politik och åtgärder på olika områden samt stärka olika myndigheters kapacitet att beakta klimatfrågor på ett sektorsövergripande sätt. |
| --- | --- |

—

Beakta klimatfrågor i övrig politik och åtgärder på olika områden samt stärka olika myndigheters kapacitet att beakta klimatfrågor på ett sektorsövergripande sätt.

| — | Förbättra Georgiens ramverk för öppenhet om klimatfrågor, i synnerhet genom ett stabilt nationellt system för övervakning och rapportering om klimatfrågor och klimatåtgärder samt om utsläpp av växthusgaser med utgångspunkt i EU:s modell. |
| --- | --- |

—

Förbättra Georgiens ramverk för öppenhet om klimatfrågor, i synnerhet genom ett stabilt nationellt system för övervakning och rapportering om klimatfrågor och klimatåtgärder samt om utsläpp av växthusgaser med utgångspunkt i EU:s modell.

| — | Utveckla Georgiens långsiktiga utvecklingsstrategi för lågt utsläpp av växthusgaser till mitten av århundradet. |
| --- | --- |

—

Utveckla Georgiens långsiktiga utvecklingsstrategi för lågt utsläpp av växthusgaser till mitten av århundradet.

Civilskydd

Parterna kommer att samarbeta för att stärka förebyggande av, beredskap inför och insatser vid katastrofer. För detta ändamål kommer parterna bland annat att göra följande:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Utforska metoder för att fastställa lämpliga former för samarbetet i förhållande till Georgiens riskprofil, rättsliga och organisatoriska ramar, till exempel med hjälp av bilaterala administrativa överenskommelser eller avsiktsförklaringar. |
| --- | --- |

—

Utforska metoder för att fastställa lämpliga former för samarbetet i förhållande till Georgiens riskprofil, rättsliga och organisatoriska ramar, till exempel med hjälp av bilaterala administrativa överenskommelser eller avsiktsförklaringar.

| — | Nå resultat med utvecklingen av ett landsomfattande system för bedömning och kartläggning av katastrofrisker, samt vid behov stödja utvecklingen av den elektroniska regionala riskatlasen (Electronic Regional Risk Atlas, ERRA) och säkerställa att den används på ett effektivt sätt på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

—

Nå resultat med utvecklingen av ett landsomfattande system för bedömning och kartläggning av katastrofrisker, samt vid behov stödja utvecklingen av den elektroniska regionala riskatlasen (Electronic Regional Risk Atlas, ERRA) och säkerställa att den används på ett effektivt sätt på nationell och regional nivå.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Säkerställa effektiv kommunikation dygnet runt, inbegripet utbyte av tidiga varningar och information om omfattande nödsituationer som påverkar EU och Georgien, samt tredjeländer där någondera parten deltar i katastrofinsatser. |
| --- | --- |

—

Säkerställa effektiv kommunikation dygnet runt, inbegripet utbyte av tidiga varningar och information om omfattande nödsituationer som påverkar EU och Georgien, samt tredjeländer där någondera parten deltar i katastrofinsatser.

| — | Underlätta ömsesidigt bistånd vid allvarliga nödsituationer, i tillämpliga fall och förutsatt att det finns tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

—

Underlätta ömsesidigt bistånd vid allvarliga nödsituationer, i tillämpliga fall och förutsatt att det finns tillräckliga resurser.

| — | Främja antagandet och genomförandet av EU-riktlinjer om stöd från den mottagande nationen. |
| --- | --- |

—

Främja antagandet och genomförandet av EU-riktlinjer om stöd från den mottagande nationen.

| — | Förbättra kunskaperna om katastrofrisker genom att stärka samarbetet om dataåtkomst och jämförbarhet. |
| --- | --- |

—

Förbättra kunskaperna om katastrofrisker genom att stärka samarbetet om dataåtkomst och jämförbarhet.

| — | Gå vidare med utvecklingen av ett landsomfattande system för bedömning och kartläggning av katastrofrisker, samt vid behov stödja utvecklingen av den elektroniska regionala riskatlasen (Electronic Regional Risk Atlas, ERRA) och säkerställa att den används på ett effektivt sätt på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

Gå vidare med utvecklingen av ett landsomfattande system för bedömning och kartläggning av katastrofrisker, samt vid behov stödja utvecklingen av den elektroniska regionala riskatlasen (Electronic Regional Risk Atlas, ERRA) och säkerställa att den används på ett effektivt sätt på nationell nivå.

| — | Påbörja en utvidgning av Copernicus europeiska varningssystem för översvämningar till Georgien i samarbete med Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum. |
| --- | --- |

—

Påbörja en utvidgning av Copernicus europeiska varningssystem för översvämningar till Georgien i samarbete med Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum.

| — | Förbättra förebyggandet av och beredskapen för industriella katastrofer eller naturkatastrofer som leder till tekniska katastrofer (”natech”, Natural Hazard Triggering Technological Disasters). |
| --- | --- |

—

Förbättra förebyggandet av och beredskapen för industriella katastrofer eller naturkatastrofer som leder till tekniska katastrofer (”natech”, Natural Hazard Triggering Technological Disasters).

| — | Inleda en dialog om de politiska aspekterna av förebyggande av, beredskap inför och insatser vid katastrofer genom utbyte av bästa praxis, gemensam utbildning, övningar, studiebesök, seminarier och möten om lärdomar från verkliga nödsituationer eller övningar. |
| --- | --- |

—

Inleda en dialog om de politiska aspekterna av förebyggande av, beredskap inför och insatser vid katastrofer genom utbyte av bästa praxis, gemensam utbildning, övningar, studiebesök, seminarier och möten om lärdomar från verkliga nödsituationer eller övningar.

2.8   Rörlighet och direkta personkontakter

Samarbete på området forskning, teknisk utveckling och innovation

Parterna kommer att samarbeta om följande:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Utveckla en vision och strategi för Georgiens system för vetenskap, teknik och innovation (som en del av Georgiens övergripande strategi för utbildnings- och vetenskapssektorn) inom ramen för det europeiska forskningsområdet med deltagande av beslutsfattare, den akademiska världen och forskarsamfundet, näringslivet samt företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

—

Utveckla en vision och strategi för Georgiens system för vetenskap, teknik och innovation (som en del av Georgiens övergripande strategi för utbildnings- och vetenskapssektorn) inom ramen för det europeiska forskningsområdet med deltagande av beslutsfattare, den akademiska världen och forskarsamfundet, näringslivet samt företrädare för det civila samhället.

| — | Stödja utvecklingen och genomförandet av innovationspolitiken, däribland den rättsliga ramen och infrastruktur för innovation. |
| --- | --- |

—

Stödja utvecklingen och genomförandet av innovationspolitiken, däribland den rättsliga ramen och infrastruktur för innovation.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Maximera Georgiens fördelar av anslutningen till programmet Horisont 2020. |
| --- | --- |

—

Maximera Georgiens fördelar av anslutningen till programmet Horisont 2020.

| — | Främja deltagande i Euratoms forsknings- och utbildningsprogram som kompletterar Horisont 2020, i synnerhet på områdena kärnsäkerhet och strålskydd med konkurrensutsättning. |
| --- | --- |

—

Främja deltagande i Euratoms forsknings- och utbildningsprogram som kompletterar Horisont 2020, i synnerhet på områdena kärnsäkerhet och strålskydd med konkurrensutsättning.

| — | Stärka de mänskliga, materiella och institutionella resurserna för att öka forsknings- och innovationskapaciteten. |
| --- | --- |

—

Stärka de mänskliga, materiella och institutionella resurserna för att öka forsknings- och innovationskapaciteten.

Allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor

Parterna kommer att samarbeta om en övergripande modernisering och reform av systemen för allmän och yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor i Georgien, i synnerhet genom att göra följande:

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Utföra gemensamt arbete och utbyte för att främja Georgiens vidare integration i det europeiska området för högre utbildning mot bakgrund av landets deltagande i Bolognaprocessen, däribland genom att främja ett oberoende och utvecklingsinriktat kvalitetssäkringssystem, aktivt engagera aktörer och det civila samhället i reformprocessen och stärka kontakterna mellan utbildningsväsendet och arbetslivet för att öka studenternas anställbarhet. |
| --- | --- |

—

Utföra gemensamt arbete och utbyte för att främja Georgiens vidare integration i det europeiska området för högre utbildning mot bakgrund av landets deltagande i Bolognaprocessen, däribland genom att främja ett oberoende och utvecklingsinriktat kvalitetssäkringssystem, aktivt engagera aktörer och det civila samhället i reformprocessen och stärka kontakterna mellan utbildningsväsendet och arbetslivet för att öka studenternas anställbarhet.

| — | Främja akademiskt samarbete, kapacitetsuppbyggnad och rörlighet för studerande och personal genom det nya Erasmus+-programmet samt forskares rörlighet, karriärutveckling och utbildning genom Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Främja akademiskt samarbete, kapacitetsuppbyggnad och rörlighet för studerande och personal genom det nya Erasmus+-programmet samt forskares rörlighet, karriärutveckling och utbildning genom Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna.

| — | Främja en strategi för yrkesutbildning för att anpassa Georgiens yrkesutbildning till moderniseringen av EU:s strukturer för yrkesutbildning, såsom sker inom ramen för Köpenhamnsprocessen och dess instrument med respekt för principen om lika möjligheter. |
| --- | --- |

—

Främja en strategi för yrkesutbildning för att anpassa Georgiens yrkesutbildning till moderniseringen av EU:s strukturer för yrkesutbildning, såsom sker inom ramen för Köpenhamnsprocessen och dess instrument med respekt för principen om lika möjligheter.

| — | Stärka en strategisk ungdomspolitik och förbättra utbytet och samarbetet om icke-formell utbildning för ungdomar och ungdomsarbetare i syfte att främja interkulturell dialog och stödja det civila samhället, bland annat med hjälp av ungdomsdelen i Erasmus+. |
| --- | --- |

—

Stärka en strategisk ungdomspolitik och förbättra utbytet och samarbetet om icke-formell utbildning för ungdomar och ungdomsarbetare i syfte att främja interkulturell dialog och stödja det civila samhället, bland annat med hjälp av ungdomsdelen i Erasmus+.

| — | Säkerställa alla barns och ungdomars rätt till utbildning, även de med särskilda undervisningsbehov, och vidta ytterligare åtgärder för att främja en inkluderande grundskole- och gymnasieutbildning. |
| --- | --- |

—

Säkerställa alla barns och ungdomars rätt till utbildning, även de med särskilda undervisningsbehov, och vidta ytterligare åtgärder för att främja en inkluderande grundskole- och gymnasieutbildning.

Samarbete på kulturområdet

Parterna kommer att göra följande:

| — | Främja genomförandet av 2005 års Unescokonvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. |
| --- | --- |

—

Främja genomförandet av 2005 års Unescokonvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar.

| — | Samarbeta om utarbetandet av en inkluderande kulturpolitik i Georgien och om bevarande och tillvaratagande av kultur- och naturarvet i syfte att främja den socioekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Samarbeta om utarbetandet av en inkluderande kulturpolitik i Georgien och om bevarande och tillvaratagande av kultur- och naturarvet i syfte att främja den socioekonomiska utvecklingen.

| — | Främja georgiska kulturaktörers och audiovisuella aktörers deltagande i kulturella och audiovisuella samarbetsprogram, i synnerhet Kreativa Europa. |
| --- | --- |

—

Främja georgiska kulturaktörers och audiovisuella aktörers deltagande i kulturella och audiovisuella samarbetsprogram, i synnerhet Kreativa Europa.

Samarbete på området audiovisuella medier och andra medier

Parterna kommer att samarbeta för att förbereda genomförandet av de delar av EU:s regelverk som anges i berörda bilagor till associeringsavtalet och stödja Georgien när det gäller följande:

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Arbeta för en förstärkning av mediernas oberoende och professionalism i överensstämmelse med relevanta europeiska normer och en tillnärmning av lagstiftningen på det audiovisuella området till EU:s regelverk i enlighet med associeringsavtalet, bl.a. genom utbyte av åsikter om audiovisuell politik och relevanta internationella standarder, inbegripet samarbete i kampen mot rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

—

Arbeta för en förstärkning av mediernas oberoende och professionalism i överensstämmelse med relevanta europeiska normer och en tillnärmning av lagstiftningen på det audiovisuella området till EU:s regelverk i enlighet med associeringsavtalet, bl.a. genom utbyte av åsikter om audiovisuell politik och relevanta internationella standarder, inbegripet samarbete i kampen mot rasism och främlingsfientlighet.

| — | Utbyta bästa praxis om aspekter på media som rör mediefrihet, pluralism, avkriminalisering av förtal, skydd av journalistiska källor och kulturell mångfald genom regelbunden dialog. |
| --- | --- |

—

Utbyta bästa praxis om aspekter på media som rör mediefrihet, pluralism, avkriminalisering av förtal, skydd av journalistiska källor och kulturell mångfald genom regelbunden dialog.

| — | Stärka kapaciteten och oberoendet vid de myndigheter eller organ som utövar tillsyn över medierna. |
| --- | --- |

—

Stärka kapaciteten och oberoendet vid de myndigheter eller organ som utövar tillsyn över medierna.

Regional utveckling och regionalt samarbete

Parterna kommer att samarbeta inom ramen för den regionala utvecklingspolitiken och dialogen mellan EU och Georgien om regionalpolitiken med tanke på Georgiens ansträngningar för att göra följande:

Prioriteringar på kort sikt

| — | Framgångsrikt slutföra genomförandet av landets regionala utvecklingsprogram för 2015-2017, däribland genom att inrätta ett effektivt flernivåstyre med interinstitutionell samordning. |
| --- | --- |

—

Framgångsrikt slutföra genomförandet av landets regionala utvecklingsprogram för 2015-2017, däribland genom att inrätta ett effektivt flernivåstyre med interinstitutionell samordning.

| — | Förbereda ett uppföljande flerårigt program, däribland avseende investeringsmöjligheter på sådana områden som innovation eller små och medelstora företag, för att skapa hållbar tillväxt i alla regioner i Georgien. |
| --- | --- |

—

Förbereda ett uppföljande flerårigt program, däribland avseende investeringsmöjligheter på sådana områden som innovation eller små och medelstora företag, för att skapa hållbar tillväxt i alla regioner i Georgien.

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Ytterligare stödja myndigheterna och stärka insatserna för flernivåstyre och kapacitetsuppbyggnad vid lokala förvaltningar under den nationella nivån och andra instrument för regional utveckling. |
| --- | --- |

—

Ytterligare stödja myndigheterna och stärka insatserna för flernivåstyre och kapacitetsuppbyggnad vid lokala förvaltningar under den nationella nivån och andra instrument för regional utveckling.

| — | Främja integrerade flerpartsåtgärder för Georgiens territoriella utveckling, till exempel med avseende på fysisk planering, vattenförvaltning och avfallshantering, vägar, elektricitet och annan grundläggande infrastruktur, ekonomisk diversifiering i landsbygdsområden samt utveckling av turism och näringsliv. |
| --- | --- |

—

Främja integrerade flerpartsåtgärder för Georgiens territoriella utveckling, till exempel med avseende på fysisk planering, vattenförvaltning och avfallshantering, vägar, elektricitet och annan grundläggande infrastruktur, ekonomisk diversifiering i landsbygdsområden samt utveckling av turism och näringsliv.

| — | Vidareutveckla det tematiska samarbetet och informationsutbytet, däribland genom att på bästa sätt utnyttja den gemensamma förklaringen om en regionalpolitisk dialog mellan Europeiska kommissionen och Georgiens regering. |
| --- | --- |

—

Vidareutveckla det tematiska samarbetet och informationsutbytet, däribland genom att på bästa sätt utnyttja den gemensamma förklaringen om en regionalpolitisk dialog mellan Europeiska kommissionen och Georgiens regering.

Deltagande i EU:s organ och program

Parterna kommer att göra följande:

Prioriteringar på medellång sikt

| — | Se över genomförandet av protokollet om deltagande i EU-program på grundval av Georgiens faktiska deltagande i specifika EU-program. |
| --- | --- |

—

Se över genomförandet av protokollet om deltagande i EU-program på grundval av Georgiens faktiska deltagande i specifika EU-program.

Information till allmänheten och synlighet

Parterna kommer att samarbeta för att säkerställa en välinformerad diskussion, även med allmänheten och georgiska medborgare, om de möjligheter och konsekvenser som följer av Georgiens tillnärmning till EU och av associeringsagendan, och särskilt av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet.

---

(1)  Följande EU-medlemsstater omfattas av undantaget från viseringskravet:

| — | De EU-medlemsstater som ingår i Schengenområdet: Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Slovenien, Slovakien, Finland och Sverige. |
| --- | --- |

—

De EU-medlemsstater som ingår i Schengenområdet: Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Slovenien, Slovakien, Finland och Sverige.

| — | De EU-medlemsstater som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut (de som ännu inte ingår i Schengenområdet utan inre gränser): Bulgarien, Kroatien, Cypern och Rumänien. |
| --- | --- |

—

De EU-medlemsstater som ännu inte tillämpar Schengenregelverket fullt ut (de som ännu inte ingår i Schengenområdet utan inre gränser): Bulgarien, Kroatien, Cypern och Rumänien.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/371 av den 1 mars 2017 om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EUT L 61, 8.3.2017, s. 1).

---