# Euroopa Liidu L 326/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 326 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik9. detsember 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 326

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik9. detsember 2017

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/2269, 7. detsember 2017, millega kehtestatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mitmeaastane raamistik aastateks 2018–2022 | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/2269, 7. detsember 2017, millega kehtestatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mitmeaastane raamistik aastateks 2018–2022

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/2270, 9. oktoober 2017, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta | 5 |
| | | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vaheline partnerluse ja koostöö raamleping | 7 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/2271, 30. november 2017, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta | 36 |
| | | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelisele partnerluse ja koostöö raamlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll | 37 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2272, 8. detsember 2017, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus (Kabanosy staropolskie (GTT)) | 40 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2273, 8. detsember 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (
  1
  ) | 42 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2274, 8. detsember 2017, mis käsitleb Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaadi uue kasutusviisi lubamist kalade söödalisandina (loa hoidja Huvepharma EOOD) (
  1
  ) | 44 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2275, 8. detsember 2017, milles käsitletakse Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaadi uue kasutusviisi lubamist broilerite söödalisandina (loa hoidja Centro Sperimentale del Latte) (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2276, 8. detsember 2017, milles käsitletakse Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) valmistise uue kasutusviisi lubamist emiste söödalisandina (loa hoidja Kemin Europa N.V.) (
  1
  ) | 50 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2277, 8. detsember 2017, milles sätestatakse, et Peruust pärit banaanide impordi suhtes kehtiva (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 19/2013 artikli 15 kohase) soodustollimaksu ajutine peatamine ei ole asjakohane | 53 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/2270, 9. oktoober 2017, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta

5

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vaheline partnerluse ja koostöö raamleping

7

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/2271, 30. november 2017, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

36

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelisele partnerluse ja koostöö raamlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll

37

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2272, 8. detsember 2017, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus (Kabanosy staropolskie (GTT))

40

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2273, 8. detsember 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (
  1
  )

1

42

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2274, 8. detsember 2017, mis käsitleb Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaadi uue kasutusviisi lubamist kalade söödalisandina (loa hoidja Huvepharma EOOD) (
  1
  )

Komagataella pastoris

1

44

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2275, 8. detsember 2017, milles käsitletakse Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaadi uue kasutusviisi lubamist broilerite söödalisandina (loa hoidja Centro Sperimentale del Latte) (
  1
  )

Lactobacillus acidophilus

1

47

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2276, 8. detsember 2017, milles käsitletakse Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) valmistise uue kasutusviisi lubamist emiste söödalisandina (loa hoidja Kemin Europa N.V.) (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

50

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/2277, 8. detsember 2017, milles sätestatakse, et Peruust pärit banaanide impordi suhtes kehtiva (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 19/2013 artikli 15 kohase) soodustollimaksu ajutine peatamine ei ole asjakohane

53

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 4. detsembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2228 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) III lisa) parandus ( ELT L 319, 5.12.2017 ) | 55 |

Parandused

*

Komisjoni 4. detsembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2228 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) III lisa) parandus ( ELT L 319, 5.12.2017 )

( ELT L 319, 5.12.2017 )

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/2269,

7. detsember 2017,

millega kehtestatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mitmeaastane raamistik aastateks 2018–2022

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 352,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet“) saaks oma ülesandeid nõuetekohaselt täita, peab nõukogu võtma iga viie aasta järel vastu mitmeaastase raamistiku, määrates kindlaks ameti tegevuse teemavaldkonnad vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 168/2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

Selleks, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet“) saaks oma ülesandeid nõuetekohaselt täita, peab nõukogu võtma iga viie aasta järel vastu mitmeaastase raamistiku, määrates kindlaks ameti tegevuse teemavaldkonnad vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 168/2007 (2).

| (2) | Esimese mitmeaastase raamistiku kehtestas nõukogu otsusega 2008/203/EÜ (3). Teise mitmeaastase raamistiku kehtestas nõukogu otsusega nr 252/2013/EL (4). |
| --- | --- |

(2)

Esimese mitmeaastase raamistiku kehtestas nõukogu otsusega 2008/203/EÜ (3). Teise mitmeaastase raamistiku kehtestas nõukogu otsusega nr 252/2013/EL (4).

| (3) | Mitmeaastast raamistikku tuleks kohaldada üksnes liidu õiguse kohaldamisala piires. |
| --- | --- |

(3)

Mitmeaastast raamistikku tuleks kohaldada üksnes liidu õiguse kohaldamisala piires.

| (4) | Mitmeaastane raamistik peaks olema kooskõlas liidu prioriteetidega, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioonidest ja nõukogu järeldustest tulenevaid suundumusi põhiõiguste valdkonnas. |
| --- | --- |

(4)

Mitmeaastane raamistik peaks olema kooskõlas liidu prioriteetidega, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioonidest ja nõukogu järeldustest tulenevaid suundumusi põhiõiguste valdkonnas.

| (5) | Mitmeaastases raamistikus tuleks vajalikul määral arvestada ameti rahaliste ja inimressurssidega. |
| --- | --- |

(5)

Mitmeaastases raamistikus tuleks vajalikul määral arvestada ameti rahaliste ja inimressurssidega.

| (6) | Mitmeaastane raamistik peaks sisaldama sätteid, mis tagavad vastastikuse täiendavuse liidu teiste organite ja asutuste ning samuti Euroopa Nõukogu ja muude põhiõiguste valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide volitustega. Mitmeaastase raamistiku seisukohalt on kõige olulisemad liidu organid ja asutused Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 439/2010; (5) Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex), mis on asutatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (6) ning nimetatud ümber Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1624; (7) Euroopa rändevõrgustik, mis on loodud nõukogu otsusega 2008/381/EÜ; (8) Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1922/2006; (9) Euroopa Andmekaitseinspektor, kelle ametikoht on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001; (10) Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA), mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 526/2013; (11) Eurojust, mis on moodustatud nõukogu otsusega 2002/187/JSK; (12) Euroopa Politseiamet (Europol), mis on asutatud nõukogu otsusega 2009/371/JSK; (13) Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL), mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2219; (14) Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound), mis on loodud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1365/75, (15) ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (16). |
| --- | --- |

(6)

Mitmeaastane raamistik peaks sisaldama sätteid, mis tagavad vastastikuse täiendavuse liidu teiste organite ja asutuste ning samuti Euroopa Nõukogu ja muude põhiõiguste valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide volitustega. Mitmeaastase raamistiku seisukohalt on kõige olulisemad liidu organid ja asutused Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 439/2010; (5) Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex), mis on asutatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (6) ning nimetatud ümber Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1624; (7) Euroopa rändevõrgustik, mis on loodud nõukogu otsusega 2008/381/EÜ; (8) Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1922/2006; (9) Euroopa Andmekaitseinspektor, kelle ametikoht on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001; (10) Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA), mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 526/2013; (11) Eurojust, mis on moodustatud nõukogu otsusega 2002/187/JSK; (12) Euroopa Politseiamet (Europol), mis on asutatud nõukogu otsusega 2009/371/JSK; (13) Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL), mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2219; (14) Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound), mis on loodud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1365/75, (15) ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (16).

| (7) | Ameti töö teemavaldkonnad peaksid hõlmama võitlust rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse vastu. |
| --- | --- |

(7)

Ameti töö teemavaldkonnad peaksid hõlmama võitlust rassismi, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse vastu.

| (8) | Võttes arvesse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse tähtsust liidu jaoks, kes on selle nimetanud üheks tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ viiest eesmärgist, peaks amet käesoleva otsusega kehtestatud teemavaldkondade raames andmeid kogudes ja levitades võtma arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid eeltingimusi, mis võimaldavad põhiõigusi tõhusalt teostada. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse tähtsust liidu jaoks, kes on selle nimetanud üheks tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ viiest eesmärgist, peaks amet käesoleva otsusega kehtestatud teemavaldkondade raames andmeid kogudes ja levitades võtma arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid eeltingimusi, mis võimaldavad põhiõigusi tõhusalt teostada.

| (9) | Ettepaneku koostamise ajal konsulteeris komisjon ameti haldusnõukoguga ja sai kirjaliku arvamuse 1. märtsil 2016. Ameti haldusnõukoguga konsulteeriti täiendavalt selle 19.–20. mai 2016. aasta koosolekul. |
| --- | --- |

(9)

Ettepaneku koostamise ajal konsulteeris komisjon ameti haldusnõukoguga ja sai kirjaliku arvamuse 1. märtsil 2016. Ameti haldusnõukoguga konsulteeriti täiendavalt selle 19.–20. mai 2016. aasta koosolekul.

| (10) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 5 lõikele 3 võib amet tegutseda ka väljaspool mitmeaastases raamistikus kindlaksmääratud teemavaldkondi, kui seda taotleb Euroopa Parlament, nõukogu või komisjon ning kui ameti rahalised ja inimressursid seda võimaldavad, |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 168/2007 artikli 5 lõikele 3 võib amet tegutseda ka väljaspool mitmeaastases raamistikus kindlaksmääratud teemavaldkondi, kui seda taotleb Euroopa Parlament, nõukogu või komisjon ning kui ameti rahalised ja inimressursid seda võimaldavad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mitmeaastane raamistik

1.   Kehtestatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (edaspidi „amet“) mitmeaastane raamistik aastateks 2018–2022.

2.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklile 3 täidab amet kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 1 määratletud ülesandeid käesoleva otsuse artiklis 2 sätestatud teemavaldkondades.

Artikkel 2

Teemavaldkonnad

Teemavaldkonnad on järgmised:

| a) | kuriteoohvrid ja õiguskaitse kättesaadavus; |
| --- | --- |

a)

kuriteoohvrid ja õiguskaitse kättesaadavus;

| b) | võrdõiguslikkus ja diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu; |
| --- | --- |

b)

võrdõiguslikkus ja diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu;

| c) | infoühiskond ning eelkõige õigus eraelule ja isikuandmete kaitse; |
| --- | --- |

c)

infoühiskond ning eelkõige õigus eraelule ja isikuandmete kaitse;

| d) | õigusalane koostöö, välja arvatud kriminaalasjades; |
| --- | --- |

d)

õigusalane koostöö, välja arvatud kriminaalasjades;

| e) | ränne, piirid, varjupaigaküsimused ning pagulaste ja rändajate integreerimine; |
| --- | --- |

e)

ränne, piirid, varjupaigaküsimused ning pagulaste ja rändajate integreerimine;

| f) | rassism, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatus; |
| --- | --- |

f)

rassism, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatus;

| g) | lapse õigused; |
| --- | --- |

g)

lapse õigused;

| h) | romade integreerimine ja sotsiaalne kaasamine. |
| --- | --- |

h)

romade integreerimine ja sotsiaalne kaasamine.

Artikkel 3

Vastastikune täiendavus ja koostöö muude asutustega

1.   Mitmeaastase raamistiku rakendamiseks teeb amet vastavalt määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklitele 6, 7, 8 ja 10 koostööd ja kooskõlastab oma tegevust liidu asjaomaste institutsioonide, organite ja asutuste, liikmesriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga.

2.   Amet käsitleb soo alusel diskrimineerimist üksnes sel määral, kuivõrd see on seotud artikli 2 punktis b osutatud üldistes diskrimineerimisküsimustes tehtava tööga ja on selle töö seisukohalt vajalik, võttes arvesse asjaolu, et andmete kogumine soolise võrdõiguslikkuse ja soolise diskrimineerimise kohta on Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ülesanne. Amet ja Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut teevad koostööd vastavalt 22. novembri 2010. aasta koostöökokkuleppele.

3.   Amet teeb koostööd muude liidu organite ja asutustega, näiteks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga (Eurofound) vastavalt 8. oktoobri 2009. aasta koostöökokkuleppele, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga (Frontex) vastavalt 26. mai 2010. aasta koostöökokkuleppele, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga (EASO) vastavalt 11. juuni 2013. aasta koostöökokkuleppele; Eurojustiga vastavalt 3. novembri 2014. aasta vastastikuse mõistmise memorandumile ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametiga (eu-LISA) vastavalt 6. juuli 2016. aasta töökokkuleppele. Lisaks teeb amet koostööd Euroopa Politseiametiga (Europol), Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametiga (CEPOL) ja Euroopa rändevõrgustikuga vastavalt tulevastele koostöökokkulepetele. Koostöö kõnealuste asutustega on piiratud tegevusega, mis kuulub artiklis 2 sätestatud teemavaldkondadesse.

4.   Amet täidab oma ülesandeid infoühiskonna ning eeskätt eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse valdkonnas koostöös Euroopa Andmekaitseinspektori, Euroopa Andmekaitsenõukogu, Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) ning Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega nende tööd täiendaval viisil.

5.   Amet kooskõlastab oma tegevuse Euroopa Nõukogu tegevusega vastavalt määruse (EÜ) nr 168/2007 artiklile 9 ja kõnealuses artiklis osutatud Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vahelisele kokkuleppele, mis käsitleb Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd (17).

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

Brüssel, 7. detsember 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ANVELT

---

(1)  
  1. juuni 2017. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (ELT L 53, 22.2.2007, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsus 2008/203/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 168/2007 säte Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mitmeaastase raamistiku vastuvõtmise kohta aastateks 2007–2012 (ELT L 63, 7.3.2008, lk 14).

3

(4)  Nõukogu 11. märtsi 2013. aasta otsus nr 252/2013/EL, millega kehtestatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mitmeaastane raamistik aastateks 2013–2017 (ELT L 79, 21.3.2013, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrus (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (ELT L 132, 29.5.2010, lk 11).

5

(6)  Nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta (ELT L 349, 25.11.2004, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ (ELT L 251, 16.9.2016, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 14. mai 2008. aasta otsus 2008/381/EÜ Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta (ELT L 131, 21.5.2008, lk 7).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1922/2006, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (ELT L 403, 30.12.2006, lk 9).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

10

(11)  Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 526/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeametit (ENISA) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 460/2004 (ELT L 165, 18.6.2013, lk 41).

11

(12)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1).

12

(13)  Nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsus 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (ELT L 121, 15.5.2009, lk 37).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2219, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK (ELT L 319, 4.12.2015, lk 1).

14

(15)  Nõukogu 26. mai 1975. aasta määrus (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta (EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, lk 1).

16

(17)  Euroopa Ühenduse ja Euroopa Nõukogu vaheline kokkulepe, mis käsitleb Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Nõukogu vahelist koostööd (ELT L 186, 15.7.2008, lk 7).

17

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/5

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/2270,

9. oktoober 2017,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega 2012/273/EL (2) kirjutati ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelisele partnerluse ja koostöö raamlepingule alla 30. aprill 2013 eeldusel, et see hiljem sõlmitakse. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega 2012/273/EL (2) kirjutati ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelisele partnerluse ja koostöö raamlepingule alla 30. aprill 2013 eeldusel, et see hiljem sõlmitakse.

| (2) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vaheline partnerluse ja koostöö raamleping kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on lepingu artiklis 56 sätestatud ühiskomitee eesistuja.

Sõltuvalt käsitletavast teemast on ühiskomitees esindatud kas liit või liit ja liikmesriigid.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 63 lõikes 1 sätestatud teate (3).

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 9. oktoober 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

S. KIISLER

---

(1)  
  15. veebruari 2017 arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 14. mai 2012. aasta otsus 2012/273/EL ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingu liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 134, 24.5.2012, lk 4).

2

(3)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

3

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/7

---

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vaheline partnerluse ja koostöö

RAAMLEPING

EUROOPA LIIT (edaspidi „liit“)

ning

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI VABARIIK,

MALTA,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid“

ühelt poolt ning

MONGOOLIA VALITSUS, edaspidi „Mongoolia“

teiselt poolt,

edaspidi koos „lepinguosalised“,

VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste traditsioonilisi sõprussidemeid ning neid ühendavaid tihedaid ajaloolisi, poliitilisi ja majanduslikke sidemeid,

ARVESTADES, et lepinguosalised omistavad oma vastastikuse suhte laiahaardelisusele erilist tähtsust,

ARVESTADES, et lepinguosalised leiavad, et käesolev leping moodustab osa nendevahelisest ulatuslikumast ja järjepidevast suhtest, mis toimib kokkulepete kaudu, mille osalised mõlemad on,

KINNITADES VEEL KORD lepinguosaliste kavatsust ja soovi tugevdada ning austada demokraatlikke põhimõtteid, õigusriigi põhimõtet, inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas vähemusrühmadesse kuuluvate inimeste õigusi, nagu need on muu hulgas sätestatud Ühinenud Riikide Organisatsiooni (ÜRO) põhikirjas ning ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis ja teistes asjakohastes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides,

KINNITADES VEEL KORD oma otsust järgida õigusriigi põhimõtet, austada rahvusvahelist õigust, head valitsemistava ja korruptsiooni vastu võitlemise põhimõtteid ning soovi edendada oma rahvaste majanduslikku ja sotsiaalset arengut, võttes seejuures arvesse säästva arengu põhimõtet ja keskkonnakaitse nõudeid,

KINNITADES VEEL KORD oma soovi tugevdada koostööd lepinguosaliste vahel, tuginedes nimetatud ühistele väärtustele,

KINNITADES VEEL KORD oma soovi edendada oma rahvaste majanduslikku ja sotsiaalset arengut, võttes seejuures arvesse säästva arengu põhimõtet kõikides selle aspektides,

KINNITADES VEEL KORD oma otsust edendada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning osaleda tõhusates mitmepoolsetes suhetes ja vaidluste rahumeelses lahendamises, eelkõige tehes selle nimel koostööd ÜRO raames,

KINNITADES VEEL KORD oma soovi tõhustada koostööd poliitilistes ja majanduslikes küsimustes ning rahvusvahelise stabiilsuse, õiguse ja julgeoleku valdkonnas, mis on säästva sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamise, vaesuse vähendamise ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise peamine eeltingimus,

ARVESTADES, et lepinguosalised peavad terrorismi ohuks ülemaailmsele julgeolekule ning soovivad süvendada omavahelist dialoogi ja koostööd terrorismi vastu võitlemise valdkonnas kooskõlas asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu dokumentidega, eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1373. Euroopa Ülemkogus 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegias on terrorism määratletud peamise julgeolekuohuna. Sellega seoses on Euroopa Liit rakendanud põhimeetmeid, sealhulgas terrorismivastase võitluse tegevuskava, mis võeti vastu 2001. aastal ja mida ajakohastati 2004. aastal, ning Madridi rünnakute valguses vastu võetud 25. märtsi 2004. aasta oluline deklaratsioon terrorismivastase võitluse kohta. Euroopa Liit võttis 2005. aasta detsembris vastu ka ELi terrorismivastase võitluse strateegia,

VÄLJENDADES täielikku pühendumist ennetada igat liiki terrorismi ja võidelda selle vastu ning tõhustada koostööd terrorismivastase võitluse valdkonnas ja võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu,

ARVESTADES, et lepinguosalised kinnitavad veel kord, et tõhusad terrorismi vastu võitlemise meetmed ja inimõiguste kaitse täiendavad ja tugevdavad teineteist,

KINNITADES VEEL KORD, et rahvusvahelisele üldsusele murettekitavad kõige raskemad kuriteod ei tohi jääda karistamata ning et tuleb tagada nende eest tõhus süüdistuse esitamine siseriiklikul tasandil meetmete võtmise ja ülemaailmse koostöö tõhustamise kaudu,

ARVESTADES, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu asutamine ja tõhus toimimine on oluline edasiminek rahu ja rahvusvahelise õigusemõistmise tagamisel ning et Euroopa Liidu Nõukogu võttis 16. juunil 2003. aastal vastu ühise seisukoha Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta, misjärel võeti 4. veebruaril 2004. aastal vastu tegevuskava,

ARVESTADES, et lepinguosalised on ühisel seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik kujutab endast suurt ohtu rahvusvahelisele julgeolekule, ning nad soovivad süvendada dialoogi ja koostööd kõnealuses valdkonnas. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 üksmeelne vastuvõtmine kinnitab kogu rahvusvahelise üldsuse otsust võidelda massihävitusrelvade leviku vastu. Euroopa Liidu Nõukogu võttis 17. novembril 2003. aastal vastu ELi poliitika relvade leviku vastase võitluse poliitika lõimimise kohta ELi suhetesse kolmandate riikidega. Lisaks võttis Euroopa Ülemkogu 12. detsembril 2003. aastal vastu massihävitusrelvade leviku vastase võitluse strateegia,

ARVESTADES, et Euroopa Ülemkogu on märkinud, et väike- ja kergrelvad kujutavad endast kasvavat ohtu rahule, julgeolekule ja arengule, ning võttis 13. jaanuaril 2006. aastal vastu strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise vastaseks võitluseks. Nimetatud strateegias rõhutas Euroopa Ülemkogu vajadust tagada julgeoleku- ja arengupoliitika valdkonnas kõikehõlmav ja järjepidev lähenemisviis,

VÄLJENDADES täielikku pühendumist edendada säästva arengu kõiki aspekte, sealhulgas keskkonnakaitset ja tõhusat koostööd kliimamuutuste vastu võitlemisel, toiduga kindlustatust ning rahvusvaheliselt tunnustatud töö- ja sotsiaalnormide tõhusat edendamist ja rakendamist,

RÕHUTADES suhete ja koostöö süvendamise tähtsust valdkondades, nagu inimeste tagasivõtt, varjupaik ja viisapoliitika, ning rände ja inimkaubanduse kooskäsitlemise tähtsust,

KORRATES seda, kui tähtis on nende kahepoolsete suhete jaoks kaubandus ning eelkõige toorainete kaubandus, ning rõhutades oma otsust leppida kaubanduse ja investeerimise allkomisjonis kokku konkreetsetes tooraineid käsitlevates eeskirjades,

MÄRKIDES, et Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise reguleerimisalasse kuuluvad käesoleva lepingu sätted seovad Ühendkuningriiki ja Iirimaad eraldi lepinguosalistena ja mitte Euroopa Liidu osana, välja arvatud juhul, kui Euroopa Liit ja Ühendkuningriik ja/või Iirimaa on teatanud Mongooliale ühiselt, et leping on Ühendkuningriigi ja/või Iirimaa suhtes siduv, kuna neid käsitatakse Euroopa Liidu osana kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes). Juhul kui Ühendkuningriik ja/või Iirimaa enam ei soovi, et leping oleks tema/nende suhtes siduv kui Euroopa Liidu osa suhtes kooskõlas protokolli nr 21 artikliga 4a, teatab Euroopa Liit koos Ühendkuningriigi ja/või Iirimaaga Mongooliale viivitamata sellisest seisukoha muutusest ning sellisel juhul on leping nende suhtes siduv kui eraldi lepinguosaliste suhtes. Sama kehtib Taani suhtes kooskõlas nimetatud aluslepingutele lisatud protokolliga Taani seisukoha kohta,

KINNITADES oma otsust tugevdada olemasolevaid lepinguosaliste vahelisi suhteid, selleks et tihendada omavahelist koostööd, ja ühist tahet kindlustada, süvendada ja mitmekesistada oma suhteid huvi pakkuvates valdkondades võrdsuse, diskrimineerimisest hoidumise ja vastastikuse kasu alusel,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I JAOTIS

ISELOOM JA ULATUS

Artikkel 1

Üldpõhimõtted

1.   Demokraatia põhimõtetest ja inimõigustest kinnipidamine, nagu need on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides, samuti õigusriigi põhimõtte järgimine toetab mõlema lepinguosalise sise- ja välispoliitikat ning moodustab käesoleva lepingu olulise osa.

2.   Lepinguosalised kinnitavad oma ühiseid väärtusi, nagu need on väljendatud ÜRO põhikirjas.

3.   Lepinguosalised kinnitavad oma otsust edendada säästvat arengut kõikides selle aspektides, teha koostööd kliimamuutustest ja üleilmastumisest tulenevate probleemide lahendamisel ning aidata saavutada rahvusvaheliselt kokkulepitud arengueesmärgid, sealhulgas aastatuhande arengueesmärgid. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma pühendumist kõrgtasemelisele keskkonnakaitsele ja kaasavatele sotsiaalstruktuuridele.

4.   Lepinguosalised kinnitavad oma otsust järgida 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ning lepivad kokku süvendada koostööd, et parandada veelgi arengualaseid tulemusi.

5.   Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et jäävad kindlaks hea valitsemistava põhimõttele, sealhulgas seoses kohtuvõimu sõltumatuse ja korruptsiooni vastu võitlemisega.

Artikkel 2

Koostöö eesmärgid

Lepinguosalised kohustuvad pidama põhjalikku dialoogi ja jätkama koostöö edendamist kõikides vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, et tugevdada oma kahepoolseid suhteid. Jõupingutused on suunatud eelkõige järgmistele valdkondadele:

| a) | poliitilise ja majandusliku koostöö sisseseadmine kõikidel asjakohastel piirkondlikel ja rahvusvahelistel foorumitel ning organisatsioonides; |
| --- | --- |

a)

poliitilise ja majandusliku koostöö sisseseadmine kõikidel asjakohastel piirkondlikel ja rahvusvahelistel foorumitel ning organisatsioonides;

| b) | koostöö sisseseadmine rahvusvaheliselt murettekitavate raskete kuritegude vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

b)

koostöö sisseseadmine rahvusvaheliselt murettekitavate raskete kuritegude vastu võitlemisel;

| c) | koostöö sisseseadmine massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade leviku vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

c)

koostöö sisseseadmine massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade leviku vastu võitlemisel;

| d) | lepinguosaliste vahelise kaubanduse ja investeerimise edendamine nende vastastikust kasu silmas pidades; koostöö sisseseadmine kõikides vastastikust huvi pakkuvates kaubandus- ja investeerimisvaldkondades, et edendada kaubandus- ja investeeringuvoogusid ning kõrvaldada kaubandus- ja investeerimistõkked; |
| --- | --- |

d)

lepinguosaliste vahelise kaubanduse ja investeerimise edendamine nende vastastikust kasu silmas pidades; koostöö sisseseadmine kõikides vastastikust huvi pakkuvates kaubandus- ja investeerimisvaldkondades, et edendada kaubandus- ja investeeringuvoogusid ning kõrvaldada kaubandus- ja investeerimistõkked;

| e) | koostöö sisseseadmine õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas, sealhulgas järgmistes küsimustes: õigusriigi põhimõte ja õiguskoostöö, andmekaitse, ränne, inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja inimkaubandus, organiseeritud kuritegevus, terrorism, rahvusvahelised kuriteod, rahapesu ja ebaseaduslike narkootikumidega võitlemine; |
| --- | --- |

e)

koostöö sisseseadmine õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas, sealhulgas järgmistes küsimustes: õigusriigi põhimõte ja õiguskoostöö, andmekaitse, ränne, inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja inimkaubandus, organiseeritud kuritegevus, terrorism, rahvusvahelised kuriteod, rahapesu ja ebaseaduslike narkootikumidega võitlemine;

| f) | koostöö sisseseadmine kõikides muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, eelkõige makromajanduspoliitika, finantsteenuste, maksunduse ja tollinduse, sealhulgas maksunduse valdkonnas hea valitsemistava põhimõtete rakendamise, tööstuspoliitika ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, infoühiskonna, audiovisuaalsektori ja muu meedia, teaduse ja tehnika, energeetika, transpordi, hariduse ja kultuuri, keskkonna ja loodusvarade, põllumajanduse ja maaelu arengu, tervise, tööhõive ja sotsiaalküsimuste ning statistika valdkonnas; |
| --- | --- |

f)

koostöö sisseseadmine kõikides muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, eelkõige makromajanduspoliitika, finantsteenuste, maksunduse ja tollinduse, sealhulgas maksunduse valdkonnas hea valitsemistava põhimõtete rakendamise, tööstuspoliitika ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, infoühiskonna, audiovisuaalsektori ja muu meedia, teaduse ja tehnika, energeetika, transpordi, hariduse ja kultuuri, keskkonna ja loodusvarade, põllumajanduse ja maaelu arengu, tervise, tööhõive ja sotsiaalküsimuste ning statistika valdkonnas;

| g) | mõlema lepinguosalise osaluse sisseseadmine allpiirkondlikes ja piirkondlikes koostööprogrammides, milles võib osaleda ka teine lepinguosaline; |
| --- | --- |

g)

mõlema lepinguosalise osaluse sisseseadmine allpiirkondlikes ja piirkondlikes koostööprogrammides, milles võib osaleda ka teine lepinguosaline;

| h) | lepinguosaliste osaluse ja hea maine edendamine üksteise piirkondades; |
| --- | --- |

h)

lepinguosaliste osaluse ja hea maine edendamine üksteise piirkondades;

| i) | inimestevahelise mõistmise edendamine erinevate valitsusväliste üksuste (eksperdirühmad, akadeemilised ringkonnad, kodanikuühiskond ja meedia) vahelise koostöö abil seminaride, konverentside, noortealgatuste ja muu tegevuse vormis; |
| --- | --- |

i)

inimestevahelise mõistmise edendamine erinevate valitsusväliste üksuste (eksperdirühmad, akadeemilised ringkonnad, kodanikuühiskond ja meedia) vahelise koostöö abil seminaride, konverentside, noortealgatuste ja muu tegevuse vormis;

| j) | vaesuse vähendamise edendamine säästva arengu raames ning Mongoolia järjest enam maailmamajandusse integreerimine. |
| --- | --- |

j)

vaesuse vähendamise edendamine säästva arengu raames ning Mongoolia järjest enam maailmamajandusse integreerimine.

Artikkel 3

Massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamine

1.   Lepinguosalised on seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik nii riiklikul kui ka mitteriiklikul tasandil on üks kõige tõsisemaid ohte rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule.

2.   Lepinguosalised lepivad seepärast kokku, et teevad koostööd ja annavad oma panuse massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise heaks, tagades desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevate rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepete ning lepinguosaliste suhtes kohaldatavate asjakohaste rahvusvaheliste kohustuste, nagu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540, täieliku täitmise ja rakendamise riiklikul tasandil. Lepinguosalised lepivad kokku, et kõnealune säte on lepingu oluline osa.

3.   Peale selle lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd ja annavad oma panuse massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise heaks järgmiste meetmete kaudu:

| — | võttes meetmeid kõikide muude asjakohaste rahvusvaheliste dokumentide allkirjastamiseks, ratifitseerimiseks või vajaduse korral nendega ühinemiseks ning nende täies ulatuses rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes meetmeid kõikide muude asjakohaste rahvusvaheliste dokumentide allkirjastamiseks, ratifitseerimiseks või vajaduse korral nendega ühinemiseks ning nende täies ulatuses rakendamiseks;

| — | luues tõhusa riikliku ekspordikontrolli süsteemi massihävitusrelvadega seotud kauba ekspordi ja transiidi, sealhulgas massihävitusrelvadega seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogiate lõppkasutuse kontrollimiseks, ning kehtestades karmid karistused ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest. |
| --- | --- |

—

luues tõhusa riikliku ekspordikontrolli süsteemi massihävitusrelvadega seotud kauba ekspordi ja transiidi, sealhulgas massihävitusrelvadega seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogiate lõppkasutuse kontrollimiseks, ning kehtestades karmid karistused ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest.

4.   Lepinguosalised lepivad kokku, et seavad sisse korrapärase poliitilise dialoogi eespool nimetatud toimingute toetamiseks ja kooskõlastamiseks. Sellist dialoogi võidakse pidada piirkondlikul tasandil.

Artikkel 4

Väike- ja kergrelvad

1.   Lepinguosalised tunnistavad, et väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoona ebaseaduslik tootmine, vedamine ja ringlusselaskmine ning nende ülemäärane hankimine, hooletu hoidmine, ebapiisavalt turvatud varud ja kontrollimatu levik kujutavad endast jätkuvalt tõsist ohtu rahule ja rahvusvahelisele julgeolekule.

2.   Lepinguosalised nõustuvad järgima ja täielikult täitma oma vastavaid kohustusi, et võidelda ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega, sealhulgas nende laskemoonaga, kaubitsemise vastu vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele lepingutele ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele, ning oma kohustusi muude kõnealuses valdkonnas kohaldatavate asjakohaste rahvusvaheliste dokumentide – näiteks ÜRO tegevusprogramm väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kohta – raames.

3.   Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd ning tagama kooskõlastamise, vastastikuse täiendavuse ja sünergia püüdlustes, mis on suunatud ebaseadusliku väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga kaubitsemise probleemiga tegelemisele üleilmsel, piirkondlikul, allpiirkondlikul ja riiklikul tasandil, ning lepivad kokku korrapärase poliitilise dialoogi pidamises, mis kuulub nende selles valdkonnas tehtava koostöö juurde ning ühendab seda.

Artikkel 5

Rahvusvaheliselt murettekitavad rasked kuriteod

(Rahvusvaheline Kriminaalkohus)

1.   Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et rahvusvahelist üldsust tervikuna muretsema panevad kõige raskemad kuriteod ei tohi jääda karistamata ja tuleb tagada selliste kuritegude eest tõhus süüdistuse esitamine, võttes meetmeid vastavalt vajadusele nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kaudu. Lepinguosalised on seisukohal, et tõhusalt toimiva Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomine on oluline edasiminek rahvusvahelise rahu ja õigusemõistmise tagamisel.

2.   Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd ning võtta vastavalt vajadusele meetmed, et toetada täielikult Rooma statuudi ja sellega seotud instrumentide üldkehtivust ja kõikehõlmavust, ning tugevdada oma koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga. Lepinguosalised lubavad rakendada Rooma statuuti ning teha kõik vajaliku sellega seotud instrumentide (nagu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu privileege ja immuniteete käsitleva lepingu) ratifitseerimiseks.

3.   Lepinguosalised on nõus, et dialoogi pidamine nimetatud küsimustes oleks kasulik.

Artikkel 6

Koostöö terrorismivastase võitluse valdkonnas

1.   Kinnitades veel kord terrorismivastase võitluse tähtsust, lepivad lepinguosalised kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste konventsioonidega, sealhulgas rahvusvahelisi humanitaar- ja inimõigusi järgides, ning kooskõlas oma vastavate õigusaktide ja eeskirjadega kokku teha koostööd terroriaktide ennetamisel ja tõkestamisel, võttes seejuures arvesse ÜRO ülemaailmset terrorismivastast strateegiat, mis sisaldub ÜRO Peaassamblee 8. septembri 2006. aasta resolutsioonis nr 60/288.

2.   Seda teevad lepinguosalised eelkõige järgmiselt:

| a) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1373 ja 1267 ning neile järgnevate resolutsioonide, sealhulgas resolutsiooni 1822 ning teiste asjakohaste ÜRO resolutsioonide täieliku rakendamise raames, järgides muudest rahvusvahelistest konventsioonidest ja dokumentidest tulenevaid vastavaid kohustusi; |
| --- | --- |

a)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1373 ja 1267 ning neile järgnevate resolutsioonide, sealhulgas resolutsiooni 1822 ning teiste asjakohaste ÜRO resolutsioonide täieliku rakendamise raames, järgides muudest rahvusvahelistest konventsioonidest ja dokumentidest tulenevaid vastavaid kohustusi;

| b) | vahetades teavet terroristide, terrorirühmituste ja nende tugivõrgustike kohta kooskõlas rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktidega; |
| --- | --- |

b)

vahetades teavet terroristide, terrorirühmituste ja nende tugivõrgustike kohta kooskõlas rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktidega;

| c) | vahetades seisukohti terrorismi vastu võitlemise vahendite ja meetodite osas, sealhulgas tehnilises ja koolitusvaldkonnas, ning vahetades kogemusi seoses terrorismi ennetamisega; |
| --- | --- |

c)

vahetades seisukohti terrorismi vastu võitlemise vahendite ja meetodite osas, sealhulgas tehnilises ja koolitusvaldkonnas, ning vahetades kogemusi seoses terrorismi ennetamisega;

| d) | tehes koostööd rahvusvahelise üksmeele süvendamiseks võitluses terrorismi vastu, sealhulgas vajaduse korral terroriaktide õigusliku määratluse osas, ning eelkõige tehes tööd rahvusvahelise terrorismivastase võitluse terviklikus konventsioonis kokkuleppele jõudmise nimel; |
| --- | --- |

d)

tehes koostööd rahvusvahelise üksmeele süvendamiseks võitluses terrorismi vastu, sealhulgas vajaduse korral terroriaktide õigusliku määratluse osas, ning eelkõige tehes tööd rahvusvahelise terrorismivastase võitluse terviklikus konventsioonis kokkuleppele jõudmise nimel;

| e) | vahetades asjakohast parimat tava seoses inimõiguste kaitsega terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

e)

vahetades asjakohast parimat tava seoses inimõiguste kaitsega terrorismivastases võitluses;

| f) | rakendades ja süvendades tõhusalt oma koostööd terrorismi vastu võitlemisel ASEMi raames. |
| --- | --- |

f)

rakendades ja süvendades tõhusalt oma koostööd terrorismi vastu võitlemisel ASEMi raames.

II JAOTIS

KAHEPOOLNE, PIIRKONDLIK JA RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ

Artikkel 7

Mongoolia ja ELi vaheline koostöö põhimõtete, normide ja standardite alal

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et pürgivad Mongoolias Euroopa ühiste põhimõtete, normide ja standardite suunas ning teevad koostööd teabevahetuse ning kogemuste jagamise edendamisel nende põhimõtete, normide ja standardite kasutuselevõtmiseks ja rakendamiseks.

2.   Lepinguosalised üritavad süvendada oma ametiasutuste vahelist dialoogi ja koostööd standardimise küsimustes, mis vastavalt lepinguosaliste kokkuleppele võib hõlmata ekspertide, teabe ja erialateadmiste vahetamist hõlbustava koostööraamistiku loomist.

Artikkel 8

Koostöö piirkondlikes ja rahvusvahelistes organisatsioonides

1.   Lepinguosalised vahetavad arvamusi ja teevad koostööd selliste piirkondlike ja rahvusvaheliste foorumite ja organisatsioonide raames nagu ÜRO ning asjakohased ÜRO allasutused, programmid ja organid, Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), sõprus- ja koostööleping (TAC) ning Aasia-Euroopa kohtumine (ASEM).

2.   Lepinguosalised nõustuvad ka edendama käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades koostööd eksperdirühmade, akadeemiliste ringkondade, valitsusväliste organisatsioonide ning meedia vahel. Selline koostöö võib eelkõige hõlmata koolituskavade, seminaride ja konverentside korraldamist, ekspertide vahetamist, uuringuid ja muud lepinguosaliste vahel kokkulepitud tegevust.

Artikkel 9

Piirkondlik ja kahepoolne koostöö

1.   Lepinguosalised nõustuvad võtma igas valdkonnas, kus toimub käesoleva lepingu kohane dialoog ja koostöö, seonduvaid meetmeid kahepoolse või piirkondliku koostöö tasandil või mõlemal korraga, tõstes seejuures nõuetekohaselt esile kahepoolse koostöö küsimusi. Asjakohast raamistikku valides püüavad lepinguosalised maksimaalselt suurendada kõikide huvitatud isikute osalust ja neile avaldatavat mõju, kasutades seejuures kättesaadavaid ressursse parimal võimalikul viisil, arvestades meetmete poliitilist ja institutsioonilist teostatavust ning kindlustades nende kooskõla muu Euroopa Liitu ja teisi ASEMi partnereid hõlmava tegevusega.

2.   Lepinguosalised võivad vajaduse korral otsustada laiendada lepinguga hõlmatud või seotud valdkondades koostöömeetmetele antavat rahalist toetust vastavalt oma finantsmenetlustele ja ressurssidele.

III JAOTIS

KOOSTÖÖ SÄÄSTVA ARENGU VALDKONNAS

Artikkel 10

Üldpõhimõtted

1.   Arengukoostöö keskne eesmärk on vaesuse vähendamine vastavalt aastatuhande arengueesmärkidele säästva arengu ning maailmamajandusse integreerumise valguses. Lepinguosalised lepivad kokku, et peavad arengukoostöö küsimustes korrapärast dialoogi kooskõlas oma vastavate prioriteetide ning vastastikust huvi pakkuvate valdkondadega.

2.   Lepinguosaliste arengukoostöö strateegiate eesmärk on muu hulgas:

| a) | edendada inim- ja sotsiaalarengut; |
| --- | --- |

a)

edendada inim- ja sotsiaalarengut;

| b) | saavutada jätkusuutlik majanduskasv; |
| --- | --- |

b)

saavutada jätkusuutlik majanduskasv;

| c) | toetada keskkonnasäästlikkust, regenereerimist ja parimaid tavasid ning loodusvarade hoidmist; |
| --- | --- |

c)

toetada keskkonnasäästlikkust, regenereerimist ja parimaid tavasid ning loodusvarade hoidmist;

| d) | ennetada ja üritada kõrvaldada kliimamuutuste tagajärgi; |
| --- | --- |

d)

ennetada ja üritada kõrvaldada kliimamuutuste tagajärgi;

| e) | toetada sellist poliitikat ja vahendeid, mille eesmärk on järjest paremini integreeruda maailmamajandusse ja rahvusvahelisse kaubandussüsteemi; |
| --- | --- |

e)

toetada sellist poliitikat ja vahendeid, mille eesmärk on järjest paremini integreeruda maailmamajandusse ja rahvusvahelisse kaubandussüsteemi;

| f) | järgida protsesse, mis vastavad Pariisi deklaratsioonile abitõhususte kohta, Accra tegevuskavale ning teistele rahvusvahelistele kohustustele, mille eesmärk on suurendada abi osutamist ja tõhusust. |
| --- | --- |

f)

järgida protsesse, mis vastavad Pariisi deklaratsioonile abitõhususte kohta, Accra tegevuskavale ning teistele rahvusvahelistele kohustustele, mille eesmärk on suurendada abi osutamist ja tõhusust.

Artikkel 11

Majanduslik areng

1.   Lepinguosalised soovivad edendada tasakaalustatud majanduskasvu ning vaesuse ja sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse vähendamist.

2.   Lepinguosalised kinnitavad oma otsust saavutada aastatuhande arengueesmärgid ning peaksid uuesti kinnitama oma otsust järgida Pariisi 2005. aasta deklaratsiooni abitõhususte kohta.

3.   Lepinguga tuleks üritada ka hõlmata kohustusi seoses kaubanduse sotsiaalsete ja keskkonnaalaste aspektidega, kinnitades veel kord, et kaubandusega tuleks edendada säästvat arengut kõikides selle mõõtmetes ning sellega tuleks edendada kaubanduse majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamist.

Artikkel 12

Sotsiaalne areng

1.   Lepinguosalised soovivad rõhutada vajadust vastastikku täiendava majandus- ja sotsiaalpoliitika järele, inimväärse töö loomise olulisust ning otsust toetada sotsiaalset dialoogi.

2.   Lepinguosalised soovivad toetada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamiste tööstandardite tõhusat rakendamist ning tugevdada koostööd tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonnas.

3.   Peale selle soovivad lepinguosalised edendada poliitikat, mille eesmärk on tagada keskkonnasõbralikul ja säästval viisil inimestele toidu kättesaadavus ja toiduvarud ning kariloomadele sööda olemasolu.

Artikkel 13

Keskkond

1.   Lepinguosalised kinnitavad veel kord vajadust keskkonna kõrgetasemelise kaitse järele ning et säästva arengu saavutamise nimel on vaja säilitada ja hallata loodusvarasid ja bioloogilist mitmekesisust, sealhulgas metsasid.

2.   Lepinguosalised soovivad edendada keskkonna valdkonnas mitmepoolsete keskkonnakokkulepete ratifitseerimist, rakendamist ja järgimist.

3.   Lepinguosalised soovivad süvendada koostööd ülemaailmsete keskkonnaprobleemide valdkonnas, eelkõige kliimamuutuste küsimustes.

IV JAOTIS

KOOSTÖÖ KAUBANDUS- JA INVESTEERIMISKÜSIMUSTES

Artikkel 14

Üldpõhimõtted

1.   Lepinguosalised peavad kahe- ja mitmepoolse kaubavahetuse ja kaubandusega seotud küsimuste üle dialoogi, mille sihiks on kahepoolsete kaubandussidemete tugevdamine ja mitmepoolse kaubandussüsteemi edasiarendamine.

2.   Lepinguosalised kohustuvad mõlemapoolset kasu silmas pidades maksimaalselt soodustama vastastikuse kaubavahetuse arengut ja mitmekesistamist. Nad kohustuvad parandama turulepääsu tingimusi, tehes tööd kaubandustõkete kaotamiseks, seda eeskätt mittetariifsete tõkete õigeaegse kaotamise teel, ning võttes meetmed läbipaistvuse suurendamiseks, kusjuures arvestatakse rahvusvaheliste organisatsioonide tehtud tööd kõnealuses valdkonnas.

3.   Tõdedes, et kaubandusel on arengus asendamatu roll ning et kaubandussoodustuste kokkulepetena antav abi on osutunud arenguriikidele kasulikuks, püüavad lepinguosalised tihendada sellist abi käsitlevaid konsultatsioone täielikus kooskõlas WTO eeskirjadega.

4.   Lepinguosalised teavitavad üksteist arengust kaubanduspoliitikas ja kaubandusega seotud poliitikavaldkondades, nagu põllumajandus, toiduohutus, tarbijakaitse ja keskkond.

5.   Lepinguosalised soodustavad dialoogi pidamist ja koostööd, et arendada kaubandus- ja investeerimissuhteid, sealhulgas kaubandusprobleemide lahendamist, muu hulgas artiklites 10–27 osutatud valdkondades.

Artikkel 15

Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused

1.   Lepinguosalised teevad koostööd toiduohutuse valdkonnas ning sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes, et kaitsta inimeste, loomade ja taimede elu ja tervist lepinguosaliste territooriumil.

2.   Lepinguosalised arutavad oma vastavaid meetmeid, mis on määratletud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingus, rahvusvahelises taimekaitsekonventsioonis ning Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni ja Codex Alimentarius'e komisjoni poolt, ning vahetavad asjaomast teavet.

3.   Lepinguosalised lepivad kokku vastastikuse mõistmise ja koostöö edendamises sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes ning loomade heaolu käsitlevates küsimustes. Sellealase suutlikkuse suurendamist kohandatakse vastavalt kummagi lepinguosalise vajadustele, et aidata neil järgida teineteise õigusraamistikku.

4.   Lepinguosalised algatavad ühe lepinguosalise taotlusel õigeaegse dialoogi sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes, et arutada sanitaar- ja fütosanitaarküsimustega seotud probleeme ja muid käesoleva artikli kohaseid kiireloomulisi küsimusi.

Artikkel 16

Tehnilised kaubandustõkked

Lepinguosalised edendavad rahvusvaheliste standardite kasutamist ning teevad koostööd ja vahetavad teavet standardite, vastavushindamise menetluste ja tehniliste normide kohta, eriti WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu raames.

Artikkel 17

Tollikoostöö

1.   Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu rahvusvahelise kaubanduse, sealhulgas transporditeenuste, turvalisuse ja ohutuse suurendamisele, intellektuaalomandi õigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide tõhusale ja tulemuslikule rakendamisele ning tasakaalustatud lähenemisviisi tagamisele kaubanduse lihtsustamise ning pettuste ja eeskirjade eiramise vastu võitlemise vahel.

2.   Ilma et see piiraks käesolevas lepingus sätestatud muid koostöövorme, kinnitavad lepinguosalised oma huvi kaaluda tulevikus tollikoostööd ja vastastikust abi käsitlevate protokollide sõlmimist käesolevas lepingus sätestatud institutsioonilises raamistikus.

Artikkel 18

Kaubanduse lihtsustamine

Lepinguosalised vahetavad kogemusi ja uurivad võimalusi impordi-, ekspordi-, transiidi- ja muude tollimenetluste lihtsustamiseks, suurendavad tolli- ja kaubanduseeskirjade läbipaistvust, arendavad tollikoostööd ja loovad tõhusad vastastikuse haldusabi mehhanismid ning püüavad lähendada oma seisukohti ja võtta ühismeetmeid asjakohaste rahvusvaheliste algatuste raames, sealhulgas seoses kaubanduse lihtsustamisega.

Artikkel 19

Investeerimine

Lepinguosalised soodustavad suuremat investeeringute voogu, luues vastastikuste investeeringute jaoks atraktiivse ja stabiilse keskkonna, mille aluseks on järjekindel dialoog eesmärgiga parandada üksteisemõistmist ja koostööd investeerimisküsimustes, uurida investeeringuvoogude soodustamiseks haldusmehhanisme ning edendada investorite jaoks stabiilse, läbipaistva, avatud ja diskrimineerimisest hoiduva investeerimiskorra kehtestamist.

Artikkel 20

Konkurentsipoliitika

Lepinguosalised edendavad konkurentsieeskirjade tulemuslikku kehtestamist ja kohaldamist ning teabe levitamist, et suurendada läbipaistvust ja õiguskindlust üksteise turgudel tegutsevate ettevõtjate jaoks. Lepinguosalised peaksid vahetama arvamusi selliste konkurentsi moonutavate tavadega seotud küsimustes, mis võivad kahjustada kahepoolset kaubandust ja investeeringuvooge.

Artikkel 21

Teenused

Lepinguosalised alustavad järjekindlat dialoogi, mille eesmärk on eelkõige vahetada teavet üksteise regulatiivse keskkonna kohta, hõlbustada juurdepääsu üksteise turgudele, parandada kapitali ja tehnoloogia kättesaadavust ning edendada teenuskaubandust mõlema piirkonna vahel ja kolmandate riikide turgudel.

Artikkel 22

Kapitali liikumine

Lepinguosalised püüavad lihtsustada kapitali liikumist, et edendada lepingu eesmärke.

Artikkel 23

Riigihanked

Lepinguosalised üritavad kindlaks määrata menetluseeskirjad, sealhulgas piisava läbipaistvuse ning vaidlustamissätted, millega toetatakse sellise tõhusa hankesüsteemi loomist, mis soodustab riigihangete korral rahaliselt kõige optimaalsema pakkumise valimist ja lihtsustab rahvusvahelist kaubandust.

Lepinguosalised töötavad selle nimel, et avada vastastikust kasu silmas pidades üksteisele oma riigihangete turg.

Artikkel 24

Läbipaistvus

Lepinguosalised tunnistavad läbipaistvuse ja nõuetekohase menetluse olulisust oma kaubandusega seotud õigusaktide ja eeskirjade halduses ning sellest lähtuvalt kinnitavad nad veel kord, et järgivad GATT 1994 artiklis X ning GATS artiklis III sätestatud kohustusi.

Artikkel 25

Tooraine

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et süvendavad koostööd ja edendavad vastastikust mõistmist tooraine valdkonnas.

2.   Nimetatud koostöö ja vastastikuse mõistmise edendamine peaks hõlmama selliseid teemasid nagu toorainet käsitlev õigusraamistik (sealhulgas kaevandamisest saadava tulu kasutamine sotsiaal-majanduslikuks arenguks, keskkonnakaitse ning kaevandamise ja toorainega seotud ohutuseeskirjad) ning toorainega kaubitsemine. Tihedama koostöö ja parema üksteisemõistmise edendamiseks võib kumbki lepinguosaline taotleda erikoosolekute pidamist toorainega seotud küsimustes.

3.   Lepinguosalised tunnistavad, et läbipaistev, diskrimineerimisest ja moonutamisest hoiduv ning eeskirjadel põhinev keskkond on parim viis sellise keskkonna loomiseks, mis soodustab välismaiseid otseinvesteeringuid toorainetootmisse ja -kaubandusse.

4.   Võttes arvesse oma vastavat majanduspoliitikat ja eesmärke ning pidades silmas kaubanduse edendamist, lepivad lepinguosalised kokku edendada koostööd toorainega kaubitsemisel esinevate kaubandustõkete kõrvaldamise osas.

5.   Ühe lepinguosalise taotluse korral võib mis tahes toorainekaubandusega seotud küsimust arutada ühiskomitee ja allkomitee koosolekutel. Nimetatud komiteedel on õigus langetada nende küsimuste kohta otsuseid vastavat artiklile 56 kooskõlas eespool sätestatud põhimõtetega.

Artikkel 26

Regionaalpoliitika

Lepinguosalised toetavad regionaalarengupoliitikat.

Artikkel 27

Intellektuaalomandi kaitse

1.   Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et omistavad suurt tähtsust intellektuaalomandi õiguste kaitsele ning lubavad kehtestada asjakohased meetmed, millega tagatakse selliste õiguste piisav ja tõhus kaitse ning jõustamine, eelkõige seoses intellektuaalomandi õiguste rikkumisega.

Peale selle lepivad lepinguosalised kokku, et sõlmivad niipea kui võimalik kahepoolse lepingu geograafiliste tähiste kohta.

2.   Lepinguosalised vahetavad teavet ja kogemusi sellistes küsimustes nagu intellektuaalomandi õigustega seotud tavad, nende õiguste edendamine, levitamine, kooskõlastamine, haldamine, ühtlustamine, kaitse ja tulemuslik kohaldamine, rikkumise vältimine, võitlus võltsimise ja piraatluse vastu, eelkõige tollikoostöö ja muude sobivate koostöövormide kaudu, ning nende õiguste kontrollimise ja kaitsmisega tegelevate organisatsioonide loomine ja tugevdamine. Lepinguosalised aitavad üksteisel Euroopa kogemustele tuginedes tugevdada intellektuaalomandi kaitset, rakendamist ja ärilist kasutamist ning edendada sellekohase teabe levitamist.

Artikkel 28

Kaubanduse ja investeerimise allkomitee

1.   Käesolevaga asutatakse kaubanduse ja investeerimise allkomitee.

2.   Allkomitee abistab ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel, tegeledes kõikides käesolevas peatükis käsitletud valdkondadega.

3.   Allkomitee määrab kindlaks oma töökorra.

V JAOTIS

KOOSTÖÖ ÕIGUSE, VABADUSE JA TURVALISUSE VALDKONNAS

Artikkel 29

Õigusriigi põhimõte ja õiguskoostöö

1.   Õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna koostöös pööravad lepinguosalised erilist tähelepanu õigusriigi tugevdamisele ning kõikide tasandite institutsioonide tugevdamisele eriti õiguskaitses ja õigusemõistmises.

2.   Lepinguosaliste vaheline koostöö hõlmab ka õigussüsteeme ja õigusakte käsitleva teabe vastastikust vahetamist. Lepinguosalised püüavad arendada kehtiva õigusraamistiku alusel välja vastastikuse õigusabi andmise.

Artikkel 30

Isikuandmete kaitse

1.   Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd, et viia isikuandmete kaitse tase vastavusse kõige kõrgemate rahvusvaheliste standarditega, mis on sätestatud muu hulgas ÜRO suunistes isikuandmete elektrooniliste failide reguleerimise kohta (ÜRO Peaassamblee 14. detsembri 1990. aasta resolutsioon 45/95).

2.   Isikuandmete kaitse alane koostöö võib muu hulgas hõlmata tehnilist abi teabe ja eriteadmiste vahetamise näol.

Artikkel 31

Koostöö rände valdkonnas

1.   Lepinguosalised alustavad koostööd eesmärgiga takistada ebaseaduslikku rännet ja oma riigi kodanikest füüsiliste isikute ebaseaduslikku viibimist lepinguosaliste territooriumidel.

2.   Lepinguosalised lepivad kokku, et võtavad ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks tehtava koostöö raames ilma asjatute viivitusteta tagasi oma riigist pärit kodanikud, kes ei vasta või kes enam ei vasta kehtivatele teise lepinguosalise territooriumile sisenemise, seal viibimise või seal elamise tingimustele. Lepinguosalised annavad sel eesmärgil oma kodanikele välja asjakohased isikut tõendavad dokumendid. Kui tagasivõetaval isikul puuduvad dokumendid või muud tõendid tema kodakondsuse kohta, küsitlevad asjaomase liikmesriigi või Mongoolia pädevad diplomaatilised või konsulaaresindused isikut Mongoolia või asjaomase liikmesriigi taotlusel, et teha kindlaks tema kodakondsus.

3.   EL toetab rahaliselt selle kokkuleppe rakendamist asjakohaste kahepoolsete koostöövahendite kaudu.

4.   Lepinguosalised lepivad kokku pidada ükskõik kumma lepinguosalise taotlusel läbirääkimisi, et sõlmida ELi ja Mongoolia vahel leping, mis reguleerib lepinguosaliste erikohustusi oma kodanike tagasivõtmisel, sealhulgas kohustust muude riikide ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmiseks.

Artikkel 32

Koostöö võitluses ebaseaduslike narkootikumidega

1.   Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada pädevate asutuste, sealhulgas tervise-, justiits-, tolli- ja siseküsimuste sektori ning muude asjakohaste sektorite asutuste tegevuse kooskõlastamise kaudu tasakaalustatud lähenemine, et vähendada ebaseaduslike narkootikumide pakkumist, nendega kaubitsemist ning nõudlust nende järele, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse inimõigusi. Sellise koostöö kaudu soovitakse ka vähendada narkootikumidest tulenevat kahju, käsitleda sünteetiliste narkootikumide tootmist, tarbimist ja nendega kaubitsemist ning saavutada narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate lähteainete kõrvaletoimetamise tõhusam tõkestamine.

2.   Lepinguosalised lepivad kokku kõnealuste eesmärkide saavutamiseks tehtava koostöö vahendites. Meetmed tuginevad ühiselt kokkulepitud põhimõtetele, mis lähtuvad asjakohastest rahvusvahelistest konventsioonidest, 1998. aasta juunis kahekümnendal ÜRO Peaassamblee uimastitele pühendatud eriistungjärgul heaks kiidetud poliitilisest avaldusest ja eriavaldusest uimastite nõudluse vähendamise juhtpõhimõtete kohta ning 2009. aasta märtsis ÜRO narkootikumide komisjoni 52. istungjärgul vastuvõetud poliitilisest avaldusest ja tegevuskavast.

3.   Lepinguosaliste vaheline koostöö hõlmab tehnilist ja haldusabi eelkõige järgmistes valdkondades: riiklike õigusaktide ja riikliku poliitika väljatöötamine, riiklike institutsioonide ning teabekeskuste loomine, kodanikuühiskonna toetamine seoses püüdlustega narkootikumide valdkonnas ning narkootikumide nõudluse ja nende põhjustatud kahju vähendamise alal, personali koolitus, narkootikumidega seotud uuringud ning narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate lähteainete kõrvaletoimetamise tõkestamine. Lepinguosalised võivad kokku leppida ka teisi valdkondi hõlmavas koostöös.

Artikkel 33

Koostöö võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga

Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd organiseeritud kuritegevuse, majandus- ja finantskuritegevuse ning korruptsiooniga võitlemisel. Sellise koostöö eesmärk on eelkõige rakendada ja edendada asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid ja dokumente, nagu rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsioon ja seda täiendavad protokollid ning ÜRO korruptsioonivastane konventsioon.

Artikkel 34

Koostöö võitluses rahapesu ja terrorismi rahastamisega

1.   Lepinguosalised lepivad kokku vajaduses teha tööd ja koostööd, et vältida oma rahandussüsteemi ja teatavate rahandusega mitteseotud ettevõtete ja ametikohtade kasutamist mis tahes kuritegelikul teel, näiteks uimastikaubanduse ja korruptsiooni kaudu saadud tulu pesemiseks.

2.   Mõlemad lepinguosalised nõustuvad edendama tehnilist ja haldusabi, mis on ette nähtud eeskirjade väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemise mehhanismide tõhusaks toimimiseks. Eelkõige võimaldab koostöö asjakohase teabe vahetamist vastavalt riikide õigusraamistikele ning selliste rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemist käsitlevate asjakohaste standardite vastuvõtmist, mis on võrdväärsed liidu ja selles valdkonnas tegevate rahvusvaheliste organite, näiteks rahapesuvastase töökonna kehtestatud standarditega.

VI JAOTIS

KOOSTÖÖ MUUDES VALDKONDADES

Artikkel 35

Koostöö inimõiguste valdkonnas

1.   Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd inimõiguste edendamise ja tõhusa kaitse valdkonnas, sealhulgas rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate dokumentide ratifitseerimises ja rakendamises.

2.   Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist:

| a) | riikliku inimõigusi käsitleva tegevuskava väljatöötamise ja rakendamise toetamine; |
| --- | --- |

a)

riikliku inimõigusi käsitleva tegevuskava väljatöötamise ja rakendamise toetamine;

| b) | inimõiguste edendamine ja sellealane haridus; |
| --- | --- |

b)

inimõiguste edendamine ja sellealane haridus;

| c) | inimõigustega seotud riiklike ja piirkondlike institutsioonide tugevdamine; |
| --- | --- |

c)

inimõigustega seotud riiklike ja piirkondlike institutsioonide tugevdamine;

| d) | sisuka ja ulatusliku inimõigusi käsitleva dialoogi alustamine; |
| --- | --- |

d)

sisuka ja ulatusliku inimõigusi käsitleva dialoogi alustamine;

| e) | koostöö süvendamine inimõigustega tegelevate ÜRO institutsioonide raames. |
| --- | --- |

e)

koostöö süvendamine inimõigustega tegelevate ÜRO institutsioonide raames.

Artikkel 36

Koostöö finantsteenuste valdkonnas

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et kehtestavad sarnasemad ühised eeskirjad ja normid ning süvendavad koostööd, et parandada raamatupidamisarvestus-, järelevalve- ja regulatiivsüsteeme panganduses, kindlustuses ja muudes finantssektori valdkondades.

2.   Lepinguosalised teevad koostööd, et arendada välja õiguslik regulatiivraamistik, infrastruktuur ja inimressursid ning et võtta kahepoolse koostöö raames Mongoolia kapitalturul kasutusele ettevõtete üldjuhtimise ja raamatupidamisarvestuse rahvusvahelised standardid kooskõlas GATSiga ja WTO dokumendiga vastastikuse mõistmise kohta finantsteenuste valdkonnas.

Artikkel 37

Majanduspoliitiline dialoog

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd teabevahetuse edendamiseks seoses oma majanduslike suundumuste ja majanduspoliitikaga ning kogemuste jagamiseks majanduspoliitika kooskõlastamisel piirkondliku majanduskoostöö ja integratsiooni raames.

2.   Lepinguosalised püüavad süvendada oma ametiasutuste vahelist dialoogi majandusküsimustes, mis võivad lepinguosaliste kokkuleppel hõlmata näiteks rahapoliitikat, eelarvepoliitikat, sealhulgas ettevõtete maksustamist, riigi rahandust ja makroökonoomilist stabiliseerimist ning välisvõlga.

3.   Lepinguosalised teevad koostööd ja edendavad vastastikust mõistmist majandusliku mitmekesisuse ja tööstusarengu valdkonnas.

Artikkel 38

Hea valitsemistava maksunduse valdkonnas

Lepinguosalised tunnistavad ja kohustuvad rakendama hea valitsemistava põhimõtteid maksunduse valdkonnas nagu on liikmesriigid liidu tasandil ette näinud, et tugevdada ja arendada majandustegevust, võttes seejuures arvesse vajadust luua asjakohane regulatiivraamistik. Sel eesmärgil ja piiramata liidu ja liikmesriikide pädevusi, parandavad lepinguosalised rahvusvahelist koostööd maksunduse valdkonnas, hõlbustavad õiguspäraste maksutulude kogumist ning töötavad välja eespool nimetatud põhimõtete tõhusa rakendamise meetmed.

Artikkel 39

Tööstuspoliitikaalane ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate koostöö

Lepinguosalised lepivad oma majanduspoliitikat ja eesmärke arvesse võttes kokku edendada tööstuspoliitikaalast koostööd kõikides sobivates valdkondades, et suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimet muu hulgas järgmiselt:

| a) | vahetades teavet ja kogemusi seoses sellega, kuidas luua raamtingimused väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime parandamiseks; |
| --- | --- |

a)

vahetades teavet ja kogemusi seoses sellega, kuidas luua raamtingimused väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime parandamiseks;

| b) | soodustades ettevõtjatevahelisi kontakte, toetades ühisinvesteeringuid ning ühisettevõtete ja teabevõrgustike asutamist, eeskätt Euroopa Liidu olemasolevate horisontaalprogrammide kaudu, stimuleerides partnerite vahel eelkõige tark- ja riistvara siirdeid; |
| --- | --- |

b)

soodustades ettevõtjatevahelisi kontakte, toetades ühisinvesteeringuid ning ühisettevõtete ja teabevõrgustike asutamist, eeskätt Euroopa Liidu olemasolevate horisontaalprogrammide kaudu, stimuleerides partnerite vahel eelkõige tark- ja riistvara siirdeid;

| c) | andes teavet ja soodustades innovatsiooni ning vahetades rahastamisele juurdepääsu käsitlevat head tava mikro- ja väikeettevõtjaid hõlmates; |
| --- | --- |

c)

andes teavet ja soodustades innovatsiooni ning vahetades rahastamisele juurdepääsu käsitlevat head tava mikro- ja väikeettevõtjaid hõlmates;

| d) | hõlbustades ja toetades lepinguosaliste erasektorite asjakohast tegevust; |
| --- | --- |

d)

hõlbustades ja toetades lepinguosaliste erasektorite asjakohast tegevust;

| e) | edendades inimväärset tööd, ettevõtete sotsiaalset vastutust ja aruandekohustust ning toetades vastutustundlikke äritavasid, sealhulgas säästvat tarbimist ja tootmist. Koostöös võetakse arvesse ka tarbijate tasandit, näiteks tooteinfot ja tarbija rolli turul; |
| --- | --- |

e)

edendades inimväärset tööd, ettevõtete sotsiaalset vastutust ja aruandekohustust ning toetades vastutustundlikke äritavasid, sealhulgas säästvat tarbimist ja tootmist. Koostöös võetakse arvesse ka tarbijate tasandit, näiteks tooteinfot ja tarbija rolli turul;

| f) | ühiste teadusprojektidega valitud tööstusvaldkondades ja tehes koostööd standardite ja vastavushindamise menetluste ning tehniliste normide alal kooskõlas vastastikuse kokkuleppega; |
| --- | --- |

f)

ühiste teadusprojektidega valitud tööstusvaldkondades ja tehes koostööd standardite ja vastavushindamise menetluste ning tehniliste normide alal kooskõlas vastastikuse kokkuleppega;

| g) | pakkudes abi naha töötlemisega seotud reoveepuhastusrajatistes kasutatavate meetodite ja tehnoloogia uuendamist käsitleva teabe jagamise kaudu; |
| --- | --- |

g)

pakkudes abi naha töötlemisega seotud reoveepuhastusrajatistes kasutatavate meetodite ja tehnoloogia uuendamist käsitleva teabe jagamise kaudu;

| h) | vahetades teavet ning soovitades partnereid ja koostöövõimalusi kaubanduse ja investeeringute valdkonnas mõlemale lepinguosalisele kättesaadavate toimivate võrgustike kaudu; |
| --- | --- |

h)

vahetades teavet ning soovitades partnereid ja koostöövõimalusi kaubanduse ja investeeringute valdkonnas mõlemale lepinguosalisele kättesaadavate toimivate võrgustike kaudu;

| i) | toetades mõlema lepinguosalise eraettevõtete, eriti VKEde koostööd; |
| --- | --- |

i)

toetades mõlema lepinguosalise eraettevõtete, eriti VKEde koostööd;

| j) | kaaludes võimalust sõlmida lisaleping teabevahetuse ja seminaride kohta koostöö tihendamise eesmärgil ning lepinguosaliste VKEde vahel toimuvate muude edendamisürituste kohta; |
| --- | --- |

j)

kaaludes võimalust sõlmida lisaleping teabevahetuse ja seminaride kohta koostöö tihendamise eesmärgil ning lepinguosaliste VKEde vahel toimuvate muude edendamisürituste kohta;

| k) | jagades teavet tehnilise abi kohta seoses toidu ja põllumajandustoodete eksportimisega Euroopa turule Euroopa Liidu soodustuste süsteemi raames. |
| --- | --- |

k)

jagades teavet tehnilise abi kohta seoses toidu ja põllumajandustoodete eksportimisega Euroopa turule Euroopa Liidu soodustuste süsteemi raames.

Artikkel 40

Turism

1.   Juhindudes Maailma Turismiorganisatsiooni ülemaailmsest eetikakoodeksist ja säästva arengu põhimõtetest, mis on aluseks kohaliku Agenda 21 protsessile, püüavad lepinguosalised parandada teabevahetust ja kehtestada parima tava, et tagada turismi tasakaalustatud ja säästev areng.

2.   Lepinguosalised lepivad kokku, et arendavad koostööd loodus- ja kultuuripärandi potentsiaali kaitsmises ja maksimaalses suurendamises, turismi negatiivse mõju vähendamises ja turismiäri kohalike kogukondade säästvale arengule kaasaaitava positiivse panuse suurendamises, muu hulgas ökoturismi ja kultuuriturismi arendamise teel, austades samal ajal kohalike ja põliselanike kogukondade väärikust ja huve, ning turismindust käsitleva koolituse parandamises.

Artikkel 41

Infoühiskond

1.   Tunnistades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogial on tänapäeval keskne tähtsus ning et see on majandusliku ning sotsiaalse arengu jaoks elulise tähtsusega, üritavad lepinguosalised vahetada arvamusi oma kõnealuse valdkonna poliitika kohta, et edendada majanduslikku arengut.

2.   Kõnealuse valdkonna koostöös keskendutakse muu hulgas järgmisele:

| a) | osalemine põhjalikus piirkondlikus dialoogis, mis käsitleb infoühiskonna erinevaid külgi, eelkõige elektroonilise side valdkonna poliitikat ja eeskirju, sealhulgas universaalteenuseid, litsentseerimist ning üldiste lubade väljastamist, eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitset ning regulatiivasutuste sõltumatust ja tõhusust; |
| --- | --- |

a)

osalemine põhjalikus piirkondlikus dialoogis, mis käsitleb infoühiskonna erinevaid külgi, eelkõige elektroonilise side valdkonna poliitikat ja eeskirju, sealhulgas universaalteenuseid, litsentseerimist ning üldiste lubade väljastamist, eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitset ning regulatiivasutuste sõltumatust ja tõhusust;

| b) | lepinguosaliste ja Aasia võrgustike ja teenuste ühildumine ja koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste ja Aasia võrgustike ja teenuste ühildumine ja koostalitlusvõime;

| c) | uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate standardimine ja levitamine; |
| --- | --- |

c)

uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate standardimine ja levitamine;

| d) | teaduskoostöö edendamine lepinguosaliste vahel info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

d)

teaduskoostöö edendamine lepinguosaliste vahel info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas;

| e) | koostöö digitaaltelevisiooni valdkonnas, sealhulgas kogemuste vahetamine digitaaltelevisiooni kasutuselevõtmise alal ning regulatiivsete tahkude, eriti spektri haldamise ja uuringute vallas; |
| --- | --- |

e)

koostöö digitaaltelevisiooni valdkonnas, sealhulgas kogemuste vahetamine digitaaltelevisiooni kasutuselevõtmise alal ning regulatiivsete tahkude, eriti spektri haldamise ja uuringute vallas;

| f) | koostöö ühistes info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna teadusprojektides; |
| --- | --- |

f)

koostöö ühistes info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna teadusprojektides;

| g) | info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud turvaküsimused ning küberkuritegevuse vastu võitlemine; |
| --- | --- |

g)

info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud turvaküsimused ning küberkuritegevuse vastu võitlemine;

| h) | teleside, sealhulgas raadioseadmete vastavushindamine; |
| --- | --- |

h)

teleside, sealhulgas raadioseadmete vastavushindamine;

| i) | koostöö lairibavõrgu arendamisel; |
| --- | --- |

i)

koostöö lairibavõrgu arendamisel;

| j) | info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud konkurentsipoliitika vallas teabe vahetamine. |
| --- | --- |

j)

info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud konkurentsipoliitika vallas teabe vahetamine.

Artikkel 42

Audiovisuaalsektor ja meedia

Lepinguosalised ergutavad, toetavad ja soodustavad vahetusi, koostööd ja dialoogi oma vastavate audiovisuaal- ja meediasektori asutuste ja esindajate vahel. Nad lepivad kokku, et kõnealustes valdkondades pannakse alus korrapärasele poliitilisele dialoogile.

Artikkel 43

Teadus- ja tehnoloogiaalane koostöö

1.   Lepinguosalised lepivad kokku teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alases koostöös vastastikust huvi ja kasu pakkuvates valdkondades.

2.   Niisuguse koostöö eesmärgid on järgmised:

| a) | soodustada teadusliku ja tehnoloogilise teabe ning oskusteabe vahetamist, sealhulgas seoses poliitika ja programmide rakendamisega; |
| --- | --- |

a)

soodustada teadusliku ja tehnoloogilise teabe ning oskusteabe vahetamist, sealhulgas seoses poliitika ja programmide rakendamisega;

| b) | edendada lepinguosaliste teadusringkondade, uurimiskeskuste, ülikoolide ja tööstusharude vahelisi teaduspartnerlusi; |
| --- | --- |

b)

edendada lepinguosaliste teadusringkondade, uurimiskeskuste, ülikoolide ja tööstusharude vahelisi teaduspartnerlusi;

| c) | edendada teadlaste koolitust ja liikuvust; |
| --- | --- |

c)

edendada teadlaste koolitust ja liikuvust;

| d) | julgustada oma kõrgharidusasutuste, teaduskeskuste ja tööstusharude, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist asjakohastes teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse programmides. |
| --- | --- |

d)

julgustada oma kõrgharidusasutuste, teaduskeskuste ja tööstusharude, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist asjakohastes teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse programmides.

3.   Koostöövormideks võivad olla ühised teadusprojektid ning rahvusvaheliste koolitus- ja liikuvussüsteemide ning vahetusprogrammide kaudu korraldatavad teadlaste vahetused, kohtumised ja koolitused, et saavutada teadus- ja õppimistulemuste ning parima tava võimalikult suur levik.

4.   Selline koostöötegevus on kooskõlas mõlema lepinguosalise õiguse ja eeskirjadega. Koostöö peaks põhinema vastastikkuse, õiglase kohtlemise ja vastastikuse kasu põhimõtetel ning tagama intellektuaalomandi nõuetekohase kaitse.

5.   Lepinguosalised lepivad kokku, et üritavad igati suurendada üldsuse teadlikkust nende teadus- ja tehnoloogiaalaste koostööprogrammidega pakutavatest võimalustest.

Artikkel 44

Energeetika

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et süvendavad koostööd energeetika valdkonnas järgmistel eesmärkidel:

| a) | suurendada energiajulgeolekut, muu hulgas mitmekesistades energiatarneid, arendada välja uued, säästvad, innovaatilised ja taastuvad energiavormid, muu hulgas biokütused ja biomass, tuule- ja päikeseenergia ning hüdroelektrijaamad, ning toetada asjakohaste poliitiliste raamistike väljatöötamist, et luua soodne investeerimiskeskkond ja võrdsed tingimused taastuvenergia kasutamiseks ning selle integreerimiseks asjakohastesse poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

a)

suurendada energiajulgeolekut, muu hulgas mitmekesistades energiatarneid, arendada välja uued, säästvad, innovaatilised ja taastuvad energiavormid, muu hulgas biokütused ja biomass, tuule- ja päikeseenergia ning hüdroelektrijaamad, ning toetada asjakohaste poliitiliste raamistike väljatöötamist, et luua soodne investeerimiskeskkond ja võrdsed tingimused taastuvenergia kasutamiseks ning selle integreerimiseks asjakohastesse poliitikavaldkondadesse;

| b) | saavutada koostöös tootjate ja tarbijatega energia mõistlik kasutamine, toetades energiatõhusust energia tootmises, edastamises, jaotamises ja lõppkasutuses; |
| --- | --- |

b)

saavutada koostöös tootjate ja tarbijatega energia mõistlik kasutamine, toetades energiatõhusust energia tootmises, edastamises, jaotamises ja lõppkasutuses;

| c) | edendada tuumaohutust, tuumajulgeolekut, tuumamaterjalide leviku tõkestamist ja kaitsemeetmeid käsitlevate rahvusvaheliselt tunnustatud standardite kohaldamist; |
| --- | --- |

c)

edendada tuumaohutust, tuumajulgeolekut, tuumamaterjalide leviku tõkestamist ja kaitsemeetmeid käsitlevate rahvusvaheliselt tunnustatud standardite kohaldamist;

| d) | toetada energia säästvale tootmisele ja kasutamisele suunatud tehnosiiret; |
| --- | --- |

d)

toetada energia säästvale tootmisele ja kasutamisele suunatud tehnosiiret;

| e) | toetada suutlikkuse suurendamist ning hõlbustada investeerimist kõnealuses valdkonnas, tuginedes läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele turuga kokkusobivatele eeskirjadele. |
| --- | --- |

e)

toetada suutlikkuse suurendamist ning hõlbustada investeerimist kõnealuses valdkonnas, tuginedes läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele turuga kokkusobivatele eeskirjadele.

2.   Selleks nõustuvad lepinguosalised arendama mõlemale lepinguosalisele kasulikke kontakte ja ühisuuringuid, eelkõige asjakohaste piirkondlike ja rahvusvaheliste raamistike kaudu. Viidates artiklile 43 ja 2002. aastal Johannesburgis toimunud ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise järeldustele, rõhutavad lepinguosalised vajadust luua seosed energiateenustele taskukohase juurdepääsu ja säästva arengu vahel. Nimetatud tegevust saab toetada koostöös ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel loodud Euroopa Liidu energiaalgatusega.

3.   Tuumamaterjalidega kaubeldakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätete kohaselt. Vajaduse korral kaubeldakse tuumamaterjalidega Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Mongoolia vahel sõlmitava erilepingu sätete kohaselt.

Artikkel 45

Transport

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd transpordipoliitika asjakohastes valdkondades, et parandada investeerimisvõimalusi ning kaupade ja reisijate liikumist, edendada lennuohutust, võidelda piraatluse vastu, kaitsta keskkonda ning suurendada oma transpordisüsteemide tõhusust.

2.   Kõnealuses valdkonnas on lepinguosaliste koostöö eesmärk toetada järgmist:

| a) | teabevahetust transpordipoliitika ja -tavade kohta, eelkõige seoses linna-, maapiirkondade ja lennutranspordiga, transpordilogistika ning mitmeliigiliste transpordivõrgustike ühildatavuse ja koostalitlusvõimega ning maanteede, raudteede ja lennujaamade haldamisega; |
| --- | --- |

a)

teabevahetust transpordipoliitika ja -tavade kohta, eelkõige seoses linna-, maapiirkondade ja lennutranspordiga, transpordilogistika ning mitmeliigiliste transpordivõrgustike ühildatavuse ja koostalitlusvõimega ning maanteede, raudteede ja lennujaamade haldamisega;

| b) | satelliitnavigatsiooni käsitlevaid küsimusi, keskendudes mõlemale poolele kasulikele regulatiivsetele, tööstuslikele ja turu arenguga seotud küsimustele. Sellega seoses võetakse arvesse Euroopa globaalseid satelliitnavigatsioonisüsteeme EGNOSt ja Galileod; |
| --- | --- |

b)

satelliitnavigatsiooni käsitlevaid küsimusi, keskendudes mõlemale poolele kasulikele regulatiivsetele, tööstuslikele ja turu arenguga seotud küsimustele. Sellega seoses võetakse arvesse Euroopa globaalseid satelliitnavigatsioonisüsteeme EGNOSt ja Galileod;

| c) | dialoogi lennutransporditeenuste valdkonnas, et uurida suhete edasiarendamise võimalusi sellistes valdkondades nagu lennuohutus, lennuturvalisus, keskkond, lennuliikluse juhtimine, konkurentsieeskirjade kohaldamine ja majanduslik reguleerimine lennutransporditööstuses, et toetada regulatiivset ühilduvust ja äritegevust takistavate tegurite kõrvaldamist. Põhjalikumalt tuleks edendada vastastikust huvi pakkuvaid tsiviillennunduse koostööprojekte. Sellest lähtuvalt uurivad lepinguosalised süvendatud koostöö võimalikku ulatust tsiviillennunduse valdkonnas; |
| --- | --- |

c)

dialoogi lennutransporditeenuste valdkonnas, et uurida suhete edasiarendamise võimalusi sellistes valdkondades nagu lennuohutus, lennuturvalisus, keskkond, lennuliikluse juhtimine, konkurentsieeskirjade kohaldamine ja majanduslik reguleerimine lennutransporditööstuses, et toetada regulatiivset ühilduvust ja äritegevust takistavate tegurite kõrvaldamist. Põhjalikumalt tuleks edendada vastastikust huvi pakkuvaid tsiviillennunduse koostööprojekte. Sellest lähtuvalt uurivad lepinguosalised süvendatud koostöö võimalikku ulatust tsiviillennunduse valdkonnas;

| d) | transpordisektoris õhku paisatavate kasvuhoonegaaside vähendamist; |
| --- | --- |

d)

transpordisektoris õhku paisatavate kasvuhoonegaaside vähendamist;

| e) | turvalisuse, ohutuse ja keskkonnanormide rakendamist, eriti seoses lennutranspordiga, pidades silmas asjakohaseid rahvusvahelisi konventsioone; |
| --- | --- |

e)

turvalisuse, ohutuse ja keskkonnanormide rakendamist, eriti seoses lennutranspordiga, pidades silmas asjakohaseid rahvusvahelisi konventsioone;

| f) | koostööd asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel eesmärgiga tagada rahvusvaheliste eeskirjade parem täitmine ning järgida käesolevas artiklis sätestatud eesmärke. |
| --- | --- |

f)

koostööd asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel eesmärgiga tagada rahvusvaheliste eeskirjade parem täitmine ning järgida käesolevas artiklis sätestatud eesmärke.

Artikkel 46

Haridus ja kultuur

1.   Lepinguosalised lepivad kokku hariduse ja kultuuri vallas toimuva ja vajalikul määral nende erinevusi arvestava koostöö edendamises, et parandada üksteisemõistmist ning teadmisi üksteise kultuuridest. Selleks toetavad ja edendavad lepinguosalised oma kultuuriasutuste ja kodanikuühiskonna tegevust.

2.   Lepinguosalised püüavad võtta asjakohased meetmed kultuurivahetuste edendamiseks ja korraldavad ühisalgatusi mitmesugustes kultuurivaldkondades, sealhulgas teevad koostööd kultuuripärandi säilitamise valdkonnas seoses kultuurilise mitmekesisusega.

3.   Lepinguosalised lepivad kokku, et konsulteerivad üksteisega ja teevad koostööd asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel, näiteks UNESCOs, et saavutada ühised eesmärgid ning edendada kultuurilist mitmekesisust ja kultuuripärandi kaitset. Kultuurilise mitmekesisusega seoses lepivad lepinguosalised kokku ka selles, et edendavad 20. oktoobril 2005. aastal vastu võetud UNESCO kultuurili väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni ratifitseerimist ja rakendamist.

4.   Peale selle panevad lepinguosalised rõhku meetmetele, mille eesmärk on luua sidemeid oma eriasutuste vahel ning julgustada teabe, oskusteabe, õpilaste, ekspertide, noorte ja noorsootöötajate ja tehniliste ressursside vahetamist, kasutades ära Aasias toimuvate Euroopa Liidu programmide vahendeid hariduse ja kultuuri valdkonnas ning mõlema lepinguosalise kogemusi asjaomases valdkonnas. Samuti nõustuvad mõlemad lepinguosalised edendama kõrghariduse asjakohaste programmide, nagu Erasmus Munduse programmi rakendamist, et edendada kõrghariduse valdkonnas koostööd ja kaasajastamist ning et anda hoogu akadeemilisele liikuvusele.

Artikkel 47

Keskkond, kliimamuutused ja loodusvarad

1.   Lepinguosalised lepivad kokku loodusvarade ja bioloogilise mitmekesisuse kui praeguste ja tulevaste põlvkondade arengu aluse säilitamises ja säästvas haldamises.

2.   Lepinguosalised lepivad kokku, et koostööga selles valdkonnas edendatakse keskkonna hoidmist ja parandamist, et tagada säästev areng. Lepinguosalised võtavad käesoleva lepingu kohase tegevuse puhul arvesse säästva arengu ülemaailmse tippkohtumise tulemusi ning asjakohaste mitmepoolsete keskkonnakokkulepete rakendamist.

3.   Lepinguosalised lepivad kokku koostöö tegemises kliimamuutuste valdkonnas, et kohaneda kliimamuutuse negatiivse mõjuga, vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning võtta majanduses suund säästva vähese CO2-heitega arengu poole. Sellega seoses uurivad lepinguosalised CO2-turu mehhanismide kasutamist.

4.   Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd, et suurendada üksteise kaubandus- ja keskkonnapoliitika tõhusust ning integreerida keskkonnakaalutlused kõikidesse koostöövaldkondadesse.

5.   Lepinguosalised püüavad jätkata ja süvendada koostööd keskkonnakaitset käsitlevates piirkondlikes programmides ning eelkõige järgmistes valdkondades:

| a) | keskkonnaalase teadlikkuse suurendamine ja kohaliku tasandi, sealhulgas põlisrahvaste ja kohalike kogukondade osaluse suurendamine keskkonnakaitse- ja säästva arengu alastes jõupingutustes; |
| --- | --- |

a)

keskkonnaalase teadlikkuse suurendamine ja kohaliku tasandi, sealhulgas põlisrahvaste ja kohalike kogukondade osaluse suurendamine keskkonnakaitse- ja säästva arengu alastes jõupingutustes;

| b) | kliimamuutusest tulenevate probleemide lahendamine, eriti keskkonnamõjude ja loodusvarade seisukohast; |
| --- | --- |

b)

kliimamuutusest tulenevate probleemide lahendamine, eriti keskkonnamõjude ja loodusvarade seisukohast;

| c) | suutlikkuse suurendamine mitmepoolsetes keskkonnakokkulepetes osalemiseks ja nende rakendamiseks, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse, bioohutuse ja keemiliste ohtude valdkonnas; |
| --- | --- |

c)

suutlikkuse suurendamine mitmepoolsetes keskkonnakokkulepetes osalemiseks ja nende rakendamiseks, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse, bioohutuse ja keemiliste ohtude valdkonnas;

| d) | keskkonnaalaste tehnoloogiate, toodete ja teenuste edendamine ning rakendamine, sealhulgas regulatiivsete ja ökoloogiliselt tõhusate vahendite kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

d)

keskkonnaalaste tehnoloogiate, toodete ja teenuste edendamine ning rakendamine, sealhulgas regulatiivsete ja ökoloogiliselt tõhusate vahendite kasutamise kaudu;

| e) | metsahalduse parandamine, sealhulgas võitlus ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, ning säästva metsahalduse edendamine; |
| --- | --- |

e)

metsahalduse parandamine, sealhulgas võitlus ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, ning säästva metsahalduse edendamine;

| f) | tahkete ja ohtlike jäätmete ning geneetiliselt muundatud elusorganismidest saadud toodete ebaseadusliku piiriülese liikumise ennetamine; |
| --- | --- |

f)

tahkete ja ohtlike jäätmete ning geneetiliselt muundatud elusorganismidest saadud toodete ebaseadusliku piiriülese liikumise ennetamine;

| g) | välisõhu kvaliteedi, keskkonnaohutu jäätmekäitluse, veeressursside säästva haldamise ning kemikaalide haldamise parandamine ning säästva tarbimise ja tootmise edendamine; |
| --- | --- |

g)

välisõhu kvaliteedi, keskkonnaohutu jäätmekäitluse, veeressursside säästva haldamise ning kemikaalide haldamise parandamine ning säästva tarbimise ja tootmise edendamine;

| h) | mulla kaitsmine ja säilitamine ning säästev maahaldus; |
| --- | --- |

h)

mulla kaitsmine ja säilitamine ning säästev maahaldus;

| i) | rahvusparkide tõhus haldamine ning bioloogiliselt mitmekesiste alade ja haavatavate ökosüsteemide alade kindlaksmääramine ning kaitse, võttes nõuetekohaselt arvesse neil aladel või nende läheduses elavaid kohalikke ja põliselanike kogukondi. |
| --- | --- |

i)

rahvusparkide tõhus haldamine ning bioloogiliselt mitmekesiste alade ja haavatavate ökosüsteemide alade kindlaksmääramine ning kaitse, võttes nõuetekohaselt arvesse neil aladel või nende läheduses elavaid kohalikke ja põliselanike kogukondi.

6.   Lepinguosalised soodustavad vastastikust juurepääsu järgmistele kõnealuse valdkonna programmidele, arvestades seejuures nende programmide eritingimustega:

| a) | veevarude seirevõrgustiku loomine ja selle kaasajastamine; |
| --- | --- |

a)

veevarude seirevõrgustiku loomine ja selle kaasajastamine;

| b) | vee soolatustamise ja taaskasutamise tehnoloogia kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

b)

vee soolatustamise ja taaskasutamise tehnoloogia kasutuselevõtmine;

| c) | ökoturismi arendamine. |
| --- | --- |

c)

ökoturismi arendamine.

Artikkel 48

Põllumajandus, loomakasvatus, kalandus ja maaelu areng

Lepinguosalised lepivad kokku tõhustada dialoogi põllumajanduse, loomakasvatuse, kalanduse ja maaelu arengu valdkonnas. Lepinguosalised vahetavad teavet ja arendavad suhteid järgmistes valdkondades:

| a) | põllumajanduspoliitika ning toidu ja põllumajanduse üldised väljavaated rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

a)

põllumajanduspoliitika ning toidu ja põllumajanduse üldised väljavaated rahvusvahelisel tasandil;

| b) | taimede ja loomade ning nendega seotud toodetega kauplemise hõlbustamise võimalused, et arendada maapiirkondades veelgi enam kergetööstust; |
| --- | --- |

b)

taimede ja loomade ning nendega seotud toodetega kauplemise hõlbustamise võimalused, et arendada maapiirkondades veelgi enam kergetööstust;

| c) | loomade ja kariloomade heaolu; |
| --- | --- |

c)

loomade ja kariloomade heaolu;

| d) | maaelu arengu poliitika; |
| --- | --- |

d)

maaelu arengu poliitika;

| e) | kogemuste vahetamine ja koostöövõrgustikud kohalike esindajate või ettevõtjate vahel, eriti sellistes valdkondades nagu teadustöö ja tehnosiire; |
| --- | --- |

e)

kogemuste vahetamine ja koostöövõrgustikud kohalike esindajate või ettevõtjate vahel, eriti sellistes valdkondades nagu teadustöö ja tehnosiire;

| f) | taimede, loomade ja kariloomade tervise- ja kvaliteedipoliitika, eelkõige kaitstud geograafilised tähised; |
| --- | --- |

f)

taimede, loomade ja kariloomade tervise- ja kvaliteedipoliitika, eelkõige kaitstud geograafilised tähised;

| g) | rahvusvahelistele põllumajandusorganisatsioonidele esitatud koostööettepanekud ja algatused; |
| --- | --- |

g)

rahvusvahelistele põllumajandusorganisatsioonidele esitatud koostööettepanekud ja algatused;

| h) | säästva ja keskkonnasõbraliku põllumajanduse arendamine, sealhulgas põllukultuuride tootmine, biokütus ja biotehnoloogia siire; |
| --- | --- |

h)

säästva ja keskkonnasõbraliku põllumajanduse arendamine, sealhulgas põllukultuuride tootmine, biokütus ja biotehnoloogia siire;

| i) | taimesortide kaitse, seemnetehnoloogia, põllumajanduslik biotehnoloogia; |
| --- | --- |

i)

taimesortide kaitse, seemnetehnoloogia, põllumajanduslik biotehnoloogia;

| j) | põllumajandust ja loomakasvatust käsitlevate andmebaaside ja teabevõrgustike väljaarendamine; |
| --- | --- |

j)

põllumajandust ja loomakasvatust käsitlevate andmebaaside ja teabevõrgustike väljaarendamine;

| k) | koolitused põllumajanduse ja veterinaaria valdkonnas. |
| --- | --- |

k)

koolitused põllumajanduse ja veterinaaria valdkonnas.

Artikkel 49

Tervis

1.   Lepinguosalised nõustuvad tegema tervisesektoris koostööd, mis hõlmab tervisesüsteemi reformi, peamisi nakkushaigusi ja muid terviseohte, mittenakkavaid haigusi ja rahvusvahelisi tervist käsitlevaid kokkuleppeid, et parandada tervisenõudeid ja rahvatervise taset.

2.   Koostööd tehakse peamiselt järgmistes vormides:

| a) | tervisesektori süsteemsele reformile suunatud laiahaardelised programmid, sealhulgas tervisesüsteemide, tervishoiuteenuste, tervisenõuete ning terviseinfo parandamine; |
| --- | --- |

a)

tervisesektori süsteemsele reformile suunatud laiahaardelised programmid, sealhulgas tervisesüsteemide, tervishoiuteenuste, tervisenõuete ning terviseinfo parandamine;

| b) | epidemioloogiat hõlmavad ühismeetmed, sealhulgas koostöö terviseohtude, näiteks linnugripi ja gripipandeemiate ning muude peamiste nakkushaiguste varaseks ennetamiseks; |
| --- | --- |

b)

epidemioloogiat hõlmavad ühismeetmed, sealhulgas koostöö terviseohtude, näiteks linnugripi ja gripipandeemiate ning muude peamiste nakkushaiguste varaseks ennetamiseks;

| c) | mittenakkavate haiguste ennetamine ja kontroll teabe ja heade tavade vahetamise kaudu, tervislike eluviiside edendamine ning peamiste tervist määravate tegurite, nagu toitumine, narko-, alkoholi- ja tubakasõltuvus, käsitlemine; |
| --- | --- |

c)

mittenakkavate haiguste ennetamine ja kontroll teabe ja heade tavade vahetamise kaudu, tervislike eluviiside edendamine ning peamiste tervist määravate tegurite, nagu toitumine, narko-, alkoholi- ja tubakasõltuvus, käsitlemine;

| d) | rahvusvaheliste tervist käsitlevate kokkulepete, eelkõige tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni ja rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamise edendamine. |
| --- | --- |

d)

rahvusvaheliste tervist käsitlevate kokkulepete, eelkõige tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni ja rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamise edendamine.

Artikkel 50

Tööhõive ja sotsiaalvaldkond

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et suurendavad koostööd tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas, sealhulgas koostööd piirkondliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse vallas, tööohutuse ja töötervishoiu, soolise võrdõiguslikkuse ning inimväärse töö valdkonnas, et tugevdada globaliseerumise sotsiaalset mõõdet.

2.   Lepinguosalised kinnitavad veel kord vajadust toetada kõikidele kasulikku globaliseerumisprotsessi ning edendada täielikku ja tulemuslikku tööhõivet ja inimväärset tööd, millel on oluline osa säästvas arengus ja vaesuse vähendamisel. Seda toetatakse ÜRO Peaassamblee 24. oktoobri 2005. aasta resolutsiooniga 60/1 (ülemaailmse tippkohtumise tulemus) ja 2006. aasta juulis toimunud ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu kõrgetasemelisel kohtumisel vastuvõetud ministrite deklaratsiooniga (ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 5. juuli 2006. aasta deklaratsioon E/2006/L.8). Lepinguosalised võtavad arvesse üksteise majandusliku ja sotsiaalse olukorra olemust ja erinevusi.

3.   Lepinguosalised kinnitavad veel kord otsust täielikult austada ja tõhusalt rakendada rahvusvaheliselt tunnustatud peamisi töö- ja sotsiaalnorme, mis on sätestatud eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1998. aasta tööalaste põhiõiguste ja aluspõhimõtete deklaratsioonis ning 2008. aastal vastu võetud ILO deklaratsioonis sotsiaalselt õiglase globaliseerumise kohta. Lepingosalised võtavad käesoleva lepingu alusel teostavas tegevuses arvesse asjakohaste mitmepoolsete sotsiaal- ja töökokkulepete rakendamist. Lepinguosalised nõustuvad tegema vajaduse korral koostööd ja andma tehnilist abi, et ratifitseerida ja tõhusalt rakendada kõiki 1998. aasta ILO deklaratsiooniga hõlmatud ILO konventsioone ja teisi asjakohaseid konventsioone.

4.   Koostöö võib toimuda muu hulgas vastastikusel kokkuleppel põhinevate eriprogrammide ja projektide kaudu, samuti dialoogi, koostöö ja ühist huvi pakkuvaid teemasid käsitlevate algatuste kaudu kahepoolsel või mitmepoolselt tasandil, näiteks ILO raames

Artikkel 51

Statistika

1.   Lepinguosalised lepivad kokku edendada statistiliste meetodite ja tegevuspraktika, sealhulgas statistiliste andmete kogumise ja levitamise ühtlustamist nii, et oleks võimalik kasutada vastastikku sobival viisil statistikat, mis käsitleb kaupade ja teenustega kauplemist ja üldisemalt mis tahes muud käesoleva lepinguga hõlmatud valdkonda, mille andmeid on võimalik statistiliselt koguda, töödelda, analüüsida ja levitada.

2.   Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad asjakohaste ametiasutuste vahel otsekontakti loomist, et tugevdada statistika valdkonnas sõbralikku koostööd, edendada statistikaametite suutlikkuse suurendamist statistiliste süsteemide kaasajastamise ja nende kvaliteedi parandamise kaudu, suurendada inimressursse, korraldada koolitusi asjakohastes valdkondades ning toetada kooskõlas rahvusvaheliselt kehtestatud tavadega korraldatud riiklikke statistikasüsteeme, sealhulgas vajalikke infrastruktuure.

3.   Koostöö hõlmab vastastikust huvi pakkuvaid valdkondi, kusjuures tähelepanu pööratakse järgmisele:

| I. | Majandusstatistika:






  a. | rahvamajanduse arvepidamine |
| --- | --- | --- |

I.

Majandusstatistika:

a.

rahvamajanduse arvepidamine

| b. | äristatistika ja registreerimine |
| --- | --- |

b.

äristatistika ja registreerimine

| c. | põllumajanduse / põllumajandusliku tootmise, loomakasvatuse, maaelu arengu statistika |
| --- | --- |

c.

põllumajanduse / põllumajandusliku tootmise, loomakasvatuse, maaelu arengu statistika

| d. | keskkond ja maavaravarud |
| --- | --- |

d.

keskkond ja maavaravarud

| e. | tööstus |
| --- | --- |

e.

tööstus

| f. | kaupade ja teenuste väliskaubandus |
| --- | --- |

f.

kaupade ja teenuste väliskaubandus

| g. | hulgi- ja jaemüügi statistika |
| --- | --- |

g.

hulgi- ja jaemüügi statistika

| h. | läbivaatamise poliitika |
| --- | --- |

h.

läbivaatamise poliitika

| i. | toiduga kindlustatus |
| --- | --- |

i.

toiduga kindlustatus

| j. | maksebilanss |
| --- | --- |

j.

maksebilanss

| II. | Sotsiaalstatistika:






  a. | sooline statistika |
| --- | --- | --- |

II.

Sotsiaalstatistika:

a.

sooline statistika

| b. | rändestatistika |
| --- | --- |

b.

rändestatistika

| c. | majapidamiste uuring |
| --- | --- |

c.

majapidamiste uuring

| III. | Infotehnoloogia






  a. | kogemuste vahetamine seoses elektroonilise tehnoloogia ja teabe turvalisuse, kaitse, säilitamise ja konfidentsiaalsuse tagamise meetoditega ning sellise kogemuste rakendamine, |
| --- | --- | --- |

III.

Infotehnoloogia

a.

kogemuste vahetamine seoses elektroonilise tehnoloogia ja teabe turvalisuse, kaitse, säilitamise ja konfidentsiaalsuse tagamise meetoditega ning sellise kogemuste rakendamine,

| b. | kogemuste vahetamine seoses tarbijatele veebipõhiste andmebaaside loomisega, tuginedes kasutajasõbralikele veebisaitidele ja asjakohasele koolitusele, |
| --- | --- |

b.

kogemuste vahetamine seoses tarbijatele veebipõhiste andmebaaside loomisega, tuginedes kasutajasõbralikele veebisaitidele ja asjakohasele koolitusele,

| c. | Mongoolia riikliku statistikaameti IT-spetsialistide toetamine andmebaaside loomisel, |
| --- | --- |

c.

Mongoolia riikliku statistikaameti IT-spetsialistide toetamine andmebaaside loomisel,

| d. | koostöö seoses kasutajate kaasamisega nende harimisse seoses andmebaasidega. |
| --- | --- |

d.

koostöö seoses kasutajate kaasamisega nende harimisse seoses andmebaasidega.

Artikkel 52

Kodanikuühiskond

1.   Lepinguosalised tunnistavad organiseeritud kodanikuühiskonna ning eelkõige akadeemiliste ringkondade rolli ja võimalikku panust käesoleva lepingu kohasesse dialoogi ja koostööprotsessi ning lepivad kokku tulemusliku dialoogi pidamises organiseeritud kodanikuühiskonnaga ja selle tõhusas kaasamises.

2.   Vastavalt kummagi lepinguosalise õigus- ja haldusnormidele võib organiseeritud kodanikuühiskond:

| a) | osaleda demokraatlike põhimõtete kohaselt riikliku tasandi poliitika kujundamises; |
| --- | --- |

a)

osaleda demokraatlike põhimõtete kohaselt riikliku tasandi poliitika kujundamises;

| b) | saada teavet arengu- ja koostööstrateegiate ja valdkondliku poliitika kohta ning osaleda nendel teemadel korraldatavatel konsultatsioonidel, eriti kodanikuühiskonna endaga seotud valdkondades, tehes seda arenguprotsessi kõikidel etappidel; |
| --- | --- |

b)

saada teavet arengu- ja koostööstrateegiate ja valdkondliku poliitika kohta ning osaleda nendel teemadel korraldatavatel konsultatsioonidel, eriti kodanikuühiskonna endaga seotud valdkondades, tehes seda arenguprotsessi kõikidel etappidel;

| c) | saada rahalisi vahendeid, eeldusel et lepinguosalise sise-eeskirjad seda lubavad, ning toetust suutlikkuse suurendamiseks olulistes valdkondades; |
| --- | --- |

c)

saada rahalisi vahendeid, eeldusel et lepinguosalise sise-eeskirjad seda lubavad, ning toetust suutlikkuse suurendamiseks olulistes valdkondades;

| d) | osaleda koostööprogrammide rakendamisel endaga seotud valdkondades. |
| --- | --- |

d)

osaleda koostööprogrammide rakendamisel endaga seotud valdkondades.

Artikkel 53

Koostöö riigi- ja avaliku halduse kaasajastamisel

Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd avaliku halduse kaasajastamiseks. Kõnealuse valdkonna koostöös keskendutakse järgmisele:

| a) | korraldustõhususe parandamine; |
| --- | --- |

a)

korraldustõhususe parandamine;

| b) | teenuste osutamise vallas institutsioonide tulemuslikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

b)

teenuste osutamise vallas institutsioonide tulemuslikkuse suurendamine;

| c) | avalike ressursside haldamise läbipaistvuse ja aruandekohustuse tagamine; |
| --- | --- |

c)

avalike ressursside haldamise läbipaistvuse ja aruandekohustuse tagamine;

| d) | õigusliku ja institutsioonilise raamistiku parandamine; |
| --- | --- |

d)

õigusliku ja institutsioonilise raamistiku parandamine;

| e) | poliitika kavandamise ja rakendamise võimekuse suurendamine (avalike teenuste osutamine, eelarve koostamine ja täitmine, võitlus korruptsiooniga); |
| --- | --- |

e)

poliitika kavandamise ja rakendamise võimekuse suurendamine (avalike teenuste osutamine, eelarve koostamine ja täitmine, võitlus korruptsiooniga);

| f) | kohtusüsteemi tugevdamine; |
| --- | --- |

f)

kohtusüsteemi tugevdamine;

| g) | turvasüsteemi reformimine. |
| --- | --- |

g)

turvasüsteemi reformimine.

Artikkel 54

Koostöö katastroofiohu juhtimise valdkonnas

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et suurendavad koostööd katastroofiohu juhtimise valdkonnas, pidevalt välja töötades ja rakendades meetmeid ohu vähendamiseks kogukondadele ning loodusõnnetuste tagajärgedega toimetulekuks kõikidel ühiskonnatasanditel. Tähelepanu tuleks pöörata ennetusmeetmetele ja proaktiivsele tegutsemisele, et vähendada loodusõnnetuste ohtu ja haavatavust nende suhtes.

2.   Kõnealuses valdkonnas keskendutakse koostöös järgmistele teemadele:

| a) | katastroofiohu vähendamine või ennetamine ja maandamine; |
| --- | --- |

a)

katastroofiohu vähendamine või ennetamine ja maandamine;

| b) | teadmiste juhtimine, innovatsioon, teadusuuringud ja haridus, et luua turvalisuse ja vastupidavuse kultuur kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

b)

teadmiste juhtimine, innovatsioon, teadusuuringud ja haridus, et luua turvalisuse ja vastupidavuse kultuur kõikidel tasanditel;

| c) | valmisolek katastroofideks; |
| --- | --- |

c)

valmisolek katastroofideks;

| d) | poliitika, institutsioonilise suutlikkuse ja konsensuse loomine katastroofide juhtimiseks; |
| --- | --- |

d)

poliitika, institutsioonilise suutlikkuse ja konsensuse loomine katastroofide juhtimiseks;

| e) | reageerimine katastroofidele; |
| --- | --- |

e)

reageerimine katastroofidele;

| f) | katastroofiohu hindamine ja seire. |
| --- | --- |

f)

katastroofiohu hindamine ja seire.

VII JAOTIS

KOOSTÖÖVAHENDID

Artikkel 55

Koostöö ja finantshuvide kaitsmise vahendid

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et eraldavad käesoleva lepinguga seatud koostööeesmärkide täitmiseks vajalikud vahendid, sealhulgas rahalised vahendid, sellises ulatuses, kui nende kummagi vahendid ja eeskirjad seda võimaldavad.

2.   Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad vastastikuse tehnilise ja haldusabi arendamist ja rakendamist, et kaitsta tõhusalt oma finantshuve arenguabi ja muu rahastatud koostöötegevuse valdkonnas. Lepinguosalised vastavad kiiresti vastastikuse haldusabi taotlustele, mille esitavad ükskõik millise lepinguosalise kohtu- ja/või uurimisasutused, et tõhustada võitlust pettuse ja eeskirjade eiramisega.

3.   Lepinguosalised kutsuvad Euroopa Investeerimispanka üles jätkama oma tegevust Mongoolias kooskõlas oma menetluste ja rahastamiskriteeriumidega.

4.   Lepinguosalised annavad finantsabi kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega ja teevad koostööd Euroopa Liidu ja Mongoolia finantshuvide kaitsmisel. Lepinguosalised võtavad tõhusaid meetmeid, et ennetada pettusi, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ning võidelda nende vastu, andes muu hulgas vastastikust haldus- ja õigusabi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades. Kõikides lepinguosaliste vahel sõlmitavates täiendavates kokkulepetes või rahastamisvahendites nähakse ette konkreetsed finantskoostöö tingimused, mis hõlmavad kohapealset kontrolli, inspekteerimist, kontrolle ja pettustevastaseid meetmeid, sealhulgas kontrolle, mida teostab Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF).

VIII JAOTIS

INSTITUTSIOONILINE RAAMISTIK

Artikkel 56

Ühiskomitee

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et moodustavad käesoleva lepingu alusel ühiskomitee, mis koosneb mõlema lepinguosalise asjakohase kõrge taseme esindajatest, kelle ülesanne on järgmine:

| a) | tagada käesoleva lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine; |
| --- | --- |

a)

tagada käesoleva lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine;

| b) | määrata kindlaks prioriteedid käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks prioriteedid käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks;

| c) | esitada soovitusi käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

c)

esitada soovitusi käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks.

2.   Ühiskomiteel ning artikli 28 alusel asutatud allkomiteel on käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks õigus langetada otsuseid käesolevas lepingus ettenähtud juhtudel. Otsused langetatakse lepinguosaliste kokkuleppe alusel pärast seda, kui kõik lepinguosalised on oma asjakohase seisukoha kindlaksmääramiseks viinud lõpule vastavad sisemenetlused. Otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad ning lepinguosalised võtavad nende rakendamiseks vajalikke meetmeid.

3.   Ühiskomitee koguneb tavaliselt kord aastas vaheldumisi Ulaanbaataris ja Brüsselis vastastikuse kokkuleppe alusel kindlaksmääratud kuupäeval. Lepinguosaliste kokkuleppel võidakse kokku kutsuda ka ühiskomitee erakorralisi koosolekuid. Ühiskomitee eesistujaks on lepinguosalised vaheldumisi. Ühiskomitee kohtumiste päevakord määratakse kindlaks lepinguosaliste kokkuleppega.

4.   Ühiskomitee võib moodustada eritöörühmad, et abistada ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel. Töörühmad annavad igal ühiskomitee koosolekul oma tegevusest põhjalikult aru.

5.   Lepinguosalised lepivad kokku, et ühiskomitee ülesanne on ka tagada lepinguosaliste vahel teatud valdkondades sõlmitud või sõlmitavate lepingute või protokollide nõuetekohane toimimine.

6.   Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

IX JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 57

Arendusklausel

1.   Lepinguosalised võivad vastastikusel nõusolekul käesoleva lepingu kohaldamisala laiendada, et suurendada koostööd, täiendades lepingut sealhulgas konkreetset valdkonda või tegevust käsitlevate lepingute või protokollidega.

2.   Käesoleva lepingu rakendamiseks võivad mõlemad lepinguosalised esitada soovitusi koostöö laiendamise kohta, võttes arvesse lepingu kohaldamisel saadud kogemusi.

Artikkel 58

Muud lepingud

Ilma et see piiraks Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu asjaomaste sätete kohaldamist, ei mõjuta käesolev leping ega selle alusel võetavad meetmed mingil moel liikmesriikide volitusi teha Mongooliaga kahepoolset koostööd või sõlmida vajaduse korral Mongooliaga uusi partnerlus- ja koostöölepinguid.

Käesolev leping ei mõjuta lepinguosaliste poolt kolmandate isikute suhtes võetud kohustuste kohaldamist või täitmist.

Artikkel 59

Kohustuste täitmine

1.   Lepinguosalised võivad teatada ühiskomiteele mis tahes kõrvalekaldumisest käesoleva lepingu kohaldamisel või tõlgendamisel.

2.   Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva lepingu kohast kohustust, võib ta võtta asjakohased meetmed.

3.   Enne meetmete võtmist, välja arvatud eriti pakiliste juhtude korral, esitab ta ühiskomiteele kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus.

4.   Selliste meetmete valimisel tuleb eelistada neid, mis segavad käeoleva lepingu toimimist kõige vähem. Meetmetest teatatakse viivitamata teisele lepinguosalisele ja teise lepinguosalise taotluse korral arutatakse neid meetmeid ühiskomitees.

5.   Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu nõuetekohase tõlgendamise ja kohaldamise seisukohalt tähendab lõikes 3 kasutatud mõiste „eriti pakilised juhud“ juhtumeid, kui üks lepinguosaline rikub oluliselt lepingut. Lepingu oluliseks rikkumiseks peetakse:

| i) | lepingust lahtiütlemist, mis ei ole rahvusvahelise õiguse üldnormide kohaselt lubatud, või |
| --- | --- |

i)

lepingust lahtiütlemist, mis ei ole rahvusvahelise õiguse üldnormide kohaselt lubatud, või

| ii) | artikli 1 lõikes 1 ja artiklis 3 sätestatud lepingu oluliste osade rikkumist. |
| --- | --- |

ii)

artikli 1 lõikes 1 ja artiklis 3 sätestatud lepingu oluliste osade rikkumist.

Artikkel 60

Vahendid

Et hõlbustada käesoleva lepingu raames tehtavat koostööd, lepivad lepinguosalised kokku, et annavad kooskõlas mõlema lepinguosalise sisemiste õigus- ja haldusnormidega koostööd elluviivate ametnike ja ekspertide käsutusse nende ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid.

Artikkel 61

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumil, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, vastavalt kõnealustes lepingutes sätestatud tingimustele ning teiselt poolt Mongoolia territooriumil.

Artikkel 62

Lepinguosaliste määratlus

Käesolevas lepingus tähistab mõiste „lepinguosalised“ ühelt poolt liitu või selle liikmesriike või liitu ja selle liikmesriike vastavalt nende volitustele ning teiselt poolt Mongooliat.

Artikkel 63

Jõustumine ja kehtivusaeg

1.   Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil viimane lepinguosaline on teatanud lepingu jõustumiseks vajalike juriidiliste menetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolev leping kehtib viis aastat. Lepingut pikendatakse automaatselt ühe aasta kaupa, välja arvatud juhul kui üks lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist kuus kuud enne aasta lõppu kirjalikult oma kavatsusest käesolevat lepingut mitte pikendada.

3.   Kõik käesoleva lepingu muudatused tehakse lepinguosaliste kokkuleppel. Kõik muudatused jõustuvad alles pärast seda, kui viimane lepinguosaline on teavitanud teist lepinguosalist kõikide vajalike formaalsuste täitmisest.

4.   Kui üks lepinguosaline võtab tooraine ekspordi suhtes kasutusele rangema kauplemiskorra, näiteks kehtestab uued keelud, piirangud, kohustused või tasud, mis ei vasta GATT 1994 artiklite VIII, XI, XX või XXI asjakohaste sätete tingimustele, need ei ole lubatud vastavalt WTO erandile või nendes ei ole kokku lepitud ühiskomitees või artikli 56 kohases kaubanduse ja investeerimise allkomitees ning mis ei kehti käesoleva lepingu parafeerimise kuupäeval, võib teine lepinguosaline võtta asjakohaseid meetmeid kooskõlas artikli 59 lõigetega 3 ja 4.

5.   Ükskõik kumb lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, esitades teisele lepinguosalisele selle kohta kirjaliku teate. Lõpetamine jõustub kuus kuud pärast seda, kui teine lepinguosaline on teate kätte saanud.

Artikkel 64

Teated

Artikli 63 kohased teated esitatakse vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile ja Mongoolia välisministeeriumile.

Artikkel 65

Autentne tekst

Käesolev leping on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari ning mongoli keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Улан Батор на тридесети април две хиляди и тринадесета година.

Hecho en Ulán Bator, el treinta de abril de dos mil trece.

V Ulánbátaru dne třicátého dubna dva tisíce třináct.

Udfærdiget i Ulaanbaatar den tredivte april to tusind og tretten

Geschehen zu Ulan-Bator am dreißigsten April zweitausenddreizehn.

Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta aprillikuu kolmekümnendal päeval Ulaanbaataris.

Έγινε στο Ουλάν Μπατόρ, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες δεκατρία.

Done at Ulaanbaatar on the thirtieth day of April in the year two thousand and thirteen.

Fait à Oulan-Bator, le trente avril deux mille treize.

Fatto a Ulan-Bator, addì trenta aprile duemilatredici.

Ulanbatorā, divi tūkstoši trīspadsmitā gada trīsdesmitajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai tryliktų metų balandžio trisdešimtą dieną Ulan Batore.

Kelt Ulánbátorban, a kétezer-tizenharmadik év április havának harmincadik napján.

Magħmul f'Ulaanbaatar, fit-tletin jum ta’ April tas-sena elfejn u tlettax.

Gedaan te Ulaanbaatar, de dertigste april tweeduizend vier dertien.

Sporządzono w Ułan Bator dnia trzydziestego kwietnia roku dwa tysiące trzynastego.

Feito em Ulaanbaatar, em trinta de abril de dois mil e treze.

Întocmit la Ulan Bator la treizeci aprilie două mii treisprezece.

V Ulanbátare tridsiateho apríla dvetisíctrinásť.

V Ulaanbaatarju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč trinajst.

Tehty Ulaanbaatarissa kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakolmetoista.

Som skedde i Ulaanbaatar den trettionde april tjugohundratretton.

Энэхүү хэлэлцээрийг Улаанбаатар хотноо 2013 оны 4 дүгээр сарын 30-ны өдөр үйлдэв.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image 1

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Image 2

Za Českou republiku

Image 3

For Kongeriget Danmark

Image 4

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image 5

Eesti Vabariigi nimel

Image 6

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image 7

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image 8

Por el Reino de España

Image 9

Pour la République française

Image 10

Per la Repubblica italiana

Image 11

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image 12

Latvijas Republikas vārdā –

Image 13

Lietuvos Respublikos vardu

Image 14

Pour la Grand-Duché de Luxembourg

Image 15

A Magyar Köztársaság részéről

Image 16

Għal Malta

Image 17

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image 18

Für die Republik Österreich

Image 19

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image 20

Pela República Portuguesa

Image 21

Pentru România

Image 22

Za Republiko Slovenijo

Image 23

Za Slovenskú republiku

Image 24

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image 25

För Konungariket Sverige

Image 26

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image 27

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 28

Монгол Улсын Засгийн газрыг төлөөлж

Image 29

---

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/36

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/2271,

30. november 2017,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2016/949 (2) allkirjastati ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll 31. oktoobril 2016, eeldusel et see hiljem sõlmitakse. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2016/949 (2) allkirjastati ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll 31. oktoobril 2016, eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

| (2) | Protokoll tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Protokoll tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll kiidetakse liidu ja selle liikmesriikide nimel heaks.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu ja selle liikmesriikide nimel protokolli artikli 4 lõikes 1 sätestatud teate (3).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 30. november 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

K. SIMSON

---

(1)  
  16. mai 2017. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 6. juuni 2016. aasta otsus (EL) 2016/949 ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelisele partnerluse ja koostöö raamlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise kohta (ELT L 159, 16.6.2016, lk 1).

2

(3)  Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

3

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/37

---

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelisele partnerluse ja koostöö raamlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud

PROTOKOLL

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

HORVAATIA VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid“, ning

EUROOPA LIIT,

ühelt poolt ning

MONGOOLIA VALITSUS, edaspidi „Mongoolia“,

teiselt poolt,

käesolevas protokollis ühiselt edaspidi „protokolliosalised“,

VÕTTES ARVESSE Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013,

ARVESTADES, et ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vaheline partnerluse ja koostöö raamleping (edaspidi „leping“) kirjutati alla 30. aprillil 2013 Ulaanbaataris,

ARVESTADES, et leping Horvaatia Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga, edaspidi „ühinemisleping“, kirjutati alla 9. detsembril 2011 Brüsselis,

ARVESTADES, et vastavalt ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia Vabariigi lepinguga ühinemine kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Horvaatia Vabariik ühineb ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelise partnerluse ja koostöö raamlepinguga, mis kirjutati alla 30. aprillil 2013 Ulaanbaataris, ning võtab vastu lepingu teksti ja võtab kõnealust teksti arvesse sarnaselt teiste Euroopa Liidu liikmesriikidega.

Artikkel 2

Mõistliku aja jooksul pärast käesoleva protokolli parafeerimist edastab Euroopa Liit oma liikmesriikidele ja Mongooliale lepingu horvaadikeelse teksti. Lepingu horvaadikeelne tekst on autentne samadel tingimustel kui lepingu bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelsed tekstid, eeldusel et käesolev protokoll jõustub.

Artikkel 3

Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 4

1.   Euroopa Liit, Euroopa Liidu Nõukogu liikmesriikide nimel ja Mongoolia kiidavad käesoleva protokolli heaks oma menetluste kohaselt. Protokolliosalised teavitavad üksteist selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

2.   Käesolev protokoll jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval, kuid mitte enne lepingu jõustumist.

Artikkel 5

Käesolev protokoll koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja mongoli keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Съставено в Брюксел на тридесет и първи октомври през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el treinta y uno de octubre de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne třicátého prvního října dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den enogtredivte oktober to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am einunddreißigsten Oktober zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta oktoobrikuu kolmekümne esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα μία Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the thirty-first day of October in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le trente-et-un octobre deux mille seize.

Sastavljeno u Bruxellesu trideset prvog listopada godine dvije tisuće šesnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì trentuno ottobre duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada trīsdesmit pirmajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų spalio trisdešimt pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év október havának harmincegyedik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-wieħed u tletin jum ta’ Ottubru fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, eenendertig oktober tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego pierwszego października roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em trinta e um de outubro de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la treizeci și unu octombrie două mii șaisprezece.

V Bruseli tridsiateho prvého októbra dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne enaintridesetega oktobra leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenäensimmäisenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den trettioförsta oktober år tjugohundrasexton.

Хоёр мянга арван зургаан оны аравдугаар сарын гучин нэгний өдөр Брюссель хотноо үйлдэв.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Гишүүн улсыг тѳлѳѳлж

Image 30

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Европын Холбоог тѳлѳѳлж

Image 31

За Монголия

Por Mongolia

Za Mongolsko

For Mongoliet

Für die Mongolei

Mongoolia nimel

Για τη Μογγολία

For Mongolia

Pour la Mongolie

Za Mongoliju

Per la Mongolia

Mongolijas vārdā –

Mongolijos vardu

Mongólia Részéről

Għall-Mongolja

Voor Mongolië

W imieniu Mongolii

Pela Mongólia

Pentru Mongolia

Za Mongolsko

Za Mongolijo

Mongolian Puolesta

För Mongoliet

Монгол Улсыг тѳлѳѳлж

Image 32

---

MÄÄRUSED

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/40

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2272,

8. detsember 2017,

millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus („Kabanosy staropolskie“ (GTT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artiklit 26 ja artikli 52 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 26 esitas Poola nimetuse „Kabanosy staropolskie“ registreerimiseks garanteeritud traditsiooniliste toodete registris, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 22. „Kabanosy staropolskie“ on pikad, peened, kuivad vorstipulgad. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 26 esitas Poola nimetuse „Kabanosy staropolskie“ registreerimiseks garanteeritud traditsiooniliste toodete registris, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 22. „Kabanosy staropolskie“ on pikad, peened, kuivad vorstipulgad.

| (2) | Nimetus „Kabanosy“ oli eelnevalt registreeritud (2) nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (3) artikli 13 lõike 1 kohaselt garanteeritud traditsioonilise tootena ilma nimetuse reserveerimiseta. |
| --- | --- |

(2)

Nimetus „Kabanosy“ oli eelnevalt registreeritud (2) nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (3) artikli 13 lõike 1 kohaselt garanteeritud traditsioonilise tootena ilma nimetuse reserveerimiseta.

| (3) | Pärast määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 26 lõike 1 teises lõigus osutatud riikliku vastuväidete esitamise menetlust täiendati nimetust „Kabanosy“ määratlusega „staropolskie“. Kõnealune täiendav määratlus kirjeldab nimetuse traditsioonilist iseloomu ja eripära vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 26 lõike 1 kolmandale lõigule. |
| --- | --- |

(3)

Pärast määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 26 lõike 1 teises lõigus osutatud riikliku vastuväidete esitamise menetlust täiendati nimetust „Kabanosy“ määratlusega „staropolskie“. Kõnealune täiendav määratlus kirjeldab nimetuse traditsioonilist iseloomu ja eripära vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 26 lõike 1 kolmandale lõigule.

| (4) | Komisjon vaatas nimetuse „Kabanosy staropolskie“ registreerimise taotluse läbi ja seejärel avaldati see Euroopa Liidu Teatajas (4). |
| --- | --- |

(4)

Komisjon vaatas nimetuse „Kabanosy staropolskie“ registreerimise taotluse läbi ja seejärel avaldati see Euroopa Liidu Teatajas (4).

| (5) | Komisjon sai 26. augustil 2016 põhjendatud vastuväite. 9. septembril 2016 edastas komisjon vastuväite. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai 26. augustil 2016 põhjendatud vastuväite. 9. septembril 2016 edastas komisjon vastuväite.

| (6) | Rumeenia väitis, et nimetuse „Kabanosy staropolskie“ registreerimine seaks ohtu osaliselt homonüümse nimetuse „Cabanos“ olemasolu. Tegemist on Rumeenia vastega nimetusele „Kabanosy“. „Cabanos“ tähendab Rumeenia lihatooteid, millel on väga sarnased toorained ja tootmistehnoloogia nagu tootel „Kabanosy staropolskie“, mille Poola esitas garanteeritud traditsioonilise tootena (GTT) registreerimiseks. |
| --- | --- |

(6)

Rumeenia väitis, et nimetuse „Kabanosy staropolskie“ registreerimine seaks ohtu osaliselt homonüümse nimetuse „Cabanos“ olemasolu. Tegemist on Rumeenia vastega nimetusele „Kabanosy“. „Cabanos“ tähendab Rumeenia lihatooteid, millel on väga sarnased toorained ja tootmistehnoloogia nagu tootel „Kabanosy staropolskie“, mille Poola esitas garanteeritud traditsioonilise tootena (GTT) registreerimiseks.

| (7) | Komisjon tunnistas vastuväite vastuvõetavaks ja kutsus 7. novembri 2016. aasta kirjas Poolat ja Rumeeniat võtma kolme kuu jooksul osa asjakohastest konsultatsioonidest, et jõuda omavahel kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon tunnistas vastuväite vastuvõetavaks ja kutsus 7. novembri 2016. aasta kirjas Poolat ja Rumeeniat võtma kolme kuu jooksul osa asjakohastest konsultatsioonidest, et jõuda omavahel kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele.

| (8) | Asjaomased riigid jõudsid omavahel kokkuleppele. Poola teatas 2. veebruari 2017. aasta kirjas komisjonile kokkuleppe tulemused. |
| --- | --- |

(8)

Asjaomased riigid jõudsid omavahel kokkuleppele. Poola teatas 2. veebruari 2017. aasta kirjas komisjonile kokkuleppe tulemused.

| (9) | Poola ja Rumeenia leppisid kokku, et kaitse peaks hõlmama üksnes nimetust „Kabanosy staropolskie“ tervikuna. Selline kaitse ei peaks seega iseenesest takistama määratluse „Kabanosy“ ega ka selle vaste, nt „Cabanos“, kasutamist. |
| --- | --- |

(9)

Poola ja Rumeenia leppisid kokku, et kaitse peaks hõlmama üksnes nimetust „Kabanosy staropolskie“ tervikuna. Selline kaitse ei peaks seega iseenesest takistama määratluse „Kabanosy“ ega ka selle vaste, nt „Cabanos“, kasutamist.

| (10) | Komisjon märgib, et kokkuleppes tunnistatakse nimetuse „Kabanosy staropolskie“ registreerimist GTTna ja selle eesmärk on tagada seotud õiguste mõistlik kasutamine. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon märgib, et kokkuleppes tunnistatakse nimetuse „Kabanosy staropolskie“ registreerimist GTTna ja selle eesmärk on tagada seotud õiguste mõistlik kasutamine.

| (11) | Nimetus „Kabanosy staropolskie“ tuleks seega kanda garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse, |
| --- | --- |

(11)

Nimetus „Kabanosy staropolskie“ tuleks seega kanda garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Kabanosy staropolskie“ (GTT) on registreeritud.

Garanteeritud traditsioonilise toote „Kabanosy“ tootespetsifikaati käsitatakse garanteeritud traditsioonilise toote „Kabanosy staropolskie“ spetsifikaadina vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 19 koos nimetuse reserveerimisega.

„Kabanosy staropolskie“ (GTT) määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (5) XI lisas esitatud klassi 1.2 „Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Nimetus „Kabanosy staropolskie“ (GTT) on tervikuna kaitstud. Määratlust „Kabanosy“ ning selle keelelisi versioone ja tõlkevasteid võib jätkuvalt kasutada kogu Euroopa Liidus, tingimusel et liidu õiguskorra alusel kohaldatavad põhimõtted ja eeskirjad on täidetud.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1044/2011, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registris nimetus [„Kabanosy“ (GTE)] (ELT L 275, 20.10.2011, lk 16).

2

(3)  Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (ELT L 93, 31.3.2006, lk 1). Määrus on tunnistatud kehtetuks ja asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

3

(4)  
  ELT C 188, 27.5.2016, lk 6.

4

(5)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

5

---

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2273,

8. detsember 2017,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 (2) (muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 836/2014) (3) artikliga 42 on lubatud erandkorras kuni 31. detsembrini 2017 tuua teatavatel tingimustel mahepõllumajanduslikku kasvatusüksusesse kuni 18 nädala vanuseid mittemahepõllumajanduslikult kasvatatud ja munade tootmiseks mõeldud noorkanu, kui mahepõllumajanduslikult kasvatatud noorkanu ei ole saada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 (2) (muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 836/2014) (3) artikliga 42 on lubatud erandkorras kuni 31. detsembrini 2017 tuua teatavatel tingimustel mahepõllumajanduslikku kasvatusüksusesse kuni 18 nädala vanuseid mittemahepõllumajanduslikult kasvatatud ja munade tootmiseks mõeldud noorkanu, kui mahepõllumajanduslikult kasvatatud noorkanu ei ole saada.

| (2) | Mahepõllumajanduslikult kasvatatud ja munade tootmiseks mõeldud noorkanu ei ole liidu turul olnud saada piisava kvaliteediga või piisavas koguses, et täita munakanade kasvatajate vajadusi. Selleks et anda rohkem aega munade tootmiseks mõeldud noorkanade mahepõllumajandusliku tootmise arendamiseks, tuleks kuni 18 nädala vanuseid mittemahepõllumajanduslikult kasvatatud ja munade tootmiseks mõeldud noorkanade kasutamise erandlike tootmiseeskirjade kohaldamist pikendada kuni 31. detsembrini 2018. |
| --- | --- |

(2)

Mahepõllumajanduslikult kasvatatud ja munade tootmiseks mõeldud noorkanu ei ole liidu turul olnud saada piisava kvaliteediga või piisavas koguses, et täita munakanade kasvatajate vajadusi. Selleks et anda rohkem aega munade tootmiseks mõeldud noorkanade mahepõllumajandusliku tootmise arendamiseks, tuleks kuni 18 nädala vanuseid mittemahepõllumajanduslikult kasvatatud ja munade tootmiseks mõeldud noorkanade kasutamise erandlike tootmiseeskirjade kohaldamist pikendada kuni 31. detsembrini 2018.

| (3) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 (mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 836/2014) artikli 43 kohaselt on mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda maksimaalne lubatud osakaal 12-kuulisel ajavahemikul sigade ja kodulindude puhul 2015., 2016. ja 2017. kalendriaastal 5 %. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 889/2008 (mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 836/2014) artikli 43 kohaselt on mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda maksimaalne lubatud osakaal 12-kuulisel ajavahemikul sigade ja kodulindude puhul 2015., 2016. ja 2017. kalendriaastal 5 %.

| (4) | Mahepõllumajanduslikku proteiinsööta ei ole liidu turul olnud saada piisava kvaliteediga või piisavas koguses, et rahuldada mahepõllumajandusettevõtetes kasvatatud sigade ja kodulindude toitainevajadusi. Valgurikaste taimede mahepõllumajanduslik tootmine ei suuda ikka veel rahuldada nõudlust. Seepärast on asjakohane pikendada erandlikku võimalust kasutada piiratud koguses mittemahepõllumajanduslikku proteiinsööta kuni 31. detsembrini 2018. |
| --- | --- |

(4)

Mahepõllumajanduslikku proteiinsööta ei ole liidu turul olnud saada piisava kvaliteediga või piisavas koguses, et rahuldada mahepõllumajandusettevõtetes kasvatatud sigade ja kodulindude toitainevajadusi. Valgurikaste taimede mahepõllumajanduslik tootmine ei suuda ikka veel rahuldada nõudlust. Seepärast on asjakohane pikendada erandlikku võimalust kasutada piiratud koguses mittemahepõllumajanduslikku proteiinsööta kuni 31. detsembrini 2018.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 889/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 889/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 889/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 42 punktis b asendatakse kuupäev „31. detsembrini 2017“ kuupäevaga „31. detsembrini 2018“. |
| --- | --- |

1)

Artikli 42 punktis b asendatakse kuupäev „31. detsembrini 2017“ kuupäevaga „31. detsembrini 2018“.

| 2) | Artikli 43 teine lõik asendatakse järgmisega.
  „Mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda maksimaalne lubatud osakaal 12-kuulisel ajavahemikul kõnealuste liikide puhul on 2018. kalendriaastal 5 %.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 43 teine lõik asendatakse järgmisega.

„Mittemahepõllumajandusliku proteiinsööda maksimaalne lubatud osakaal 12-kuulisel ajavahemikul kõnealuste liikide puhul on 2018. kalendriaastal 5 %.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 31. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 836/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 230, 1.8.2014, lk 10).

3

---

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/44

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2274,

8. detsember 2017,

mis käsitleb Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaadi uue kasutusviisi lubamist kalade söödalisandina (loa hoidja Huvepharma EOOD)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaadi kasutamiseks kalade söödalisandina. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaadi kasutamiseks kalade söödalisandina. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaadi kasutamise lubamist kalade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaadi kasutamise lubamist kalade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“.

| (4) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 98/2012 (2) oli kõnealusele preparaadile antud kümneks aastaks luba kasutada seda broilerkanade, broilerkalkunite, munakanatibude, aretuskalkunite, munakanade, muud liiki nuumlindude ja munalindude, võõrutatud põrsaste, nuumsigade ja emiste söödalisandina. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 98/2012 (2) oli kõnealusele preparaadile antud kümneks aastaks luba kasutada seda broilerkanade, broilerkalkunite, munakanatibude, aretuskalkunite, munakanade, muud liiki nuumlindude ja munalindude, võõrutatud põrsaste, nuumsigade ja emiste söödalisandina.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 21. märtsi 2017. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealuse söödalisandi kasutamine võib anda häid tulemusi vikerforelli ja lõhe puhul ning et kõnealust järeldust võib laiendada kõikidele merikogerlastele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 21. märtsi 2017. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustel ei avalda Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kõnealuse söödalisandi kasutamine võib anda häid tulemusi vikerforelli ja lõhe puhul ning et kõnealust järeldust võib laiendada kõikidele merikogerlastele. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (6) | Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaadi hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaadi hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 7. veebruari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 98/2012, mis käsitleb luba Pichia pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) kasutamiseks broilerkanade, broilerkalkunite, munakanatibude, aretuskalkunite, munakanade, muud liiki nuumlindude ja munalindude, võõrutatud põrsaste, nuumsigade ja emiste söödalisandina (loa omanik Huvepharma AD) (ELT L 35, 8.2.2012, lk 6).

2

Pichia pastoris

(3)  
  EFSA Journal 2017;15(4):4763.

3

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsusühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta |
| Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained. |
| 4a16 | Huvepharma EOOD | 6-fütaas
  (EC 3.1.3.26) | Söödalisandi koostis


  Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaat minimaalse aktiivsusega: | 4 000 OTU (1)/g (tahkel kujul) |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsusühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta

Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained.

4a16

Huvepharma EOOD

6-fütaas

(EC 3.1.3.26)

Söödalisandi koostis

Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaasi (EC 3.1.3.26) preparaat minimaalse aktiivsusega:

4 000 OTU (1)/g (tahkel kujul)

| | 8 000 OTU/g (vedelal kujul) |
| --- | --- |

8 000 OTU/g (vedelal kujul)

Toimeaine kirjeldus

Komagataella pastoris'e (DSM 23036) abil saadud 6-fütaas (EC 3.1.3.26)

Analüüsimeetod
   (2)

6-fütaasi koguse määramiseks söödas:

kolorimeetriline meetod naatriumfütaadist ensüümi toimel eraldunud anorgaanilise fosfaadi sisalduse määramiseks.

Kalad

—

500 OTU

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Kasutamiseks söödas, mis sisaldab üle 0,23 % fütiiniga seotud fosforit. |
| --- | --- |

2.

Kasutamiseks söödas, mis sisaldab üle 0,23 % fütiiniga seotud fosforit.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel kaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit ja nahakaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel kaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit ja nahakaitsevahendeid.

29. detsember 2027

---

(1)  1 OTU on selline ensüümi kogus, mille toimel eraldub tsitraatpuhverlahuses, mille pH on 5,5 ja temperatuur 37 °C, ühe minuti jooksul 5,1 mM naatriumfütaadist 1 mikromool anorgaanilist fosfaati (mõõdetud sinise P-molübdaadi kompleksi lainepikkusel 820 nm).

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: http://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/47

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2275,

8. detsember 2017,

milles käsitletakse Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaadi uue kasutusviisi lubamist broilerite söödalisandina (loa hoidja Centro Sperimentale del Latte)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lubada Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaadi uut kasutusviisi. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lubada Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaadi uut kasutusviisi. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaadi lubamist broilerite söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaadi lubamist broilerite söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“.

| (4) | Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaati, mis kuulub kategooriasse „zootehnilised lisandid“, on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/38 (2) lubatud kümme aastat kasutada munakanade söödalisandina. |
| --- | --- |

(4)

Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaati, mis kuulub kategooriasse „zootehnilised lisandid“, on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/38 (2) lubatud kümme aastat kasutada munakanade söödalisandina.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 21. märtsi 2017. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti järeldas toiduohutusamet, et kolmest hinnatud uuringust vaid kahe puhul võib nimetatud söödalisand soodustada elusmassi juurdekasvu/lõppkaalu saavutamist. Kaks ülejäänud uuringut jäeti kõrvale lindude ebatavaliselt suure suremuse ja väikeste kasvunäitajate tõttu. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 21. märtsi 2017. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti järeldas toiduohutusamet, et kolmest hinnatud uuringust vaid kahe puhul võib nimetatud söödalisand soodustada elusmassi juurdekasvu/lõppkaalu saavutamist. Kaks ülejäänud uuringut jäeti kõrvale lindude ebatavaliselt suure suremuse ja väikeste kasvunäitajate tõttu. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (6) | Need tõendid tunnistati siiski elusmassi juurdekasvu zootehniliste näitajate paranemise piisavateks märkideks. Seepärast leiti, et esitatud andmed vastavad tingimustele, mida tuleb järgida söödalisandi tõhususe tõendamisel broilerite puhul. |
| --- | --- |

(6)

Need tõendid tunnistati siiski elusmassi juurdekasvu zootehniliste näitajate paranemise piisavateks märkideks. Seepärast leiti, et esitatud andmed vastavad tingimustele, mida tuleb järgida söödalisandi tõhususe tõendamisel broilerite puhul.

| (7) | Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(7)

Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“ ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/38, milles käsitletakse loa andmist Lactobacillus acidophilus CECT 4529 valmistise kasutamiseks munakanade söödalisandina ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1520/2007 (loa hoidja Centro Sperimentale del Latte) (ELT L 8, 14.1.2015, lk 4).

2

Lactobacillus acidophilus

(3)  
  EFSA Journal 2017; 15(4):4762.

3

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sisaldus CFUdes 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained. |
| 4b1715 | Centro Sperimentale del latte | Lactobacillus acidophilus (CECT 4529) | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaat, mis sisaldab vähemalt: 5 × 1010 CFU söödalisandi (tahkel kujul) grammi kohta.

  Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) elujõulised rakud.

  Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787).
  Tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE). | Broilerid | — | 1 × 109 | — | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Sisaldus CFUdes 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained.

4b1715

Centro Sperimentale del latte

Lactobacillus acidophilus (CECT 4529)

Söödalisandi koostis

Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) preparaat, mis sisaldab vähemalt: 5 × 1010 CFU söödalisandi (tahkel kujul) grammi kohta.

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus acidophilus'e (CECT 4529) elujõulised rakud.

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787).

Tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

Broilerid

—

1 × 109

—

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, milleks on naha- ja silmakaitsevahendid ning respiraator. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, milleks on naha- ja silmakaitsevahendid ning respiraator.

29.12.2027

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/50 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/50

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/2276,

8. detsember 2017,

milles käsitletakse Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) valmistise uue kasutusviisi lubamist emiste söödalisandina (loa hoidja Kemin Europa N.V.)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lubada Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) valmistise uut kasutusviisi. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lubada Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) valmistise uut kasutusviisi. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) preparaadi uue kasutusviisi lubamist emiste söödalisandina, soodustamaks põrsaste saamist, ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) preparaadi uue kasutusviisi lubamist emiste söödalisandina, soodustamaks põrsaste saamist, ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“.

| (4) | Söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ kuuluva Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) preparaadi kasutamine lubati kümneks aastaks broilerkanade söödalisandina komisjoni määrusega (EL) nr 107/2010, (2) munakanatibude, nuumpartide, vuttide, faasanite, nurmkanade, pärlkanade, tuvide, nuumhanede ja jaanalindude söödalisandina komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 885/2011, (3) võõrutatud põrsaste ja muude kui liiki Sus scrofa domesticus kuuluvate võõrutatud sigalaste söödalisandina komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 306/2013, (4) broilerkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 787/2013 (5) ning munakanade ja vähe levinud kodulinnuliikide munalindude söödalisandina komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1020 (6). |
| --- | --- |

(4)

Söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ kuuluva Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) preparaadi kasutamine lubati kümneks aastaks broilerkanade söödalisandina komisjoni määrusega (EL) nr 107/2010, (2) munakanatibude, nuumpartide, vuttide, faasanite, nurmkanade, pärlkanade, tuvide, nuumhanede ja jaanalindude söödalisandina komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 885/2011, (3) võõrutatud põrsaste ja muude kui liiki Sus scrofa domesticus kuuluvate võõrutatud sigalaste söödalisandina komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 306/2013, (4) broilerkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 787/2013 (5) ning munakanade ja vähe levinud kodulinnuliikide munalindude söödalisandina komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1020 (6).

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 16. mai 2017. aasta arvamuses (7) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) preparaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti järeldas ta, et kõnealuse söödalisandi kasutamine võib parandada põrsaste kasvu ajavahemikul sünnist kuni võõrutamiseni, kui lisada seda emiste söödale alates kolm nädalat enne poegimist kuni põrsaste võõrutamiseni. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 16. mai 2017. aasta arvamuses (7) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) preparaat kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Samuti järeldas ta, et kõnealuse söödalisandi kasutamine võib parandada põrsaste kasvu ajavahemikul sünnist kuni võõrutamiseni, kui lisada seda emiste söödale alates kolm nädalat enne poegimist kuni põrsaste võõrutamiseni. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (6) | Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) preparaadi hindamisel tõdeti, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) preparaadi hindamisel tõdeti, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 8. veebruari 2010. aasta määrus (EL) nr 107/2010, milles käsitletakse Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 lubamist broilerkanade söödalisandina (loa omanik Kemin Europa N.V.) (ELT L 36, 9.2.2010, lk 1).

2

Bacillus subtilis

(3)  Komisjoni 5. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 885/2011 Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) lubamise kohta munakanade, nuumpartide, vuttide, faasanite, nurmkanade, pärlkanade, tuvide, nuumhanede ja jaanalindude söödalisandina (loa omanik Kemin Europa N.V.) (ELT L 229, 6.9.2011, lk 3).

3

Bacillus subtilis

(4)  Komisjoni 2. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 306/2013 Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) valmistise lubamise kohta võõrutatud põrsaste ja muude kui liiki Sus scrofa domesticus kuuluvate võõrutatud sigalaste söödalisandina (loa hoidja Kemin Europa N.V.) (ELT L 91, 3.4.2013, lk 5).

4

Bacillus subtilis

Sus scrofa domesticus

(5)  Komisjoni 16. augusti 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 787/2013, milles käsitletakse loa andmist valmistise Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) kasutamiseks broilerkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina (loa omanik Kemin Europa N.V.) (ELT L 220, 17.8.2013, lk 15).

5

Bacillus subtilis

(6)  Komisjoni 29. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1020, milles käsitletakse loa andmist Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) valmistise kasutamiseks munakanade ja vähe levinud kodulinnuliikide munalindude söödalisandina (loa omaja Kemin Europa N.V.) (ELT L 163, 30.6.2015, lk 22).

6

Bacillus subtilis

(7)  
  EFSA Journal (2017); 17(5):4855.

7

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFUd / kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained. |
| 4b1823 | Kemin Europa N.V. | Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 | Söödalisandi koostis


  Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) preparaat, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta
  Tahkel kujul

  Toimeaine kirjeldus


  Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) elujõulised eosed

  Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine: eelkuumutusega töödeldud söödaproovide pindkülv trüptoon-soja-agarile.
  Tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE). | Emised | — | 1 × 108 | — | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

CFUd / kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained.

4b1823

Kemin Europa N.V.

Bacillus subtilis ATCC PTA-6737

Söödalisandi koostis

Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) preparaat, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta

Tahkel kujul

Toimeaine kirjeldus

Bacillus subtilis'e (ATCC PTA-6737) elujõulised eosed

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine: eelkuumutusega töödeldud söödaproovide pindkülv trüptoon-soja-agarile.

Tuvastamine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

Emised

—

1 × 108

—

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Kasutamiseks emiste puhul ajavahemikus algusega kolm nädalat enne poegimist kuni imetamisaja lõpuni. |
| --- | --- |

2.

Kasutamiseks emiste puhul ajavahemikus algusega kolm nädalat enne poegimist kuni imetamisaja lõpuni.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit.

29.12.2027

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

OTSUSED

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/53 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/53

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/2277,

8. detsember 2017,

milles sätestatakse, et Peruust pärit banaanide impordi suhtes kehtiva (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 19/2013 artikli 15 kohase) soodustollimaksu ajutine peatamine ei ole asjakohane

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrust (EL) nr 19/2013, millega rakendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia, Peruu ja Ecuadori vahelise kaubanduslepingu kahepoolne kaitseklausel ja banaane käsitlev stabiilsusmehhanism, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Banaane käsitlev stabiilsusmehhanism on kehtestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia, Peruu ja Ecuadori vahelise kaubanduslepinguga, mida kohaldatakse ajutiselt Peruu suhtes alates 1. märtsist 2013. |
| --- | --- |

(1)

Banaane käsitlev stabiilsusmehhanism on kehtestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia, Peruu ja Ecuadori vahelise kaubanduslepinguga, mida kohaldatakse ajutiselt Peruu suhtes alates 1. märtsist 2013.

| (2) | Määrusega (EL) nr 19/2013 rakendatava stabiilsusmehhanismi kohaselt võib komisjon pärast seda, kui ühest asjaomasest riigist imporditavate värskete banaanide (1. jaanuari 2012. aasta Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri rubriik 0803 00 19) kindlaksmääratud käivituskogus on ületatud, võtta määruse (EL) nr 19/2013 artikli 14 lõikes 4 sätestatud kiirmenetluse kohaselt vastu rakendusakti, millega ta võib asjaomasest riigist imporditavatele värsketele banaanidele kehtestatud soodustollimaksu ajutiselt peatada või otsustada, et selline peatamine ei ole asjakohane. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) nr 19/2013 rakendatava stabiilsusmehhanismi kohaselt võib komisjon pärast seda, kui ühest asjaomasest riigist imporditavate värskete banaanide (1. jaanuari 2012. aasta Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri rubriik 0803 00 19) kindlaksmääratud käivituskogus on ületatud, võtta määruse (EL) nr 19/2013 artikli 14 lõikes 4 sätestatud kiirmenetluse kohaselt vastu rakendusakti, millega ta võib asjaomasest riigist imporditavatele värsketele banaanidele kehtestatud soodustollimaksu ajutiselt peatada või otsustada, et selline peatamine ei ole asjakohane.

| (3) | 16. oktoobril 2017 ületas Peruust pärit värskete banaanide import Euroopa Liitu eespool nimetatud lepingus kindlaks määratud künnise 93 750 tonni. |
| --- | --- |

(3)

16. oktoobril 2017 ületas Peruust pärit värskete banaanide import Euroopa Liitu eespool nimetatud lepingus kindlaks määratud künnise 93 750 tonni.

| (4) | Sellega seoses vaatles komisjon vastavalt määruse (EL) nr 19/2013 artikli 15 lõikele 3 asjaomase impordi mõju Euroopa Liidu banaanituru olukorrale, et otsustada, kas soodustollimaks tuleks peatada või mitte. Komisjon uuris asjaomase impordi mõju liidu hinnatasemele ning teistest allikatest lähtuva impordi arengut ja liidu värskete banaanide turu üldist stabiilsust. |
| --- | --- |

(4)

Sellega seoses vaatles komisjon vastavalt määruse (EL) nr 19/2013 artikli 15 lõikele 3 asjaomase impordi mõju Euroopa Liidu banaanituru olukorrale, et otsustada, kas soodustollimaks tuleks peatada või mitte. Komisjon uuris asjaomase impordi mõju liidu hinnatasemele ning teistest allikatest lähtuva impordi arengut ja liidu värskete banaanide turu üldist stabiilsust.

| (5) | Banaane käsitleva stabiilsusmehhanismiga hõlmatud värskete banaanide import Peruust moodustas 2017. aasta künnise ületamisel vaid 2,7 % värskete banaanide koguimpordist liitu. Lisaks moodustab Peruust pärit import alla 2,25 % värskete banaanide koguimpordist liitu. |
| --- | --- |

(5)

Banaane käsitleva stabiilsusmehhanismiga hõlmatud värskete banaanide import Peruust moodustas 2017. aasta künnise ületamisel vaid 2,7 % värskete banaanide koguimpordist liitu. Lisaks moodustab Peruust pärit import alla 2,25 % värskete banaanide koguimpordist liitu.

| (6) | Import suurtest eksportivatest riikidest, kellega liit samuti on sõlminud vabakaubanduslepingu (täpsemalt Colombiast, Ecuadorist ja Costa Ricast), moodustas nende vastavatest künnistest 58,7 %, 61,4 % ja 60,4 %. Stabiilsusmehhanismi raames kasutamata kogused (ligikaudu 2,3 miljonit tonni) on märkimisväärselt suuremad kui Peruust pärit koguimpordi praegune maht (93,8 tuhat tonni). |
| --- | --- |

(6)

Import suurtest eksportivatest riikidest, kellega liit samuti on sõlminud vabakaubanduslepingu (täpsemalt Colombiast, Ecuadorist ja Costa Ricast), moodustas nende vastavatest künnistest 58,7 %, 61,4 % ja 60,4 %. Stabiilsusmehhanismi raames kasutamata kogused (ligikaudu 2,3 miljonit tonni) on märkimisväärselt suuremad kui Peruust pärit koguimpordi praegune maht (93,8 tuhat tonni).

| (7) | Peruust pärit banaanide impordihind ei avaldanud kõigi eri päritolu banaanide impordihinnale hindu alandavat survet. Peruust pärit banaanide impordihind oli 2017. aasta esimese kaheksa kuu jooksul keskmiselt 732 eurot/tonn, mis on kõrgem kui liitu imporditavate kõigi eri päritolu banaanide (kaalutud) keskmine hind (ligikaudu 720 eurot/tonn). Lisaks järgib viimati nimetatud hind iga-aastast suundumust ja on püsinud suhteliselt stabiilne. |
| --- | --- |

(7)

Peruust pärit banaanide impordihind ei avaldanud kõigi eri päritolu banaanide impordihinnale hindu alandavat survet. Peruust pärit banaanide impordihind oli 2017. aasta esimese kaheksa kuu jooksul keskmiselt 732 eurot/tonn, mis on kõrgem kui liitu imporditavate kõigi eri päritolu banaanide (kaalutud) keskmine hind (ligikaudu 720 eurot/tonn). Lisaks järgib viimati nimetatud hind iga-aastast suundumust ja on püsinud suhteliselt stabiilne.

| (8) | Vaadeldes seejärel eespool nimetatud impordi mõju hulgimüügihinnale hetkel, mil Peruu ületas lepingus kindlaks määratud künnise, on selge, et ehkki (kõigi eri päritolu) banaanide kaalutud keskmine hulgimüügihind 2017. aasta septembris (861 eurot/tonn) oli 9,5 % madalam kui 2016. aasta septembris (952 eurot/tonn), on ELis toodetud banaanide keskmine hulgimüügihind püsinud suhteliselt stabiilne: 2017. aasta septembris 910 eurot/tonn ja 2016. aasta septembris 915 eurot/tonn. |
| --- | --- |

(8)

Vaadeldes seejärel eespool nimetatud impordi mõju hulgimüügihinnale hetkel, mil Peruu ületas lepingus kindlaks määratud künnise, on selge, et ehkki (kõigi eri päritolu) banaanide kaalutud keskmine hulgimüügihind 2017. aasta septembris (861 eurot/tonn) oli 9,5 % madalam kui 2016. aasta septembris (952 eurot/tonn), on ELis toodetud banaanide keskmine hulgimüügihind püsinud suhteliselt stabiilne: 2017. aasta septembris 910 eurot/tonn ja 2016. aasta septembris 915 eurot/tonn.

| (9) | Seega ei ole praeguses etapis mingit alust arvata, et Peruust pärit värskete banaanide import, mis ületab kindlaksmääratud iga-aastast impordi käivituskogust, häiriks liidu turu stabiilsust või mõjutaks märkimisväärselt liidu tootjate olukorda. |
| --- | --- |

(9)

Seega ei ole praeguses etapis mingit alust arvata, et Peruust pärit värskete banaanide import, mis ületab kindlaksmääratud iga-aastast impordi käivituskogust, häiriks liidu turu stabiilsust või mõjutaks märkimisväärselt liidu tootjate olukorda.

| (10) | Liidu äärepoolseimate piirkondade majanduslik olukord ei ole 2017. aasta oktoobris märgatava halvenemise ohus ega märgatavalt halvenenud. |
| --- | --- |

(10)

Liidu äärepoolseimate piirkondade majanduslik olukord ei ole 2017. aasta oktoobris märgatava halvenemise ohus ega märgatavalt halvenenud.

| (11) | Seetõttu ei ole Peruust pärit banaanide impordi suhtes kehtiva soodustollimaksu peatamine praegu asjakohane, |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu ei ole Peruust pärit banaanide impordi suhtes kehtiva soodustollimaksu peatamine praegu asjakohane,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 0803 00 19 kuuluvate Peruust pärit värskete banaanide impordi suhtes kehtiva soodustollimaksu ajutine peatamine ei ole asjakohane.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 8. detsember 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 17, 19.1.2013, lk 1.

1

---

Parandused

| 9.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 326/55 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 326/55

---

Komisjoni 4. detsembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2228 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) III lisa) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 319, 5. detsember 2017
  )

Leheküljel 4 lisas tabeli veerus a „Viitenumber“

asendatakse

„X“

järgmisega:

„306“.

Leheküljel 5 lisas tabeli veerus a „Viitenumber“

asendatakse

„Y“

järgmisega:

„307“.

---