# Euroopan unionin L 13/2018

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 13 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 61. vuosikerta18. tammikuu 2018 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 13

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

61. vuosikerta18. tammikuu 2018

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2018/72, annettu 4 päivänä lokakuuta 2017, korttipohjaisista maksutapahtumista veloitettavista siirtohinnoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/751 täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla vaatimuksista, jotka maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden on täytettävä riippumattomuusvaatimusten noudattamisen varmistamiseksi kirjanpidon, organisaation ja päätöksentekomenettelyn osalta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) 2018/73, annettu 16 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II ja III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse elohopeayhdisteiden jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komission asetus (EU) 2018/74, annettu 17 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse fosforihapon – fosfaattien – di-, tri- ja polyfosfaattien (E 338–452) käytöstä pystyssä kypsennettävissä pakastetuissa lihavartaissa (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komission asetus (EU) 2018/75, annettu 17 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmien vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta mikrokiteisen selluloosan (E 460 (i)) eritelmien osalta (
  1
  ) | 24 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2018/72, annettu 4 päivänä lokakuuta 2017, korttipohjaisista maksutapahtumista veloitettavista siirtohinnoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/751 täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla vaatimuksista, jotka maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden on täytettävä riippumattomuusvaatimusten noudattamisen varmistamiseksi kirjanpidon, organisaation ja päätöksentekomenettelyn osalta (
  1
  )

1

1

*

Komission asetus (EU) 2018/73, annettu 16 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II ja III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse elohopeayhdisteiden jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla (
  1
  )

1

8

*

Komission asetus (EU) 2018/74, annettu 17 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse fosforihapon – fosfaattien – di-, tri- ja polyfosfaattien (E 338–452) käytöstä pystyssä kypsennettävissä pakastetuissa lihavartaissa (
  1
  )

1

21

*

Komission asetus (EU) 2018/75, annettu 17 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmien vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta mikrokiteisen selluloosan (E 460 (i)) eritelmien osalta (
  1
  )

1

24

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu Euroopan unionin lisätalousarvion nro 5 varainhoitovuodeksi 2017 lopulliseen hyväksymiseen (EU, Euratom) 2017/30 ( EUVL L 9, 12.1.2018 ) | 27 |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2017/1442, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta suuria polttolaitoksia varten ( EUVL L 212, 17.8.2017 ) | 28 |

Oikaisuja

*

Oikaisu Euroopan unionin lisätalousarvion nro 5 varainhoitovuodeksi 2017 lopulliseen hyväksymiseen (EU, Euratom) 2017/30 ( EUVL L 9, 12.1.2018 )

( EUVL L 9, 12.1.2018 )

27

*

Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2017/1442, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta suuria polttolaitoksia varten ( EUVL L 212, 17.8.2017 )

( EUVL L 212, 17.8.2017 )

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 18.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2018/72,

annettu 4 päivänä lokakuuta 2017,

korttipohjaisista maksutapahtumista veloitettavista siirtohinnoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/751 täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla vaatimuksista, jotka maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden on täytettävä riippumattomuusvaatimusten noudattamisen varmistamiseksi kirjanpidon, organisaation ja päätöksentekomenettelyn osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon korttipohjaisista maksutapahtumista veloitettavista siirtohinnoista 29 päivänä huhtikuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/751 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta voidaan täsmentää vaatimuksia, joilla varmistetaan maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden erottaminen toisistaan, on aiheellista määritellä tietyt käsitteet, jotka liittyvät maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden kirjanpitoon, organisaatioon ja päätöksentekomenettelyyn, riippumatta näiden yksiköiden vahvistamasta oikeudellisesta muodosta. |
| --- | --- |

(1)

Jotta voidaan täsmentää vaatimuksia, joilla varmistetaan maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden erottaminen toisistaan, on aiheellista määritellä tietyt käsitteet, jotka liittyvät maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden kirjanpitoon, organisaatioon ja päätöksentekomenettelyyn, riippumatta näiden yksiköiden vahvistamasta oikeudellisesta muodosta.

| (2) | Maksukorttijärjestelyillä ja käsittely-yksiköillä olisi oltava käytössään kirjanpitomenettelyt, joilla ne voivat tuottaa taloudellisia tietoja erillisistä tuloslaskelmista sekä näitä taloudellisia tietoja selventäviä liitetietoja. Näillä vaatimuksilla ei saisi korvata tai muuttaa laskentaperiaatteita eikä tilinpäätösstandardeja taikka vuositilinpäätöksiä koskevia vaatimuksia, joita sovelletaan jo maksukorttijärjestelyihin ja käsittely-yksiköihin. |
| --- | --- |

(2)

Maksukorttijärjestelyillä ja käsittely-yksiköillä olisi oltava käytössään kirjanpitomenettelyt, joilla ne voivat tuottaa taloudellisia tietoja erillisistä tuloslaskelmista sekä näitä taloudellisia tietoja selventäviä liitetietoja. Näillä vaatimuksilla ei saisi korvata tai muuttaa laskentaperiaatteita eikä tilinpäätösstandardeja taikka vuositilinpäätöksiä koskevia vaatimuksia, joita sovelletaan jo maksukorttijärjestelyihin ja käsittely-yksiköihin.

| (3) | Tätä varten on aiheellista täsmentää, miten tulot ja menot olisi kohdennettava kyseisten kirjanpitomenettelyjen mukaisesti. Kirjanpitomenettelyt olisi dokumentoitava asianmukaisesti erityisesti maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden välisten varainsiirtojen osalta. |
| --- | --- |

(3)

Tätä varten on aiheellista täsmentää, miten tulot ja menot olisi kohdennettava kyseisten kirjanpitomenettelyjen mukaisesti. Kirjanpitomenettelyt olisi dokumentoitava asianmukaisesti erityisesti maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden välisten varainsiirtojen osalta.

| (4) | Riippumattomuuden varmistamiseksi maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden olisi ainakin vuosittain tuotettava taloudellisia tietoja, jotka riippumattoman tilintarkastajan olisi tarkastettava. Nämä tiedot ja niitä koskevan tarkastuksen tulokset olisi annettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä niiden saataville, jotta ne voisivat varmistaa riippumattomuutta koskevien vaatimusten noudattamisen. |
| --- | --- |

(4)

Riippumattomuuden varmistamiseksi maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden olisi ainakin vuosittain tuotettava taloudellisia tietoja, jotka riippumattoman tilintarkastajan olisi tarkastettava. Nämä tiedot ja niitä koskevan tarkastuksen tulokset olisi annettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä niiden saataville, jotta ne voisivat varmistaa riippumattomuutta koskevien vaatimusten noudattamisen.

| (5) | Maksukorttijärjestelyt ja käsittely-yksiköt, jotka eivät ole erillisiä oikeushenkilöitä, olisi ainakin organisoitava erillisiksi sisäisiksi liiketoimintayksiköiksi. Maksukorttijärjestelyjen henkilöstön ja käsittely-yksiköiden henkilöstön, toimiva johto mukaan luettuna, olisi oltava riippumattomia, ja niillä olisi oltava toisistaan erilliset työtilat, joihin pääsyä rajoitetaan ja valvotaan. Toimivaan johtoon kuuluvilta johtajilta olisi riippumattomuuden parantamiseksi estettävä ns. pyöröovikäytäntö silloin, kun kaksi yksikköä kuuluu samaan konserniin, mikä tarkoittaa sitä, etteivät johtajat saisi vastaanottaa toiselta yksiköltä työtä vähintään yhden vuoden ajan siitä, kun he ovat jättäneet yksikön, jossa he ovat työskennelleet. |
| --- | --- |

(5)

Maksukorttijärjestelyt ja käsittely-yksiköt, jotka eivät ole erillisiä oikeushenkilöitä, olisi ainakin organisoitava erillisiksi sisäisiksi liiketoimintayksiköiksi. Maksukorttijärjestelyjen henkilöstön ja käsittely-yksiköiden henkilöstön, toimiva johto mukaan luettuna, olisi oltava riippumattomia, ja niillä olisi oltava toisistaan erilliset työtilat, joihin pääsyä rajoitetaan ja valvotaan. Toimivaan johtoon kuuluvilta johtajilta olisi riippumattomuuden parantamiseksi estettävä ns. pyöröovikäytäntö silloin, kun kaksi yksikköä kuuluu samaan konserniin, mikä tarkoittaa sitä, etteivät johtajat saisi vastaanottaa toiselta yksiköltä työtä vähintään yhden vuoden ajan siitä, kun he ovat jättäneet yksikön, jossa he ovat työskennelleet.

| (6) | Maksukorttijärjestelyjen henkilöstön olisi annettava suorittaa käsittelypalvelujen suunnitteluun, päivittämiseen tai täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä ainoastaan silloin, kun erityiset edellytykset, joilla varmistetaan riippumattomuutta koskevien vaatimusten noudattaminen, täyttyvät. |
| --- | --- |

(6)

Maksukorttijärjestelyjen henkilöstön olisi annettava suorittaa käsittelypalvelujen suunnitteluun, päivittämiseen tai täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä ainoastaan silloin, kun erityiset edellytykset, joilla varmistetaan riippumattomuutta koskevien vaatimusten noudattaminen, täyttyvät.

| (7) | Jotta maksukorttijärjestelyjä tai käsittely-yksiköitä ei kannustettaisi tarjoamaan toisilleen henkilöstönsä välityksellä suosituimmuuskohtelua tai sisäpiiritietoja, jotka eivät ole niiden kilpailijoiden saatavilla, maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden palkitsemiskehykset eivät saisi perustua suoraan tai välillisesti käsittely-yksiköiden tai maksukorttijärjestelyjen taloudelliseen tulokseen. Palkitsemisjärjestelmää koskevat tiedot olisi annettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä kokonaisuudessaan niiden saataville. |
| --- | --- |

(7)

Jotta maksukorttijärjestelyjä tai käsittely-yksiköitä ei kannustettaisi tarjoamaan toisilleen henkilöstönsä välityksellä suosituimmuuskohtelua tai sisäpiiritietoja, jotka eivät ole niiden kilpailijoiden saatavilla, maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden palkitsemiskehykset eivät saisi perustua suoraan tai välillisesti käsittely-yksiköiden tai maksukorttijärjestelyjen taloudelliseen tulokseen. Palkitsemisjärjestelmää koskevat tiedot olisi annettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä kokonaisuudessaan niiden saataville.

| (8) | Kun maksukorttijärjestely ja käsittely-yksikkö kuuluvat samaan oikeushenkilöön tai konserniin, on asianmukaista vahvistaa käytännesäännöt, joihin liittyy tehokkaita seuraamuksia ja täytäntöönpanomenettelyjä ja joilla varmistetaan, että henkilöstö noudattaa tätä asetusta, ja nämä säännöt olisi julkistettava |
| --- | --- |

(8)

Kun maksukorttijärjestely ja käsittely-yksikkö kuuluvat samaan oikeushenkilöön tai konserniin, on asianmukaista vahvistaa käytännesäännöt, joihin liittyy tehokkaita seuraamuksia ja täytäntöönpanomenettelyjä ja joilla varmistetaan, että henkilöstö noudattaa tätä asetusta, ja nämä säännöt olisi julkistettava

| (9) | Maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden olisi voitava käyttää yhteisiä palveluja edellyttäen, että tällainen käyttö ei johda arkaluonteisten tietojen vaihtamiseen niiden välillä ja että palvelujen jakamista koskevat ehdot, myös taloudelliset ehdot, joiden mukaisesti näitä palveluja tarjotaan, esitetään asianmukaisesti yhdessä ainoassa asiakirjassa. Asiakirja olisi annettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä niiden saataville, jotta ne voisivat varmistaa riippumattomuutta koskevien vaatimusten noudattamisen. Tiedonhallintajärjestelmän jakamista koskevat erityisehdot olisi otettava käyttöön. Sellaisten arkaluonteisten tietojen vaihtaminen maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden välillä, josta joko maksukorttijärjestely tai käsittely-yksikkö saisi kilpailullista etua, olisi kuitenkin kiellettävä. |
| --- | --- |

(9)

Maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden olisi voitava käyttää yhteisiä palveluja edellyttäen, että tällainen käyttö ei johda arkaluonteisten tietojen vaihtamiseen niiden välillä ja että palvelujen jakamista koskevat ehdot, myös taloudelliset ehdot, joiden mukaisesti näitä palveluja tarjotaan, esitetään asianmukaisesti yhdessä ainoassa asiakirjassa. Asiakirja olisi annettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä niiden saataville, jotta ne voisivat varmistaa riippumattomuutta koskevien vaatimusten noudattamisen. Tiedonhallintajärjestelmän jakamista koskevat erityisehdot olisi otettava käyttöön. Sellaisten arkaluonteisten tietojen vaihtaminen maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden välillä, josta joko maksukorttijärjestely tai käsittely-yksikkö saisi kilpailullista etua, olisi kuitenkin kiellettävä.

| (10) | On aiheellista vahvistaa maksukorttijärjestelyn ja käsittely-yksikön ylimpien hallintoelinten kokoonpanoa koskevat edellytykset riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja organisatorisista järjestelyistä sen varmistamiseksi, että maksukorttijärjestelyn ja käsittely-yksikön välisessä päätöksentekomenettelyssä mahdollisesti esiintyviä eturistiriitoja lievennetään asianmukaisesti. Edellytykset olisi julkistettava ja annettava toimivaltaisten viranomaisten arvioitaviksi. Lisäksi maksukorttijärjestelyillä ja käsittely-yksiköillä olisi oltava niiden ylimpien hallintoelinten hyväksymät erilliset vuotuiset toimintasuunnitelmat. Nämä toimintasuunnitelmat olisi annettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä kokonaisuudessaan niiden saataville, jotta ne voisivat varmistaa riippumattomuutta koskevien vaatimusten täytäntöönpanon. |
| --- | --- |

(10)

On aiheellista vahvistaa maksukorttijärjestelyn ja käsittely-yksikön ylimpien hallintoelinten kokoonpanoa koskevat edellytykset riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja organisatorisista järjestelyistä sen varmistamiseksi, että maksukorttijärjestelyn ja käsittely-yksikön välisessä päätöksentekomenettelyssä mahdollisesti esiintyviä eturistiriitoja lievennetään asianmukaisesti. Edellytykset olisi julkistettava ja annettava toimivaltaisten viranomaisten arvioitaviksi. Lisäksi maksukorttijärjestelyillä ja käsittely-yksiköillä olisi oltava niiden ylimpien hallintoelinten hyväksymät erilliset vuotuiset toimintasuunnitelmat. Nämä toimintasuunnitelmat olisi annettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä kokonaisuudessaan niiden saataville, jotta ne voisivat varmistaa riippumattomuutta koskevien vaatimusten täytäntöönpanon.

| (11) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan pankkiviranomainen, jäljempänä ’EPV’, on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(11)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan pankkiviranomainen, jäljempänä ’EPV’, on toimittanut komissiolle.

| (12) | EPV on järjestänyt avoimen julkisen kuulemisen niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (2) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä, |
| --- | --- |

(12)

EPV on järjestänyt avoimen julkisen kuulemisen niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (2) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖT

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan vaatimukset, joita maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden on noudatettava asetuksen (EU) 2015/751 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisen varmistamiseksi.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| (1) | ’ylimmällä hallintoelimellä’ sellaista maksukorttijärjestelyn tai käsittely-yksikön elintä, joka on nimetty kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja jolla on toimivalta vahvistaa yksikön strategia, tavoitteet ja yleinen johtaminen ja joka valvoo ja seuraa johdon päätöksentekoa ja johon kuuluu yksikön toimintaa tosiasiallisesti johtavia henkilöitä; |
| --- | --- |

(1)

’ylimmällä hallintoelimellä’ sellaista maksukorttijärjestelyn tai käsittely-yksikön elintä, joka on nimetty kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja jolla on toimivalta vahvistaa yksikön strategia, tavoitteet ja yleinen johtaminen ja joka valvoo ja seuraa johdon päätöksentekoa ja johon kuuluu yksikön toimintaa tosiasiallisesti johtavia henkilöitä;

| (2) | ’toimivalla johdolla’ niitä luonnollisia henkilöitä maksukorttijärjestelyssä tai käsittely-yksikössä, jotka vastaavat maksukorttijärjestelyn tai käsittely-yksikön päivittäisestä johtamisesta ja ovat siitä tili- ja vastuuvelvollisia ylimmälle hallintoelimelle; |
| --- | --- |

(2)

’toimivalla johdolla’ niitä luonnollisia henkilöitä maksukorttijärjestelyssä tai käsittely-yksikössä, jotka vastaavat maksukorttijärjestelyn tai käsittely-yksikön päivittäisestä johtamisesta ja ovat siitä tili- ja vastuuvelvollisia ylimmälle hallintoelimelle;

| (3) | ’palkitsemisella’ kaikenlaisia kiinteitä ja muuttuvia palkitsemisen muotoja, kuten maksuja taikka rahamääräisiä tai muita etuja, joita maksukorttijärjestely tai käsittely-yksikkö myöntää suoraan tai joita myönnetään sen puolesta työntekijöille; |
| --- | --- |

(3)

’palkitsemisella’ kaikenlaisia kiinteitä ja muuttuvia palkitsemisen muotoja, kuten maksuja taikka rahamääräisiä tai muita etuja, joita maksukorttijärjestely tai käsittely-yksikkö myöntää suoraan tai joita myönnetään sen puolesta työntekijöille;

| (4) | ’yhteisillä palveluilla’ kaikkia maksukorttijärjestelyyn tai käsittely-yksikköön kuuluvan sisäisen yksikön tai erillisen oikeushenkilön suorittamia toimintoja, tehtäviä tai palveluja, jotka toteutetaan sekä maksukorttijärjestelyn että käsittely-yksikön hyödyksi; |
| --- | --- |

(4)

’yhteisillä palveluilla’ kaikkia maksukorttijärjestelyyn tai käsittely-yksikköön kuuluvan sisäisen yksikön tai erillisen oikeushenkilön suorittamia toimintoja, tehtäviä tai palveluja, jotka toteutetaan sekä maksukorttijärjestelyn että käsittely-yksikön hyödyksi;

| (5) | ’konsernilla’ emoyritystä ja kaikkia sen tytäryrityksiä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (3) 2 artiklan 11 kohdassa esitetyn määritelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

’konsernilla’ emoyritystä ja kaikkia sen tytäryrityksiä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (3) 2 artiklan 11 kohdassa esitetyn määritelmän mukaisesti.

3

II LUKU

KIRJANPITO

3 artikla

Taloudelliset tiedot

1.   Maksukorttijärjestelyillä ja niihin osallistuvilla käsittely-yksiköillä on oltava käytössään kirjanpitomenettelyt, joilla ne voivat tuottaa taloudellisia tietoja erillisistä tuloslaskelmista sekä näitä taloudellisia tietoja selventäviä liitetietoja.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen taloudellisten tietojen on oltava maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden tilinpäätösten laadinnassa sovellettavan tilinpitosäännöstön mukaisia.

4 artikla

Tulojen ja menojen kohdentaminen

1.   Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen taloudellisten tietojen on perustuttava tulojen ja menojen kohdentamiseen maksukorttijärjestelyn ja käsittely-yksikön välillä seuraavien sääntöjen mukaisesti

| a) | tulot ja menot, jotka johtuvat suoraan käsittelypalvelujen tarjoamisesta, on kohdennettava käsittely-yksikölle; |
| --- | --- |

a)

tulot ja menot, jotka johtuvat suoraan käsittelypalvelujen tarjoamisesta, on kohdennettava käsittely-yksikölle;

| b) | tulot ja menot, jotka johtuvat suoraan maksukorttijärjestelystä, on kohdennettava maksukorttijärjestelylle; |
| --- | --- |

b)

tulot ja menot, jotka johtuvat suoraan maksukorttijärjestelystä, on kohdennettava maksukorttijärjestelylle;

| c) | tulot ja menot, jotka eivät johdu suoraan käsittelypalvelujen tarjoamisesta tai maksukorttijärjestelystä, on kohdennettava toimintoperusteista kustannuslaskentaa noudattaen, mikä tarkoittaa sitä, että välilliset tulot ja kustannukset kohdennetaan käsittelypalveluja tarjoavan yksikön ja maksukorttijärjestelyn todelliseen kulutuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

tulot ja menot, jotka eivät johdu suoraan käsittelypalvelujen tarjoamisesta tai maksukorttijärjestelystä, on kohdennettava toimintoperusteista kustannuslaskentaa noudattaen, mikä tarkoittaa sitä, että välilliset tulot ja kustannukset kohdennetaan käsittelypalveluja tarjoavan yksikön ja maksukorttijärjestelyn todelliseen kulutuksen mukaisesti;

| d) | tulot ja menot, jotka eivät johdu suoraan käsittelypalvelujen tarjoamisesta tai maksukorttijärjestelystä ja joita ei voida kohdentaa toimintoperusteista kustannuslaskentaa noudattaen, on kohdennettava lisäselvityksessä esitetyn kirjanpitomenetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

tulot ja menot, jotka eivät johdu suoraan käsittelypalvelujen tarjoamisesta tai maksukorttijärjestelystä ja joita ei voida kohdentaa toimintoperusteista kustannuslaskentaa noudattaen, on kohdennettava lisäselvityksessä esitetyn kirjanpitomenetelmän mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetussa lisäselvityksessä on ilmoitettava jokaisen kyseistä menetelmää noudattaen kohdennetun tulon ja kustannuksen osalta

| a) | kohdentamisen perusta; |
| --- | --- |

a)

kohdentamisen perusta;

| b) | perustelut tälle perustalle. |
| --- | --- |

b)

perustelut tälle perustalle.

5 artikla

Maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden välisten varainsiirtojen dokumentoiminen

1.   Maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden on tuotettava erityiset selventävät liitetiedot kaikista varainsiirroista, joita suoritetaan niiden välillä palvelujen tarjontaa tai 12 artiklassa tarkoitettua yhteisten palvelujen käyttöä varten. Selventävissä liitetiedoissa on ilmoitettava palvelujen hinnat ja maksut riippumatta perustana olevista velvoitteista tai organisatorisista järjestelyistä, joita saattaa olla maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden välillä. Selventävät liitetiedot on sisällytettävä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin taloudellisiin tietoihin.

2.   Jos maksukorttijärjestelyt ja käsittely-yksiköt kuuluvat samaan oikeushenkilöön tai konserniin, 1 kohdassa tarkoitetuissa erityisissä selventävissä liitetiedoissa on todennettava, etteivät niiden välisestä palvelujen tarjoamisesta tai yhteisten palvelujen käytöstä perittävät hinnat ja maksut poikkea niistä hinnoista ja maksuista, jotka veloitetaan samoista tai samojen palvelujen puuttuessa vertailukelpoisista palveluista sellaisten maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden välillä, jotka eivät kuulu samaan oikeushenkilöön tai konserniin.

6 artikla

Taloudellisten tietojen tarkastaminen ja toimittamistiheys

1.   Riippumattoman ja hyväksytyn tilintarkastajan on tarkastettava 3, 4 ja 5 artiklan mukaisesti tuotetut taloudelliset tiedot.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tarkastuksen tulokset on toimitettava kertomuksena, jossa

| a) | annetaan oikea ja riittävä kuva maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden tuottamista taloudellisista tiedoista; |
| --- | --- |

a)

annetaan oikea ja riittävä kuva maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden tuottamista taloudellisista tiedoista;

| b) | varmistetaan, että taloudelliset tiedot ovat yhdenmukaisia ja vertailukelpoisia maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden tilinpäätösten laadinnassa sovellettavan tilinpitosäännöstön kanssa; |
| --- | --- |

b)

varmistetaan, että taloudelliset tiedot ovat yhdenmukaisia ja vertailukelpoisia maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden tilinpäätösten laadinnassa sovellettavan tilinpitosäännöstön kanssa;

| c) | varmistetaan, että taloudelliset tiedot ovat yhdenmukaisia aikaisempina vuosina noudatettujen kohdentamisperiaatteiden kanssa tai, jolleivät ne sitä ole, selvitys siitä, miksi kohdentamisperiaatetta on muutettu, sekä aikaisempina vuosina esitettyjen lukujen oikaiseminen. |
| --- | --- |

c)

varmistetaan, että taloudelliset tiedot ovat yhdenmukaisia aikaisempina vuosina noudatettujen kohdentamisperiaatteiden kanssa tai, jolleivät ne sitä ole, selvitys siitä, miksi kohdentamisperiaatetta on muutettu, sekä aikaisempina vuosina esitettyjen lukujen oikaiseminen.

3.   Edellä 3, 4 ja 5 kohdassa tarkoitetut taloudelliset tiedot on toimitettava vuosittain 1 kohdassa tarkoitetulle tilintarkastajalle, ja kyseiset tiedot sekä riippumattoman tilintarkastajan tekemän tarkastuksen tulokset on annettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä kokonaisuudessaan niiden saataville.

III LUKU

ORGANISAATIO

7 artikla

Toiminnallinen erottaminen

Maksukorttijärjestelyt ja käsittely-yksiköt, joita ei ole perustettu kahdeksi erilliseksi oikeushenkilöksi, on organisoitava kahdeksi erilliseksi sisäiseksi liiketoimintayksiköksi.

8 artikla

Työtilojen erottaminen

Maksukorttijärjestelyille ja käsittely-yksiköille, jotka sijaitsevat samoissa tiloissa, on järjestettävä erilliset työtilat, joihin pääsyä rajoitetaan ja valvotaan.

9 artikla

Toimivan johdon riippumattomuus

Maksukorttijärjestelyn tai maksukorttijärjestelystä vastaavan liiketoimintayksikön toimivan johdon on oltava eri kuin käsittely-yksikön tai käsittely-yksiköstä vastaavan liiketoimintayksikön toimivan johdon, ja toimivan johdon on toimittava itsenäisesti. Maksukorttijärjestelyn tai maksukorttijärjestelystä vastaavan liiketoimintayksikön toimiva johto ei saa ottaa hoitaakseen käsittely-yksikön tai käsittely-yksiköstä vastaavan liiketoimintayksikön työtä eikä päinvastoin, ja tämä kielto on voimassa vähintään yhden vuoden ajan siitä, kun toimiva johto on jättänyt yksikön, jossa se on työskennellyt.

10 artikla

Henkilöstöjen riippumattomuus

1.   Maksukorttijärjestelyn henkilöstön on oltava eri kuin käsittely-yksikön henkilöstön.

2.   Maksukorttijärjestelyn henkilöstö ja käsittely-yksikön henkilöstö saavat suorittaa 12 artiklassa tarkoitettuihin yhteisiin palveluihin liittyviä tehtäviä.

3.   Käsittely-yksikön henkilöstö saa suorittaa tehtäviä, jotka liittyvät korttipohjaisten maksutapahtumien toteuttamista koskevista säännöistä, käytännöistä, standardeista ja täytäntöönpano-ohjeista koostuvan yhtenäisen kokonaisuuden suunnitteluun edellyttäen, että

| a) | muut käsittely-yksiköt pystyvät toteuttamaan sääntökokonaisuuden suunnitteluun liittyvät tehtävät syrjimättömästi; |
| --- | --- |

a)

muut käsittely-yksiköt pystyvät toteuttamaan sääntökokonaisuuden suunnitteluun liittyvät tehtävät syrjimättömästi;

| b) | kyseisten sääntöjen suunnittelussa on mukana edustava otos kaikista maksukorttijärjestelyyn osallistuvista käsittely-yksiköistä. |
| --- | --- |

b)

kyseisten sääntöjen suunnittelussa on mukana edustava otos kaikista maksukorttijärjestelyyn osallistuvista käsittely-yksiköistä.

11 artikla

Palkitseminen

1.   Käsittely-yksikön on otettava käyttöön palkitsemisjärjestelmä, jolla ei luoda sellaisia kannustimia, jotka saisivat henkilöstön tarjoamaan maksukorttijärjestelylle suosituimmuuskohtelua tai sisäpiiritietoa, joka ei ole muiden kilpailijoiden käytettävissä. Sen vuoksi käsittely-yksikön henkilöstön palkitsemisen on heijastettava käsittely-yksikön tulosta eikä se saa liittyä suoraan tai välillisesti sen maksukorttijärjestelyn tulokseen, jolle käsittely-yksikkö tarjoaa palveluja.

2.   Maksukorttijärjestelyn on otettava käyttöön palkitsemisjärjestelmä, jolla ei luoda sellaisia kannustimia, jotka saisivat henkilöstön tarjoamaan käsittely-yksikölle suosituimmuuskohtelua tai sisäpiiritietoa, joka ei ole muiden kilpailijoiden käytettävissä. Sen vuoksi maksukorttijärjestelyn henkilöstön palkitsemisen on heijastettava maksukorttijärjestelyn tulosta eikä se saa liittyä suoraan tai välillisesti käsittely-yksikön tulokseen.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua palkitsemisjärjestelmää koskevat tiedot olisi annettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä kokonaisuudessaan niiden saataville.

12 artikla

Yhteisten palvelujen käyttö

1.   Yhteisiä palveluja käyttävien maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden on esitettävä yhdessä ainoassa asiakirjassa luettelo yhteisistä palveluista sekä ehdot, joiden mukaisesti näitä palveluja tarjotaan, taloudelliset ehdot mukaan luettuina.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu asiakirja on annettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä niiden saataville.

13 artikla

Yhteisen tiedonhallintajärjestelmän käyttö

Maksukorttijärjestelyn ja käsittely-yksikön yhteisessä tiedonhallintajärjestelmässä on varmistettava, että

| a) | maksukorttijärjestelyn henkilöstö ja käsittely-yksikön henkilöstö tunnistetaan erikseen todentamismenettelyllä, jolla päästään tiedonhallintajärjestelmän; |
| --- | --- |

a)

maksukorttijärjestelyn henkilöstö ja käsittely-yksikön henkilöstö tunnistetaan erikseen todentamismenettelyllä, jolla päästään tiedonhallintajärjestelmän;

| b) | käyttäjillä on pääsy ainoastaan niihin tietoihin, joihin heillä on tämän asetuksen mukaisesti oikeus. Etenkään maksukorttijärjestelyn henkilöstöllä ei saa olla pääsyä 14 artiklassa tarkoitettuihin arkaluonteisiin tietoihin eikä käsittely-yksikön henkilöstöllä pääsyä maksukorttijärjestelyn arkaluonteisiin tietoihin. |
| --- | --- |

b)

käyttäjillä on pääsy ainoastaan niihin tietoihin, joihin heillä on tämän asetuksen mukaisesti oikeus. Etenkään maksukorttijärjestelyn henkilöstöllä ei saa olla pääsyä 14 artiklassa tarkoitettuihin arkaluonteisiin tietoihin eikä käsittely-yksikön henkilöstöllä pääsyä maksukorttijärjestelyn arkaluonteisiin tietoihin.

14 artikla

Arkaluonteiset tiedot

Maksukorttijärjestelyt ja käsittely-yksiköt eivät saa vaihtaa sellaisia arkaluonteisia tietoja, jotka tarjoavat kilpailuedun joko maksukorttijärjestelylle tai käsittely-yksikölle, jos tällaisia tietoja ei anneta muille kilpailijoille.

15 artikla

Käytännesäännöt

1.   Maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden, jotka kuuluvat samaan oikeushenkilöön tai konserniin, on määriteltävä ja julkistettava verkkosivustollaan käytännesäännöt, joissa vahvistetaan, miten niiden henkilöstöjen on toimittava tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi. Käytännesäännöissä on myös vahvistettava tehokkaat täytäntöönpanomenettelyt.

2.   Käytännesäännöissä on erityisesti määriteltävä säännöt, joilla estetään 14 artiklassa tarkoitettu arkaluonteisten tietojen vaihtaminen maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden välillä. Toimivaltaisten viranomaisten on tarkastettava nämä käytännesäännöt.

IV LUKU

PÄÄTÖKSENTEKOMENETTELY

16 artikla

Ylimpien hallintoelinten riippumattomuus

1.   Maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden on varmistettava, että niiden ylimpien hallintoelinten kokoonpanolla lievennetään maksukorttijärjestelyn ja käsittely-yksikön välisiä eturistiriitoja päätöksentekomenettelyssä, muun muassa asettamalla selkeät ja objektiiviset kriteerit sille, millä edellytyksillä sama henkilö voi toimia samanaikaisesti johtotehtävissä sekä maksukorttijärjestelyn että käsittely-yksikön ylimmissä hallintoelimissä. Nämä kriteerit on julkistettava ja annettava toimivaltaisten viranomaisten tarkastettaviksi.

2.   Samaan oikeushenkilöön tai konserniin kuuluvien maksukorttijärjestelyjen ja käsittely-yksiköiden ylimpien hallintoelinten on hyväksyttävä ja säännöllisesti arvioitava eturistiriitoja koskevia toimintaperiaatteitaan, joilla tämän asetuksen noudattamista hallinnoidaan ja seurataan.

3.   Jos sama henkilö voi toimia samanaikaisesti johtotehtävissä sekä maksukorttijärjestelyn että käsittely-yksikön ylimmissä hallintoelimissä, maksukorttijärjestelyn ja käsittely-yksikön on 2 kohdan soveltamiseksi perustettava

| a) | erillinen ylin hallintoelin, joka vastaa maksukorttijärjestelyn toimintoihin liittyvistä päätöksistä, lukuun ottamatta 12 artiklassa tarkoitettuja yhteisiä palveluja, ja joka koostuu ylimmän hallintoelimen sellaisista jäsenistä, jotka eivät toimi käsittelytoimintoihin liittyvissä liikkeenjohdollisissa tehtävissä. Näiden jäsenten on annettava ylimmälle hallintoelimelle maksukorttijärjestelyä koskevaan strategiaan liittyviä neuvoja tämän asetuksen noudattamiseksi sekä avustettava ylimpää hallintoelintä sen valvoessa, miten toimiva johto panee strategian täytäntöön; |
| --- | --- |

a)

erillinen ylin hallintoelin, joka vastaa maksukorttijärjestelyn toimintoihin liittyvistä päätöksistä, lukuun ottamatta 12 artiklassa tarkoitettuja yhteisiä palveluja, ja joka koostuu ylimmän hallintoelimen sellaisista jäsenistä, jotka eivät toimi käsittelytoimintoihin liittyvissä liikkeenjohdollisissa tehtävissä. Näiden jäsenten on annettava ylimmälle hallintoelimelle maksukorttijärjestelyä koskevaan strategiaan liittyviä neuvoja tämän asetuksen noudattamiseksi sekä avustettava ylimpää hallintoelintä sen valvoessa, miten toimiva johto panee strategian täytäntöön;

| b) | erillinen ylin hallintoelin, joka vastaa käsittely-toimintoihin liittyvistä päätöksistä, lukuun ottamatta 12 artiklassa tarkoitettuja yhteisiä palveluja, ja joka koostuu ylimmän hallintoelimen sellaisista jäsenistä, jotka eivät toimi maksukorttijärjestelyn toimintoihin liittyvissä liikkeenjohdollisissa tehtävissä. Näiden jäsenten on annettava ylimmälle hallintoelimelle käsittely-yksikköä koskevaan strategiaan liittyviä neuvoja tämän asetuksen noudattamiseksi sekä avustettava ylintä hallintoelintä sen valvoessa, miten toimiva johto panee strategian täytäntöön; |
| --- | --- |

b)

erillinen ylin hallintoelin, joka vastaa käsittely-toimintoihin liittyvistä päätöksistä, lukuun ottamatta 12 artiklassa tarkoitettuja yhteisiä palveluja, ja joka koostuu ylimmän hallintoelimen sellaisista jäsenistä, jotka eivät toimi maksukorttijärjestelyn toimintoihin liittyvissä liikkeenjohdollisissa tehtävissä. Näiden jäsenten on annettava ylimmälle hallintoelimelle käsittely-yksikköä koskevaan strategiaan liittyviä neuvoja tämän asetuksen noudattamiseksi sekä avustettava ylintä hallintoelintä sen valvoessa, miten toimiva johto panee strategian täytäntöön;

| c) | riippumattomat raportointisuhteet joko maksukorttijärjestelystä vastaavan liiketoimintayksikön tai käsittely-yksiköstä vastaavan liiketoimintayksikön toimivalta johdolta ylimmälle hallintoelimelle. |
| --- | --- |

c)

riippumattomat raportointisuhteet joko maksukorttijärjestelystä vastaavan liiketoimintayksikön tai käsittely-yksiköstä vastaavan liiketoimintayksikön toimivalta johdolta ylimmälle hallintoelimelle.

4.   Edellä olevan 3 kohdan mukaisesti perustetut organisatoriset järjestelyt on annettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä niiden saataville.

5.   Ylimmällä hallintoelimellä on kokonaisvastuu tämän asetuksen noudattamisen varmistamisesta.

17 artikla

Vuotuisten toimintasuunnitelmien riippumattomuus

1.   Maksukorttijärjestelyllä ja käsittely-yksiköllä on oltava erilliset vuotuiset toimintasuunnitelmat, joissa määritetään budjetti, mukaan luettuina pääoma- ja toimintamenot sekä mahdolliset toimivallan delegoinnit kyseisten menojen sitomiseksi, ja jotka on toimitettava niiden ylimmälle hallintoelimelle hyväksyttäviksi tai tarvittaessa 16 artiklassa tarkoitetulle hallintoelimelle.

2.   Erilliset vuotuiset toimintasuunnitelmat on annettava toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä kokonaisuudessaan niiden saataville.

V LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

18 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä lokakuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 123, 19.5.2015, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).

3

---

| 18.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/8

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2018/73,

annettu 16 päivänä tammikuuta 2018,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II ja III muuttamisesta siltä osin kuin on kyse elohopeayhdisteiden jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23 päivänä helmikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 16 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Elohopeayhdisteiden jäämien enimmäismäärät vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II sekä liitteessä III olevassa B osassa. |
| --- | --- |

(1)

Elohopeayhdisteiden jäämien enimmäismäärät vahvistettiin asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä II sekä liitteessä III olevassa B osassa.

| (2) | Neuvoston direktiivillä 79/117/ETY kiellettiin elohopeayhdisteitä sisältävien kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattaminen ja käyttö. Kaikki elohopeayhdisteitä sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat peruttiin ja tämän jälkeen kaikki jäämien enimmäismäärät asetettiin asianmukaisen määritysrajan tasolle. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston direktiivillä 79/117/ETY kiellettiin elohopeayhdisteitä sisältävien kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattaminen ja käyttö. Kaikki elohopeayhdisteitä sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat peruttiin ja tämän jälkeen kaikki jäämien enimmäismäärät asetettiin asianmukaisen määritysrajan tasolle.

| (3) | Komissio on saanut elintarvikealan toimijoilta ja jäsenvaltioilta tietoja, jotka osoittavat elohopeayhdisteitä esiintyvän useissa tuotteissa siten, että ne johtavat asetuksessa (EY) N:o 396/2005 vahvistetut määritysrajat ylittäviin jäämiin. |
| --- | --- |

(3)

Komissio on saanut elintarvikealan toimijoilta ja jäsenvaltioilta tietoja, jotka osoittavat elohopeayhdisteitä esiintyvän useissa tuotteissa siten, että ne johtavat asetuksessa (EY) N:o 396/2005 vahvistetut määritysrajat ylittäviin jäämiin.

| (4) | Äskettäiset seurantatiedot osoittavat, että elohopeayhdisteiden jäämiä esiintyy useissa tuotteissa määritysrajan ylittävillä tasoilla. Kun otetaan huomioon kaikkien näytteiden tulosten 95. persentiili, saadaan seuraavat esiintyvyydet: pähkinät 0,02 mg/kg; tuoreet yrtit 0,03 mg/kg; viljellyt sienet 0,05 mg/kg; luonnonvaraiset sienet 0,50 mg/kg, lukuun ottamatta herkkutatteja, joissa 0,90 mg/kg; öljysiemenet 0,02 mg/kg; teet, kahvipavut, yrttiteet ja kaakaopavut 0,02 mg/kg; mausteet 0,02 mg/kg, lukuun ottamatta inkivääriä, muskottipähkinää, muskottikukkaa ja kurkumaa, joissa 0,05 mg/kg; liha 0,01 mg/kg, lukuun ottamatta luonnonvaraisen riistan lihaa, jossa 0,015 mg/kg, ja ankan tai sorsan lihaa (kasvatetun ja luonnonvaraisen), jossa 0,04 mg/kg; eläinrasva 0,01 mg/kg; muut syötävät eläimen osat 0,02 mg/kg, lukuun ottamatta luonnonvaraisen riistan muita syötäviä osia, joissa 0,025 mg/kg, ja villisian muita syötäviä osia, joissa 0,10 mg/kg; maito 0,01 mg/kg; ja hunaja 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

(4)

Äskettäiset seurantatiedot osoittavat, että elohopeayhdisteiden jäämiä esiintyy useissa tuotteissa määritysrajan ylittävillä tasoilla. Kun otetaan huomioon kaikkien näytteiden tulosten 95. persentiili, saadaan seuraavat esiintyvyydet: pähkinät 0,02 mg/kg; tuoreet yrtit 0,03 mg/kg; viljellyt sienet 0,05 mg/kg; luonnonvaraiset sienet 0,50 mg/kg, lukuun ottamatta herkkutatteja, joissa 0,90 mg/kg; öljysiemenet 0,02 mg/kg; teet, kahvipavut, yrttiteet ja kaakaopavut 0,02 mg/kg; mausteet 0,02 mg/kg, lukuun ottamatta inkivääriä, muskottipähkinää, muskottikukkaa ja kurkumaa, joissa 0,05 mg/kg; liha 0,01 mg/kg, lukuun ottamatta luonnonvaraisen riistan lihaa, jossa 0,015 mg/kg, ja ankan tai sorsan lihaa (kasvatetun ja luonnonvaraisen), jossa 0,04 mg/kg; eläinrasva 0,01 mg/kg; muut syötävät eläimen osat 0,02 mg/kg, lukuun ottamatta luonnonvaraisen riistan muita syötäviä osia, joissa 0,025 mg/kg, ja villisian muita syötäviä osia, joissa 0,10 mg/kg; maito 0,01 mg/kg; ja hunaja 0,01 mg/kg.

| (5) | Koska elohopeaa sisältävät torjunta-aineet on unionissa poistettu asteittain käytöstä yli kolmekymmentä vuotta sitten, elohopean esiintymistä elintarvikkeissa voidaan pitää ympäristön epäpuhtautena. Näin ollen on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 396/2005 oletusarvot johdanto-osan 4 kappaleessa luetelluilla arvoilla, jotka kuvastavat elohopean taustapitoisuutta ympäristössä. Tämän ansiosta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat toteuttaa asianmukaisia täytäntöönpanotoimia realististen jäämien enimmäismäärien pohjalta. |
| --- | --- |

(5)

Koska elohopeaa sisältävät torjunta-aineet on unionissa poistettu asteittain käytöstä yli kolmekymmentä vuotta sitten, elohopean esiintymistä elintarvikkeissa voidaan pitää ympäristön epäpuhtautena. Näin ollen on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 396/2005 oletusarvot johdanto-osan 4 kappaleessa luetelluilla arvoilla, jotka kuvastavat elohopean taustapitoisuutta ympäristössä. Tämän ansiosta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat toteuttaa asianmukaisia täytäntöönpanotoimia realististen jäämien enimmäismäärien pohjalta.

| (6) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä lautakunta on antanut lausunnon elintarvikkeiden sisältämästä elohopeasta ja metyylielohopeasta (2). |
| --- | --- |

(6)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä lautakunta on antanut lausunnon elintarvikkeiden sisältämästä elohopeasta ja metyylielohopeasta (2).

| (7) | Koska elohopeayhdisteitä esiintyy vähäisinä määrinä johdanto-osan 4 kappaleessa luetelluissa tuotteissa ja kun otetaan huomioon unionissa saatavilla olevat kulutustiedot, kokonaisvaikutusta ravinnon kautta tapahtuvaan altistumiseen pidetään pienenä eikä kuluttajien terveys vaarannu. Mainittujen tuotteiden jäämien enimmäismäärät olisi vahvistettava väliaikaisiksi asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä III. Kyseisiä jäämien enimmäismääriä tarkastellaan uudelleen; tarkastelussa otetaan huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot. |
| --- | --- |

(7)

Koska elohopeayhdisteitä esiintyy vähäisinä määrinä johdanto-osan 4 kappaleessa luetelluissa tuotteissa ja kun otetaan huomioon unionissa saatavilla olevat kulutustiedot, kokonaisvaikutusta ravinnon kautta tapahtuvaan altistumiseen pidetään pienenä eikä kuluttajien terveys vaarannu. Mainittujen tuotteiden jäämien enimmäismäärät olisi vahvistettava väliaikaisiksi asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteessä III. Kyseisiä jäämien enimmäismääriä tarkastellaan uudelleen; tarkastelussa otetaan huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.

| (8) | Komissio on kuullut torjunta-ainejäämiä käsitteleviä Euroopan unionin vertailulaboratorioita tarpeesta mukauttaa määritysrajoja. Nämä laboratoriot totesivat, että nykyiset määritysrajat olisi säilytettävä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on kuullut torjunta-ainejäämiä käsitteleviä Euroopan unionin vertailulaboratorioita tarpeesta mukauttaa määritysrajoja. Nämä laboratoriot totesivat, että nykyiset määritysrajat olisi säilytettävä.

| (9) | Kun otetaan huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunto ja tarkasteltavana olevan asian kannalta merkitykselliset tekijät, asianmukaiset muutokset jäämien enimmäismääriin täyttävät asetuksen (EY) N:o 396/2005 14 artiklan 2 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunto ja tarkasteltavana olevan asian kannalta merkitykselliset tekijät, asianmukaiset muutokset jäämien enimmäismääriin täyttävät asetuksen (EY) N:o 396/2005 14 artiklan 2 kohdan vaatimukset.

| (10) | Unionin kauppakumppaneita on kuultu Maailman kauppajärjestön kautta uusista jäämien enimmäismääristä, ja niiden kannanotot on otettu huomioon. |
| --- | --- |

(10)

Unionin kauppakumppaneita on kuultu Maailman kauppajärjestön kautta uusista jäämien enimmäismääristä, ja niiden kannanotot on otettu huomioon.

| (11) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 396/2005 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(11)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 396/2005 olisi muutettava.

| (12) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteet II ja III tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä tammikuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  EFSAn alainen elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä tiedelautakunta (CONTAM); Scientific Opinion on the risk for public health related to the presence of mercury and methylmercury in food. EFSA Journal 2012;10(12):2985. [241 pp.].

2

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteet II ja III seuraavasti:

| 1) | Poistetaan liitteestä II elohopeayhdisteitä koskeva sarake. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan liitteestä II elohopeayhdisteitä koskeva sarake.

| 2) | Muutetaan liite III seuraavasti:






  a) | Lisätään A osaan elohopeayhdisteitä koskeva sarake.

  ”Torjunta-ainejäämät ja jäämien enimmäismäärät (mg/kg)








  Koodi | Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan (1) | Elohopeayhdisteet (elohopeayhdisteiden summana ilmaistuna) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | TUOREET TAI JÄÄDYTETYT HEDELMÄT; PÄHKINÄT | |
| 0110000 | Sitrushedelmät | 0,01 (*1) |
| 0110010 | Greipit | |
| 0110020 | Appelsiinit | |
| 0110030 | Sitruunat | |
| 0110040 | Limetit | |
| 0110050 | Mandariinit | |
| 0110990 | Muut | |
| 0120000 | Pähkinät | 0,02 (+) |
| 0120010 | Mantelit | |
| 0120020 | Parapähkinät | |
| 0120030 | Cashewpähkinät | |
| 0120040 | Kastanjat | |
| 0120050 | Kookospähkinät | |
| 0120060 | Hasselpähkinät | |
| 0120070 | Makadamiat | |
| 0120080 | Pekaanipähkinät | |
| 0120090 | Pinjansiemenet | |
| 0120100 | Pistaasipähkinät | |
| 0120110 | Jalopähkinät | |
| 0120990 | Muut | |
| 0130000 | Siemenhedelmät | 0,01 (*1) |
| 0130010 | Omenat | |
| 0130020 | Päärynät | |
| 0130030 | Kvittenit | |
| 0130040 | Mispelit | |
| 0130050 | Japaninmispelit/lokvatit/nisperot | |
| 0130990 | Muut | |
| 0140000 | Kivihedelmät | 0,01 (*1) |
| 0140010 | Aprikoosit | |
| 0140020 | Kirsikat | |
| 0140030 | Persikat | |
| 0140040 | Luumut | |
| 0140990 | Muut | |
| 0150000 | Marjat ja pienet hedelmät | 0,01 (*1) |
| 0151000 | a) | Viinirypäleet |

2)

Muutetaan liite III seuraavasti:

a)

Lisätään A osaan elohopeayhdisteitä koskeva sarake.

”Torjunta-ainejäämät ja jäämien enimmäismäärät (mg/kg)

Koodi

Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan (1)

Elohopeayhdisteet (elohopeayhdisteiden summana ilmaistuna)

(1)

(2)

(3)

0100000

TUOREET TAI JÄÄDYTETYT HEDELMÄT; PÄHKINÄT

0110000

Sitrushedelmät

0,01 (*1)

0110010

Greipit

0110020

Appelsiinit

0110030

Sitruunat

0110040

Limetit

0110050

Mandariinit

0110990

Muut

0120000

Pähkinät

0,02 (+)

0120010

Mantelit

0120020

Parapähkinät

0120030

Cashewpähkinät

0120040

Kastanjat

0120050

Kookospähkinät

0120060

Hasselpähkinät

0120070

Makadamiat

0120080

Pekaanipähkinät

0120090

Pinjansiemenet

0120100

Pistaasipähkinät

0120110

Jalopähkinät

0120990

Muut

0130000

Siemenhedelmät

0,01 (*1)

0130010

Omenat

0130020

Päärynät

0130030

Kvittenit

0130040

Mispelit

0130050

Japaninmispelit/lokvatit/nisperot

0130990

Muut

0140000

Kivihedelmät

0,01 (*1)

0140010

Aprikoosit

0140020

Kirsikat

0140030

Persikat

0140040

Luumut

0140990

Muut

0150000

Marjat ja pienet hedelmät

0,01 (*1)

0151000

a)

0151010

Viinirypäleet (syötäviksi tarkoitetut)

0151020

Viinirypäleet (viinin valmistukseen tarkoitetut)

0152000

| b) | Mansikat |
| --- | --- |

b)

0153000

| c) | Vadelmat ja vatukat |
| --- | --- |

c)

0153010

Karhunvatukat

0153020

Sinivatukat

0153030

Vadelmat (punaiset ja keltaiset)

0153990

Muut

0154000

| d) | Muut marjat ja pienet hedelmät |
| --- | --- |

d)

0154010

Pensasmustikat

0154020

Karpalot

0154030

Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

0154040

Karviaiset (vihreät, punaiset ja keltaiset)

0154050

Ruusunmarjat

0154060

Mulperinmarjat (valkoiset ja mustat)

0154070

Etelänorapihlajan hedelmät

0154080

Mustaseljan marjat

0154990

Muut

0160000

Sekalaiset hedelmät

0,01 (*1)

0161000

| a) | Syötäväkuoriset |
| --- | --- |

a)

0161010

Taatelit

0161020

Viikunat

0161030

Syötäviksi tarkoitetut oliivit

0161040

Kumkvatit

0161050

Karambolat

0161060

Kakit/persimonit/sharonit

0161070

Jambolaanit/jaavanluumut

0161990

Muut

0162000

| b) | Paksukuoriset, pienet |
| --- | --- |

b)

0162010

Kiivit (vihreät, punaiset, keltaiset)

0162020

Litsit

0162030

Passiot/maracujat

0162040

Kaktusviikunat

0162050

Tähtiomenat

0162060

Amerikanpersimonit

0162990

Muut

0163000

| c) | Paksukuoriset, suuret |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokadot

0163020

Banaanit

0163030

Mangot

0163040

Papaijat

0163050

Granaattiomenat

0163060

Suomuannoonat (kirimoijat)

0163070

Guavat

0163080

Ananakset

0163090

Leipäpuun hedelmät

0163100

Duriot

0163110

Oka-annoonat (guanabanat)

0163990

Muut

0200000

TUOREET TAI JÄÄDYTETYT VIHANNEKSET

0210000

Juurekset ja juurimukulat

0,01 (*1)

0211000

| a) | Perunat |
| --- | --- |

a)

0212000

| b) | Trooppiset juurekset ja juurimukulat |
| --- | --- |

b)

0212010

Kassavan/maniokin juuret

0212020

Bataatit

0212030

Jamssit

0212040

Nuolijuuret/arrowjuuret

0212990

Muut

0213000

| c) | Muut juurekset ja juurimukulat paitsi sokerijuurikkaat |
| --- | --- |

c)

0213010

Punajuuret

0213020

Porkkanat

0213030

Mukulasellerit/juurisellerit

0213040

Piparjuuret

0213050

Maa-artisokat

0213060

Palsternakat

0213070

Juuripersiljat

0213080

Retiisit ja retikat

0213090

Kaurajuuret

0213100

Lantut

0213110

Nauriit

0213990

Muut

0220000

Sipulikasvit

0,01 (*1)

0220010

Valkosipulit

0220020

Sipulit

0220030

Salottisipulit

0220040

Varhaissipulit/vihersipulit ja pillisipulit

0220990

Muut

0230000

Hedelmävihannekset

0,01 (*1)

0231000

| a) | Solanaceae-heimo |
| --- | --- |

a)

0231010

Tomaatit

0231020

Paprikat

0231030

Munakoisot

0231040

Okrat

0231990

Muut

0232000

| b) | Syötäväkuoriset, Cucurbitaceae-heimo |
| --- | --- |

b)

0232010

Kurkut

0232020

Coctailkurkut (cornichon)

0232030

Kesäkurpitsat

0232990

Muut

0233000

| c) | Paksukuoriset, Cucurbitaceae-heimo |
| --- | --- |

c)

0233010

Melonit

0233020

Kurpitsat

0233030

Vesimelonit

0233990

Muut

0234000

| d) | Sokerimaissit |
| --- | --- |

d)

0239000

| e) | Muut hedelmävihannekset |
| --- | --- |

e)

0240000

Kaalikasvit (lukuun ottamatta juuria ja versoja)

0,01 (*1)

0241000

| a) | Kukinnon muodostavat kaalit |
| --- | --- |

a)

0241010

Brokkoli/parsakaali

0241020

Kukkakaali

0241990

Muut

0242000

| b) | Kerivät kaalit |
| --- | --- |

b)

0242010

Ruusukaali/brysselinkaali

0242020

Keräkaalit eli kupukaalit

0242990

Muut

0243000

| c) | Lehtikaalit |
| --- | --- |

c)

0243010

Kiinankaali/salaattikiinankaali/pe-tsai

0243020

Lehtikaali

0243990

Muut

0244000

| d) | Kyssäkaalit |
| --- | --- |

d)

0250000

Lehtivihannekset, yrtit ja syötävät kukat

0251000

| a) | Salaatit ja salaattikasvit |
| --- | --- |

a)

0,01 (*1)

0251010

Vuonankaali

0251020

Lehtisalaatti

0251030

Leveälehtiset siloendiivit

0251040

Krassit, idut ja versot

0251050

Krassikanankaali

0251060

Sinappikaali/rucola

0251070

Lehtisinappi

0251080

Versot (myös kaalilajien)

0251990

Muut

0252000

| b) | Pinaatit ja vastaavanlaiset lehdet |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0252010

Pinaatti

0252020

Vihannesportulakka

0252030

Juurikas/ruotimangoldi

0252990

Muut

0253000

| c) | Viininlehdet ja vastaavat lajit |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

0254000

| d) | Vesikrassi |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0255000

| e) | Salaattisikuri |
| --- | --- |

e)

0,01 (*1)

0256000

| f) | Yrtit ja syötävät kukat |
| --- | --- |

f)

0,03 (+)

0256010

Kirveli

0256020

Ruohosipuli

0256030

Yrttiselleri

0256040

Persilja

0256050

Salvia

0256060

Rosmariini

0256070

Timjami

0256080

Basilika ja syötävät kukat

0256090

Laakerinlehti

0256100

Rakuuna

0256990

Muut

0260000

Palkovihannekset

0,01 (*1)

0260010

Tarhapavut (silpimättömät)

0260020

Tarhapavut (silvityt)

0260030

Herneet (silpimättömät)

0260040

Herneet (silvityt)

0260050

Linssit

0260990

Muut

0270000

Varsivihannekset

0,01 (*1)

0270010

Parsa

0270020

Kardoni eli ruotiartisokka

0270030

Varsiselleri/lehtiselleri

0270040

Salaattifenkoli

0270050

Latva-artisokka

0270060

Purjo

0270070

Raparperi

0270080

Bambunversot

0270090

Palmunsydämet

0270990

Muut

0280000

Sienet, sammalet ja jäkälät

0280010

Viljellyt sienet

0,05 (+)

0280020

Luonnonvaraiset sienet

0,5 (+)

0280990

Sammalet ja jäkälät

0,01 (*1)

0290000

Levät ja prokaryootit

0,01 (*1)

0300000

KUIVATUT PALKOKASVIT

0,01 (*1)

0300010

Tarhapavut

0300020

Linssit

0300030

Herneet

0300040

Lupiinit/lupiinin pavut

0300990

Muut

0400000

ÖLJYSIEMENET JA ÖLJYSIEMENKASVIT

0401000

Öljysiemenet

0,02 (+)

0401010

Pellavansiemenet

0401020

Maapähkinät

0401030

Unikonsiemenet

0401040

Seesaminsiemenet

0401050

Auringonkukansiemenet

0401060

Rapsinsiemenet

0401070

Soijapavut

0401080

Sinapinsiemenet

0401090

Puuvillansiemenet

0401100

Kurpitsansiemenet

0401110

Värisaflorinsiemenet

0401120

Kurkkuyrtinsiemenet

0401130

Ruistankionsiemenet

0401140

Hampunsiemenet

0401150

Risiininsiemenet

0401990

Muut

0402000

Öljysiemenkasvit

0402010

Öljyoliivit

0,01 (*1)

0402020

Öljypalmun siemenet

0,02 (*1)

0402030

Öljypalmun hedelmät

0,02 (*1)

0402040

Kapokki

0,02 (*1)

0402990

Muut

0,02 (*1)

0500000

VILJAT

0,01 (*1)

0500010

Ohra

0500020

Tattari ja muut valeviljat

0500030

Maissi

0500040

Viljahirssi

0500050

Kaura

0500060

Riisi

0500070

Ruis

0500080

Kirjodurra

0500090

Vehnä

0500990

Muut

0600000

TEET, KAHVI, YRTTIUUTEJUOMAT, KAAKAO JA JOHANNEKSENLEIPÄ

0610000

Teet

0,02 (+)

0620000

Kahvipavut

0,02 (+)

0630000

Yrttiteet

0,02 (+)

0631000

| a) | kukista |
| --- | --- |

a)

0631010

Kamomilla

0631020

Hibiskus

0631030

Ruusu

0631040

Jasmiini

0631050

Lehmus

0631990

Muut

0632000

| b) | lehdistä ja yrteistä |
| --- | --- |

b)

0632010

Mansikka

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Muut

0633000

| c) | juurista |
| --- | --- |

c)

0633010

Valeriaana/rohtovirmajuuri

0633020

Ginseng

0633990

Muut

0639000

| d) | muista kasvinosista |
| --- | --- |

d)

0640000

Kaakaopavut

0,02 (+)

0650000

Johanneksenleipä

0,02 (*1)

0700000

HUMALA

0,02 (*1)

0800000

MAUSTEET

(+)

0810000

Siemenet, mausteena käytetyt

0810010

Anis

0,02

0810020

Mustakumina

0,02

0810030

Selleri

0,02

0810040

Korianteri

0,02

0810050

Kumina

0,02

0810060

Tilli

0,02

0810070

Fenkoli

0,02

0810080

Sarviapila

0,02

0810090

Muskottipähkinä

0,05

0810990

Muut

0,02

0820000

Hedelmät, mausteena käytetyt

0,02

0820010

Maustepippuri

0820020

Limopuun marjat

0820030

Kumina

0820040

Kardemumma

0820050

Katajanmarja

0820060

Pippuri (musta-, viher- ja valkopippuri)

0820070

Vanilja

0820080

Tamarindi

0820990

Muut

0830000

Kuoret, mausteena käytetyt

0,02

0830010

Kaneli

0830990

Muut

0840000

Juuret ja juurakot, mausteena käytetyt

0840010

Lakritsi

0,02

0840020

Inkivääri

0,05

0840030

Kurkuma

0,05

0840040

Piparjuuri

0840990

Muut

0,02

0850000

Nuput/silmut, mausteena käytetyt

0,02

0850010

Mausteneilikka

0850020

Kapris

0850990

Muut

0860000

Luotit, mausteena käytetyt

0,02

0860010

Maustesahrami

0860990

Muut

0870000

Siemenvaipat, mausteena käytetyt

0870010

Muskotti

0,05

0870990

Muut

0,02

0900000

SOKERIKASVIT

0,01 (*1)

0900010

Sokerijuurikas

0900020

Sokeriruoko

0900030

Juurisikuri

0900990

Muut

1000000

MAAELÄINPERÄISET TUOTTEET

1010000

Kudokset

1011000

| a) | Siat |
| --- | --- |

a)

(+)

1011010

Lihas

0,01

1011020

Rasvakudos

0,01

1011030

Maksa

0,02

1011040

Munuaiset

0,02

1011050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,02

1011990

Muut

0,01
   (*1)

1012000

| b) | Naudat |
| --- | --- |

b)

(+)

1012010

Lihas

0,01

1012020

Rasvakudos

0,01

1012030

Maksa

0,02

1012040

Munuaiset

0,02

1012050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,02

1012990

Muut

0,01
   (*1)

1013000

| c) | Lampaat |
| --- | --- |

c)

(+)

1013010

Lihas

0,01

1013020

Rasvakudos

0,01

1013030

Maksa

0,02

1013040

Munuaiset

0,02

1013050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,02

1013990

Muut

0,01
   (*1)

1014000

| d) | Vuohet |
| --- | --- |

d)

(+)

1014010

Lihas

0,01

1014020

Rasvakudos

0,01

1014030

Maksa

0,02

1014040

Munuaiset

0,02

1014050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,02

1014990

Muut

0,01
   (*1)

1015000

| e) | Hevoseläimet |
| --- | --- |

e)

(+)

1015010

Lihas

0,01

1015020

Rasvakudos

0,01

1015030

Maksa

0,02

1015040

Munuaiset

0,02

1015050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,02

1015990

Muut

0,01
   (*1)

1016000

| f) | Siipikarja |
| --- | --- |

f)

1016010

Lihas

0,01 (+)

1016020

Rasvakudos

0,01 (+)

1016030

Maksa

0,02 (+)

1016040

Munuaiset

0,02 (+)

1016050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,02 (+)

1016990

Muut

0,01 (*1)

1017000

| g) | Muut tuotantoeläimet |
| --- | --- |

g)

(+)

1017010

Lihas

0,01

1017020

Rasvakudos

0,01

1017030

Maksa

0,02

1017040

Munuaiset

0,02

1017050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,02

1017990

Muut

0,01
   (*1)

1020000

Maito

0,01 (+)

1020010

Nautaeläimet

1020020

Lampaat

1020030

Vuohet

1020040

Hevoset

1020990

Muut

1030000

Linnunmunat

0,01 (*1)

1030010

Kanat

1030020

Ankat

1030030

Hanhet

1030040

Viiriäiset

1030990

Muut

1040000

Hunaja ja muut mehiläistuotteet

0,01 (+)

1050000

Sammakkoeläimet ja matelijat

0,01
   (*1)

1060000

Selkärangattomat maaeläimet

0,01
   (*1)

1070000

Luonnonvaraiset selkärankaiset maaeläimet

0,04 (+)

| (F) | = | Rasvaliukoinen |
| --- | --- | --- |

(F)

=

Rasvaliukoinen

Elohopeayhdisteet (elohopeayhdisteiden summana ilmaistuna)

| (+) | Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.







  0120000 | Pähkinät |
| --- | --- | --- |
| 0256000 | f) | Yrtit ja syötävät kukat |

(+)

Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.

0120000

Pähkinät

0256000

f)

0280010

Viljellyt sienet

| (+) | Herkkutatteihin sovelletaan seuraavaa jäämien enimmäismäärää: 0,9 mg/kg. Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.







  0280020 | Luonnonvaraiset sienet |
| --- | --- | --- |

(+)

Herkkutatteihin sovelletaan seuraavaa jäämien enimmäismäärää: 0,9 mg/kg. Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.

0280020

Luonnonvaraiset sienet

| (+) | Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.







  0401000 | Öljysiemenet |
| --- | --- | --- |
| 0610000 | Teet |
| 0620000 | Kahvipavut |
| 0630000 | Yrttiteet |
| 0640000 | Kaakaopavut |
| 0800000 | MAUSTEET |

(+)

Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.

0401000

Öljysiemenet

0610000

Teet

0620000

Kahvipavut

0630000

Yrttiteet

0640000

Kaakaopavut

0800000

MAUSTEET

| (+) | Piparjuureen (Armoracia rusticana) mausteiden ryhmässä sovellettava jäämien enimmäismäärä (koodi 0840040 ) on sama kuin vihannesten luokkaan kuuluvaan juuresten ja juurimukuloiden ryhmään sisältyvälle piparjuurelle (Armoracia rusticana) vahvistettu enimmäismäärä (koodi 0213040 ) ottaen asetuksen (EY) N:o 396/2005 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti huomioon jalostuksen (kuivaaminen) aiheuttamat muutokset jäämien määrissä.







  0840040 | Piparjuuri |
| --- | --- | --- |

(+)

Piparjuureen (Armoracia rusticana) mausteiden ryhmässä sovellettava jäämien enimmäismäärä (koodi 0840040 ) on sama kuin vihannesten luokkaan kuuluvaan juuresten ja juurimukuloiden ryhmään sisältyvälle piparjuurelle (Armoracia rusticana) vahvistettu enimmäismäärä (koodi 0213040 ) ottaen asetuksen (EY) N:o 396/2005 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti huomioon jalostuksen (kuivaaminen) aiheuttamat muutokset jäämien määrissä.

0840040

Piparjuuri

| (+) | Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.







  1011000 | a) | Siasta saatavat kudokset |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.

1011000

a)

1012000

| b) | Naudasta saatavat kudokset |
| --- | --- |

b)

1013000

| c) | Lampaasta saatavat kudokset |
| --- | --- |

c)

1014000

| d) | Vuohesta saatavat kudokset |
| --- | --- |

d)

1015000

| e) | Hevoselämistä saatavat kudokset |
| --- | --- |

e)

| (+) | Ankanlihaan sovelletaan seuraavaa jäämien enimmäismäärää: 0,04 mg/kg. Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.







  1016010 | Lihas (siipikarja) |
| --- | --- | --- |

(+)

Ankanlihaan sovelletaan seuraavaa jäämien enimmäismäärää: 0,04 mg/kg. Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.

1016010

Lihas (siipikarja)

| (+) | Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.







  1016020 | Rasvakudos (siipikarja) |
| --- | --- | --- |
| 1016030 | Maksa (siipikarja) |
| 1016040 | Munuaiset (siipikarja) |
| 1016050 | Muut syötävät osat (siipikarja) |
| 1017000 | g) | Muista tuotantoeläimistä saatavat kudokset |

(+)

Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.

1016020

Rasvakudos (siipikarja)

1016030

Maksa (siipikarja)

1016040

Munuaiset (siipikarja)

1016050

Muut syötävät osat (siipikarja)

1017000

g)

1020000

Maito

1040000

Hunaja ja muut mehiläistuotteet

| (+) | Villisian muihin syötäviin osiin sovelletaan seuraavaa jäämien enimmäismäärää: 0,1 mg/kg. Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.







  1070000 | Luonnonvaraiset selkärankaiset maaeläimet” |
| --- | --- | --- |

(+)

Villisian muihin syötäviin osiin sovelletaan seuraavaa jäämien enimmäismäärää: 0,1 mg/kg. Seurantatiedot osoittavat, että jäämiä esiintyy ympäristön saastumisen vuoksi. Tarkastellessaan uudelleen jäämien enimmäismääriä komissio ottaa huomioon 10 vuoden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta käytettävissä olevat tiedot.

1070000

Luonnonvaraiset selkärankaiset maaeläimet”

| b) | Poistetaan B osasta elohopeayhdisteitä koskeva sarake. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan B osasta elohopeayhdisteitä koskeva sarake.

---

(*1)  Analyysiherkkyyden raja.

(1)  Täydellinen luettelo kasvi- ja eläinperäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan, on liitteessä I.

---

| 18.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/21

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2018/74,

annettu 17 päivänä tammikuuta 2018,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse fosforihapon – fosfaattien – di-, tri- ja polyfosfaattien (E 338–452) käytöstä pystyssä kypsennettävissä pakastetuissa lihavartaissa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset.

| (2) | Kyseinen luettelo voidaan saattaa ajan tasalle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai hakemuksen johdosta. |
| --- | --- |

(2)

Kyseinen luettelo voidaan saattaa ajan tasalle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai hakemuksen johdosta.

| (3) | Elokuun 28 päivänä 2015 jätettiin hakemus fosforihapon, fosfaattien, difosfaattien, trifosfaattien ja polyfosfaattien, jäljempänä ’fosfaatit’, käytön sallimisesta stabilointiaineena ja kosteudensäilyttäjänä asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevassa E osassa olevaan ryhmään 08.2 ”Raakalihavalmisteet sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004” kuuluvissa pystyssä kypsennettävissä pakastetuissa lihavartaissa. Hakemus asetettiin myöhemmin jäsenvaltioiden saataville asetuksen (EY) N:o 1331/2008 4 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Elokuun 28 päivänä 2015 jätettiin hakemus fosforihapon, fosfaattien, difosfaattien, trifosfaattien ja polyfosfaattien, jäljempänä ’fosfaatit’, käytön sallimisesta stabilointiaineena ja kosteudensäilyttäjänä asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevassa E osassa olevaan ryhmään 08.2 ”Raakalihavalmisteet sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004” kuuluvissa pystyssä kypsennettävissä pakastetuissa lihavartaissa. Hakemus asetettiin myöhemmin jäsenvaltioiden saataville asetuksen (EY) N:o 1331/2008 4 artiklan mukaisesti.

| (4) | Fosfaattien käyttö on tarpeen lihavalkuaisen osittaiseksi uuttamiseksi ja hajottamiseksi, jotta se muodostaa valkuaiskalvon pystyssä kypsennettävien pakastettujen lihavartaiden pinnalle ja sitoo näin lihapalaset yhteen tasaisen jäätymisen ja paistamisen takaamiseksi. Lisäksi fosfaatit pitävät lihan mehukkaana sulamisen aikana ja pystyssä kypsennettävät lihavartaat vakaina. Tällainen tekninen tarve todettiin pyörivissä, pystyssä kypsennettävissä pakastetuissa lihavartaissa, jotka on tehty nestemäisillä mausteilla käsitellystä lampaan-, karitsan, vasikan- tai naudanlihasta tai nestemäisellä mausteella käsitellystä tai käsittelemättömästä siipikarjanlihasta, käytettyinä yksin tai yhdistettyinä sekä viipaloituina tai jauhettuina ja jotka on tarkoitettu elintarvikealan toimijan paistettavaksi. Loppukuluttaja syö kauttaaltaan paistetut lihasuikaleet. |
| --- | --- |

(4)

Fosfaattien käyttö on tarpeen lihavalkuaisen osittaiseksi uuttamiseksi ja hajottamiseksi, jotta se muodostaa valkuaiskalvon pystyssä kypsennettävien pakastettujen lihavartaiden pinnalle ja sitoo näin lihapalaset yhteen tasaisen jäätymisen ja paistamisen takaamiseksi. Lisäksi fosfaatit pitävät lihan mehukkaana sulamisen aikana ja pystyssä kypsennettävät lihavartaat vakaina. Tällainen tekninen tarve todettiin pyörivissä, pystyssä kypsennettävissä pakastetuissa lihavartaissa, jotka on tehty nestemäisillä mausteilla käsitellystä lampaan-, karitsan, vasikan- tai naudanlihasta tai nestemäisellä mausteella käsitellystä tai käsittelemättömästä siipikarjanlihasta, käytettyinä yksin tai yhdistettyinä sekä viipaloituina tai jauhettuina ja jotka on tarkoitettu elintarvikealan toimijan paistettavaksi. Loppukuluttaja syö kauttaaltaan paistetut lihasuikaleet.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 2 kohdan mukaan komissio pyytää Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, lausunnon asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II esitetyn unionissa hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelon saattamiseksi ajan tasalle, paitsi jos kyseisellä ajan tasalle saattamisella ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 2 kohdan mukaan komissio pyytää Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, lausunnon asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II esitetyn unionissa hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelon saattamiseksi ajan tasalle, paitsi jos kyseisellä ajan tasalle saattamisella ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen.

| (6) | Elintarvikealan tiedekomitea arvioi fosfaattien turvallisuutta ja vahvisti siedettävän päiväsaannin enimmäismääräksi 70 mg painokiloa kohti fosforina ilmaistuna (3). Fosfaattien käyttö elintarvikelisäaineina sallitaan monenlaisissa elintarvikkeissa, myös lihavalmisteissa ja tietyissä raakalihavalmisteissa. Siksi ei ole odotettavissa, että käytön laajentaminen pystyssä kypsennettäviin pakastettuihin lihavartaisiin vaikuttaisi merkittävästi kokonaisaltistumiseen fosfaateille. Jotta voidaan rajoittaa lisätyille fosfaateille altistumista, käytön laajentaminen olisi rajattava ainoastaan pystyssä kypsennettäviin pakastettuihin lihavartaisiin, joissa tekninen tarve todettiin. |
| --- | --- |

(6)

Elintarvikealan tiedekomitea arvioi fosfaattien turvallisuutta ja vahvisti siedettävän päiväsaannin enimmäismääräksi 70 mg painokiloa kohti fosforina ilmaistuna (3). Fosfaattien käyttö elintarvikelisäaineina sallitaan monenlaisissa elintarvikkeissa, myös lihavalmisteissa ja tietyissä raakalihavalmisteissa. Siksi ei ole odotettavissa, että käytön laajentaminen pystyssä kypsennettäviin pakastettuihin lihavartaisiin vaikuttaisi merkittävästi kokonaisaltistumiseen fosfaateille. Jotta voidaan rajoittaa lisätyille fosfaateille altistumista, käytön laajentaminen olisi rajattava ainoastaan pystyssä kypsennettäviin pakastettuihin lihavartaisiin, joissa tekninen tarve todettiin.

| (7) | Koska näiden lisäaineiden käytön laajentamisessa on kyse sellaisesta unionin luettelon ajan tasalle saattamisesta, jolla ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen, elintarviketurvallisuusviranomaiselta ei tarvitse pyytää lausuntoa. |
| --- | --- |

(7)

Koska näiden lisäaineiden käytön laajentamisessa on kyse sellaisesta unionin luettelon ajan tasalle saattamisesta, jolla ei todennäköisesti ole vaikutusta ihmisten terveyteen, elintarviketurvallisuusviranomaiselta ei tarvitse pyytää lausuntoa.

| (8) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitettä II olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitettä II olisi muutettava.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liite II tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä tammikuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1331/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  Elintarvikealan tiedekomitean raportit, 25. sarja, 1991, s. 13.

3

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II olevassa E osassa ryhmässä 08.2 ”Raakalihavalmisteet sellaisina kuin ne määritellään asetuksessa (EY) N:o 853/2004” fosforihappoa – fosfaatteja – di-, tri- ja polyfosfaatteja (E 338–452) koskeva kohta seuraavasti:

| | ”E 338–452 | Fosforihappo – fosfaatit – di-, tri- ja polyfosfaatit | 5 000 | (1) (4) | Ainoastaan breakfast sausages; tässä tuotteessa liha on jauhettu niin, että lihas ja rasvakudos ovat täysin hajonneet ja lihassäikeet yhdessä rasvan kanssa muodostavat emulsion, joka antaa tuotteelle sille tyypillisen ulkonäön; suomalainen harmaasuolattu joulukinkku, burger meat, joka sisältää kasviksia ja/tai viljaa vähintään 4 prosenttia lihaan sekoitettuna, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, Bílá klobása, Vinná klobása, Sváteční klobása ja Syrová klobása sekä pyörivät, pystyssä kypsennettävät pakastetut lihavartaat, jotka on tehty nestemäisillä mausteilla käsitellystä lampaan-, karitsan, vasikan- ja/tai naudanlihasta tai nestemäisellä mausteella käsitellystä tai käsittelemättömästä siipikarjanlihasta, käytettyinä yksin ja/tai yhdistettyinä sekä viipaloituina ja/tai jauhettuina ja jotka on tarkoitettu elintarvikealan toimijan paistettavaksi ja sitten loppukuluttajan syötäväksi” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

”E 338–452

Fosforihappo – fosfaatit – di-, tri- ja polyfosfaatit

5 000

(1) (4)

Ainoastaan breakfast sausages; tässä tuotteessa liha on jauhettu niin, että lihas ja rasvakudos ovat täysin hajonneet ja lihassäikeet yhdessä rasvan kanssa muodostavat emulsion, joka antaa tuotteelle sille tyypillisen ulkonäön; suomalainen harmaasuolattu joulukinkku, burger meat, joka sisältää kasviksia ja/tai viljaa vähintään 4 prosenttia lihaan sekoitettuna, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, Bílá klobása, Vinná klobása, Sváteční klobása ja Syrová klobása sekä pyörivät, pystyssä kypsennettävät pakastetut lihavartaat, jotka on tehty nestemäisillä mausteilla käsitellystä lampaan-, karitsan, vasikan- ja/tai naudanlihasta tai nestemäisellä mausteella käsitellystä tai käsittelemättömästä siipikarjanlihasta, käytettyinä yksin ja/tai yhdistettyinä sekä viipaloituina ja/tai jauhettuina ja jotka on tarkoitettu elintarvikealan toimijan paistettavaksi ja sitten loppukuluttajan syötäväksi”

---

| 18.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/24

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2018/75,

annettu 17 päivänä tammikuuta 2018,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmien vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta mikrokiteisen selluloosan (E 460 (i)) eritelmien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EU) N:o 231/2012 (3) vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmät. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EU) N:o 231/2012 (3) vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmät.

| (2) | Kyseiset eritelmät voidaan saattaa ajan tasalle asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai asiaa koskevan hakemuksen johdosta. |
| --- | --- |

(2)

Kyseiset eritelmät voidaan saattaa ajan tasalle asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai asiaa koskevan hakemuksen johdosta.

| (3) | Helmikuun 8 päivänä 2016 toimitettiin hakemus, joka koski elintarvikelisäaineen mikrokiteinen selluloosa (E 460 (i)) eritelmien muuttamista. Hakemus asetettiin jäsenvaltioiden saataville asetuksen (EY) N:o 1331/2008 4 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Helmikuun 8 päivänä 2016 toimitettiin hakemus, joka koski elintarvikelisäaineen mikrokiteinen selluloosa (E 460 (i)) eritelmien muuttamista. Hakemus asetettiin jäsenvaltioiden saataville asetuksen (EY) N:o 1331/2008 4 artiklan mukaisesti.

| (4) | Nykyisessä eritelmässä todetaan elintarvikelisäaineen mikrokiteinen selluloosa (E 460 (i)) liukoisuuden osalta, että se on ”Liukenematon veteen, etanoliin, eetteriin ja laimeisiin mineraalihappoihin. Liukenee niukasti natriumhydroksidiliuokseen”. |
| --- | --- |

(4)

Nykyisessä eritelmässä todetaan elintarvikelisäaineen mikrokiteinen selluloosa (E 460 (i)) liukoisuuden osalta, että se on ”Liukenematon veteen, etanoliin, eetteriin ja laimeisiin mineraalihappoihin. Liukenee niukasti natriumhydroksidiliuokseen”.

| (5) | Hakija pyytää, että tämän elintarvikelisäaineen liukoisuutta koskevaa kohtaa muutettaisiin seuraavasti: ”Liukenematon veteen, etanoliin, eetteriin ja laimeisiin mineraalihappoihin. Lähes liukenematon tai liukenematon natriumhydroksidiliuokseen”. |
| --- | --- |

(5)

Hakija pyytää, että tämän elintarvikelisäaineen liukoisuutta koskevaa kohtaa muutettaisiin seuraavasti: ”Liukenematon veteen, etanoliin, eetteriin ja laimeisiin mineraalihappoihin. Lähes liukenematon tai liukenematon natriumhydroksidiliuokseen”.

| (6) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 24 päivänä tammikuuta 2017 antamassaan lausunnossa (4), ettei hakijan esittämä muutos mikrokiteisen selluloosan (E 460 (i)) liukoisuutta koskevan eritelmän sanamuotoon aiheuta huolta turvallisuudesta. Elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli kuitenkin, että EU:n eritelmissä olisi ilmoitettava liukoisuustestissä käytettävän natriumhydroksidiliuoksen pitoisuus. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 24 päivänä tammikuuta 2017 antamassaan lausunnossa (4), ettei hakijan esittämä muutos mikrokiteisen selluloosan (E 460 (i)) liukoisuutta koskevan eritelmän sanamuotoon aiheuta huolta turvallisuudesta. Elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli kuitenkin, että EU:n eritelmissä olisi ilmoitettava liukoisuustestissä käytettävän natriumhydroksidiliuoksen pitoisuus.

| (7) | Näin ollen on aiheellista muuttaa elintarvikelisäaineen mikrokiteinen selluloosa (E 460 (i)) liukoisuutta natriumhydroksidiliuokseen (pitoisuus: 50 g/NaOH/l) koskevan kuvauksen sanamuoto muotoon: ”lähes liukenematon tai liukenematon”. |
| --- | --- |

(7)

Näin ollen on aiheellista muuttaa elintarvikelisäaineen mikrokiteinen selluloosa (E 460 (i)) liukoisuutta natriumhydroksidiliuokseen (pitoisuus: 50 g/NaOH/l) koskevan kuvauksen sanamuoto muotoon: ”lähes liukenematon tai liukenematon”.

| (8) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 231/2012 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 231/2012 olisi muutettava.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 231/2012 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä tammikuuta 2018.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Komission asetus (EU) N:o 231/2012, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmien vahvistamisesta (EUVL L 83, 22.3.2012, s. 1).

3

(4)  EFSAn elintarvikkeiden lisäaineita ja elintarvikkeisiin lisättäviä ravintoaineita käsittelevä lautakunta, 2017. Safety of the proposed amendment of the specifications for microcrystalline cellulose (E 460(i)) as a food additive. EFSA Journal 2017;15(2):4699, 7 pp. doi:10.2903/j.efsa.2017.4699.

4

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteessä olevaa elintarvikelisäainetta E 460(i) Mikrokiteinen selluloosa koskeva kohta sen liukoisuuden osalta seuraavasti:

| ”Liukoisuus | Liukenematon veteen, etanoliin, eetteriin ja laimeisiin mineraalihappoihin. Lähes liukenematon tai liukenematon natriumhydroksidiliuokseen (pitoisuus: 50 g NaOH/l).” |
| --- | --- |

”Liukoisuus

Liukenematon veteen, etanoliin, eetteriin ja laimeisiin mineraalihappoihin. Lähes liukenematon tai liukenematon natriumhydroksidiliuokseen (pitoisuus: 50 g NaOH/l).”

---

Oikaisuja

| 18.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/27

---

Oikaisu Euroopan unionin lisätalousarvion nro 5 varainhoitovuodeksi 2017 lopulliseen hyväksymiseen (EU, Euratom) 2017/30

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 9, 12. tammikuuta 2018
  )

Sisällysluettelossa ja sivulla 1 nimessä:

on:

”2017/30”,

pitää olla:

”2018/30”

---

| 18.1.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 13/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 13/28

---

Oikaisu komission täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2017/1442, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta suuria polttolaitoksia varten

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 212, 17. elokuuta 2017
  )

Sivulla 3, oikaistaan komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2017/1442 liite seuraavasti:

”LIITE

PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT (BAT-PÄÄTELMÄT)

SOVELTAMISALA

Nämä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät koskevat seuraavia direktiivin 2010/75/EU liitteessä I lueteltuja toimintoja:

| — | 1.1: Polttoaineiden polttaminen laitoksissa, joiden polttoaineteho on 50 MW tai enemmän, vain silloin kun tämä toiminto tapahtuu polttolaitoksissa, joiden polttoaineteho on 50 MW tai enemmän. |
| --- | --- |

—

1.1: Polttoaineiden polttaminen laitoksissa, joiden polttoaineteho on 50 MW tai enemmän, vain silloin kun tämä toiminto tapahtuu polttolaitoksissa, joiden polttoaineteho on 50 MW tai enemmän.

| — | 1.4: Hiilen tai muiden polttoaineiden kaasuttaminen laitoksissa, joiden polttoaineteho on 20 MW tai enemmän, vain silloin kun tämä toiminto liittyy suorasti polttolaitokseen. |
| --- | --- |

—

1.4: Hiilen tai muiden polttoaineiden kaasuttaminen laitoksissa, joiden polttoaineteho on 20 MW tai enemmän, vain silloin kun tämä toiminto liittyy suorasti polttolaitokseen.

| — | 5.2: Jätteiden loppukäsittely tai hyödyntäminen jätettä käyttävissä rinnakkaispolttolaitoksissa, joiden jätteenpolttokapasiteetti ylittää 3 tonnia tunnissa, kun kyse on muista kuin vaarallisista jätteistä, tai joiden jätteenpolttokapasiteetti ylittää 10 tonnia päivässä, kun kyse on vaarallisista jätteistä, vain silloin kun tämä toiminto tapahtuu edellä olevan 1.1 kohdan piiriin kuuluvissa polttolaitoksissa. |
| --- | --- |

—

5.2: Jätteiden loppukäsittely tai hyödyntäminen jätettä käyttävissä rinnakkaispolttolaitoksissa, joiden jätteenpolttokapasiteetti ylittää 3 tonnia tunnissa, kun kyse on muista kuin vaarallisista jätteistä, tai joiden jätteenpolttokapasiteetti ylittää 10 tonnia päivässä, kun kyse on vaarallisista jätteistä, vain silloin kun tämä toiminto tapahtuu edellä olevan 1.1 kohdan piiriin kuuluvissa polttolaitoksissa.

Nämä BAT-päätelmät kattavat erityisesti edellä mainittuihin toimintoihin suoraan liittyvät, niitä käsittelyketjussa edeltävät ja seuraavat toiminnot, mukaan lukien päästöjen ehkäisemis- ja vähentämismenetelmät.

Näissä BAT-päätelmissä otetaan huomioon kaikki kiinteät, nestemäiset, ja/tai kaasumaiset poltettavat aineet, kuten seuraavat:

| — | kiinteät polttoaineet (esimerkiksi hiili, ruskohiili, turve), |
| --- | --- |

—

kiinteät polttoaineet (esimerkiksi hiili, ruskohiili, turve),

| — | biomassa (sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 31 alakohdassa), |
| --- | --- |

—

biomassa (sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 31 alakohdassa),

| — | nestemäiset polttoaineet (esimerkiksi raskas polttoöljy ja kevyt polttoöljy), |
| --- | --- |

—

nestemäiset polttoaineet (esimerkiksi raskas polttoöljy ja kevyt polttoöljy),

| — | kaasumaiset polttoaineet (esimerkiksi maakaasu, vetyä sisältävä kaasu ja synteettinen kaasu), |
| --- | --- |

—

kaasumaiset polttoaineet (esimerkiksi maakaasu, vetyä sisältävä kaasu ja synteettinen kaasu),

| — | toimialakohtaiset polttoaineet (esimerkiksi kemian- sekä rauta- ja terästeollisuuden sivutuotteet), |
| --- | --- |

—

toimialakohtaiset polttoaineet (esimerkiksi kemian- sekä rauta- ja terästeollisuuden sivutuotteet),

| — | jäte lukuun ottamatta direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 39 alakohdassa määriteltyä sekalaista yhdyskuntajätettä ja 42 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii ja iii alakohdassa lueteltuja muita jätteitä. |
| --- | --- |

—

jäte lukuun ottamatta direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 39 alakohdassa määriteltyä sekalaista yhdyskuntajätettä ja 42 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii ja iii alakohdassa lueteltuja muita jätteitä.

Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia laitoksia, prosesseja tai toimintoja:

| — | polttoaineiden polttaminen yksiköissä, joiden polttoaineteho on alle 15 MW, |
| --- | --- |

—

polttoaineiden polttaminen yksiköissä, joiden polttoaineteho on alle 15 MW,

| — | polttolaitokset, joihin sovelletaan direktiivin 2010/75/EU 33 artiklassa tarkoitettua määräaikaispoikkeusta ja 35 artiklassa tarkoitettua kaukolämpölaitoksia koskevaa poikkeusta siihen saakka, kun niiden luvissa vahvistetut poikkeukset päättyvät, poikkeuksen piiriin kuuluvien epäpuhtauksien BAT-päästötasojen osalta sekä muiden epäpuhtauksien osalta, joiden päästöjä olisi vähennetty toimenpiteillä, joita poikkeuksen vuoksi ei toteutettu, |
| --- | --- |

—

polttolaitokset, joihin sovelletaan direktiivin 2010/75/EU 33 artiklassa tarkoitettua määräaikaispoikkeusta ja 35 artiklassa tarkoitettua kaukolämpölaitoksia koskevaa poikkeusta siihen saakka, kun niiden luvissa vahvistetut poikkeukset päättyvät, poikkeuksen piiriin kuuluvien epäpuhtauksien BAT-päästötasojen osalta sekä muiden epäpuhtauksien osalta, joiden päästöjä olisi vähennetty toimenpiteillä, joita poikkeuksen vuoksi ei toteutettu,

| — | polttoaineiden kaasutus, jollei tämä liity suoraan tuloksena saatavan synteettisen kaasun polttamiseen, |
| --- | --- |

—

polttoaineiden kaasutus, jollei tämä liity suoraan tuloksena saatavan synteettisen kaasun polttamiseen,

| — | polttoaineiden kaasutus ja tuloksena saatavan synteettisen kaasun polttaminen, jos tämä liittyy suoraan kaasun ja öljyn jalostamiseen, |
| --- | --- |

—

polttoaineiden kaasutus ja tuloksena saatavan synteettisen kaasun polttaminen, jos tämä liittyy suoraan kaasun ja öljyn jalostamiseen,

| — | tuotantoketjussa edeltävät ja seuraavat toiminnot, jotka eivät suoranaisesti liity polttamis- tai kaasutustoimintoihin, |
| --- | --- |

—

tuotantoketjussa edeltävät ja seuraavat toiminnot, jotka eivät suoranaisesti liity polttamis- tai kaasutustoimintoihin,

| — | polttaminen prosessiuuneissa tai –lämmittimissä, |
| --- | --- |

—

polttaminen prosessiuuneissa tai –lämmittimissä,

| — | polttaminen jälkipolttolaitoksissa, |
| --- | --- |

—

polttaminen jälkipolttolaitoksissa,

| — | soihdutus, |
| --- | --- |

—

soihdutus,

| — | polttaminen soodakattiloissa ja hajukaasukattiloissa massan ja paperin tuotantolaitoksissa, sillä tämä kuuluu massan, paperin ja kartongin tuotantoa koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan, |
| --- | --- |

—

polttaminen soodakattiloissa ja hajukaasukattiloissa massan ja paperin tuotantolaitoksissa, sillä tämä kuuluu massan, paperin ja kartongin tuotantoa koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan,

| — | jalostamopolttoaineiden polttaminen jalostamoalueella, sillä tämä kuuluu kaasun ja öljyn jalostamista koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan, |
| --- | --- |

—

jalostamopolttoaineiden polttaminen jalostamoalueella, sillä tämä kuuluu kaasun ja öljyn jalostamista koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan,

| — | jätteiden loppukäsittely tai hyödyntäminen






  — | jätteenpolttolaitoksissa (sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 40 alakohdassa), |
| --- | --- | --- |

—

jätteiden loppukäsittely tai hyödyntäminen

—

jätteenpolttolaitoksissa (sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 40 alakohdassa),

| — | jätteen rinnakkaispolttolaitoksissa, jos yli 40 prosenttia kattilan lämpötehosta on peräisin vaarallisesta jätteestä, |
| --- | --- |

—

jätteen rinnakkaispolttolaitoksissa, jos yli 40 prosenttia kattilan lämpötehosta on peräisin vaarallisesta jätteestä,

| — | jätteen rinnakkaispolttolaitoksissa, joissa poltetaan ainoastaan jätteitä, paitsi jos nämä jätteet muodostuvat ainakin osittain direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 31 alakohdan b alakohdassa määritellystä biomassasta, |
| --- | --- |

—

jätteen rinnakkaispolttolaitoksissa, joissa poltetaan ainoastaan jätteitä, paitsi jos nämä jätteet muodostuvat ainakin osittain direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 31 alakohdan b alakohdassa määritellystä biomassasta,

sillä tämä kuuluu jätteen polttamista koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta muita merkityksellisiä päätelmiä ja vertailuasiakirjoja ovat seuraavat:

| — | Common Waste Water and Waste Gas Treatment/Management Systems in the Chemical Sector (CWW) (jäteveden ja jätekaasun yhteiset käsittely- ja hallintajärjestelmät kemianteollisuudessa) |
| --- | --- |

—

Common Waste Water and Waste Gas Treatment/Management Systems in the Chemical Sector (CWW) (jäteveden ja jätekaasun yhteiset käsittely- ja hallintajärjestelmät kemianteollisuudessa)

| — | Kemian alan BREF-asiakirjat (esimerkiksi LVOC [suuressa määrin käytettäviä orgaanisia kemikaaleja valmistava teollisuus]) |
| --- | --- |

—

Kemian alan BREF-asiakirjat (esimerkiksi LVOC [suuressa määrin käytettäviä orgaanisia kemikaaleja valmistava teollisuus])

| — | Economics and Cross-media Effects (ECM) (Taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset) |
| --- | --- |

—

Economics and Cross-media Effects (ECM) (Taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset)

| — | Emissions from Storage (EFS) (Varastoinnin päästöt) |
| --- | --- |

—

Emissions from Storage (EFS) (Varastoinnin päästöt)

| — | Energy Efficiency (ENE) (Energiatehokkuus) |
| --- | --- |

—

Energy Efficiency (ENE) (Energiatehokkuus)

| — | Industrial Cooling Systems (ICS) (Teollisuuden jäähdytysjärjestelmät) |
| --- | --- |

—

Industrial Cooling Systems (ICS) (Teollisuuden jäähdytysjärjestelmät)

| — | Iron and Steel Production (IS) (Raudan ja teräksen tuotanto) |
| --- | --- |

—

Iron and Steel Production (IS) (Raudan ja teräksen tuotanto)

| — | Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM) (Teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitteista aiheutuvien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu (tarkkailuasiakirja)) |
| --- | --- |

—

Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM) (Teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitteista aiheutuvien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu (tarkkailuasiakirja))

| — | Production of Pulp, Paper and Board (PP) (Massan, paperin ja kartongin tuotanto) |
| --- | --- |

—

Production of Pulp, Paper and Board (PP) (Massan, paperin ja kartongin tuotanto)

| — | Refining of Mineral Oil and Gas (REF) (Kaasun ja öljyn jalostaminen) |
| --- | --- |

—

Refining of Mineral Oil and Gas (REF) (Kaasun ja öljyn jalostaminen)

| — | Waste Incineration (WI) (Jätteenpoltto) |
| --- | --- |

—

Waste Incineration (WI) (Jätteenpoltto)

| — | Waste Treatment (WT) (Jätteenkäsittely) |
| --- | --- |

—

Waste Treatment (WT) (Jätteenkäsittely)

MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| Käsite | Määritelmä |
| --- | --- |
| Yleiset termit |
| Kattila | Mikä tahansa polttolaitos lukuun ottamatta moottoreita, kaasuturbiineja ja prosessiuuneja tai -lämmittimiä. |
| Yhdistetyn syklin kaasuturbiini eli kombivoimalaitos (CCGT) | CCGT on polttolaitos, jossa käytetään kahta termodynaamista sykliä (eli Braytonin ja Rankinen syklejä). CCGT-polttolaitoksessa (Braytonin syklin mukaisesti sähkön tuottamiseksi toimivan) kaasuturbiinin savukaasujen lämpö muunnetaan hyödynnettäväksi energiaksi lämmöntalteenottokattilassa (HRSG), jossa sitä käytetään tuottamaan höyryä, joka sitten paisuu höyryturbiinissa (joka toimii Rankinen syklin mukaisesti lisäsähkön tuottamiseksi).
  Näissä BAT-päätelmissä CCGT:n määritelmä kattaa kokoonpanot, joissa HRSG-kattilassa joko käytetään tai ei käytetä lisäpolttoainetta. |
| Polttolaitos | Tekniset laitteet, joissa polttoaineet hapetetaan, jotta täten syntyvää lämpöä voidaan käyttää. Näissä BAT-päätelmissä






  — | kahden tai useamman polttolaitoksen, joiden savukaasut poistetaan yhteisen piipun kautta, tai |

Käsite

Määritelmä

Yleiset termit

Kattila

Mikä tahansa polttolaitos lukuun ottamatta moottoreita, kaasuturbiineja ja prosessiuuneja tai -lämmittimiä.

Yhdistetyn syklin kaasuturbiini eli kombivoimalaitos (CCGT)

CCGT on polttolaitos, jossa käytetään kahta termodynaamista sykliä (eli Braytonin ja Rankinen syklejä). CCGT-polttolaitoksessa (Braytonin syklin mukaisesti sähkön tuottamiseksi toimivan) kaasuturbiinin savukaasujen lämpö muunnetaan hyödynnettäväksi energiaksi lämmöntalteenottokattilassa (HRSG), jossa sitä käytetään tuottamaan höyryä, joka sitten paisuu höyryturbiinissa (joka toimii Rankinen syklin mukaisesti lisäsähkön tuottamiseksi).

Näissä BAT-päätelmissä CCGT:n määritelmä kattaa kokoonpanot, joissa HRSG-kattilassa joko käytetään tai ei käytetä lisäpolttoainetta.

Polttolaitos

Tekniset laitteet, joissa polttoaineet hapetetaan, jotta täten syntyvää lämpöä voidaan käyttää. Näissä BAT-päätelmissä

—

kahden tai useamman polttolaitoksen, joiden savukaasut poistetaan yhteisen piipun kautta, tai

| — | kahden erillisen polttolaitoksen, joille on myönnetty lupa ensimmäistä kertaa 1 päivänä heinäkuuta 1987 tai sen jälkeen tai joiden toiminnanharjoittajat ovat toimittaneet tällaista lupaa koskevan täydellisen hakemuksen mainittuna päivänä tai sen jälkeen ja jotka on rakennettu siten, että niiden savukaasut voitaisiin toimivaltaisen viranomaisen arvioinnin mukaan tekniset ja taloudelliset tekijät huomioon ottaen johtaa yhteisen piipun kautta, |
| --- | --- |

—

kahden erillisen polttolaitoksen, joille on myönnetty lupa ensimmäistä kertaa 1 päivänä heinäkuuta 1987 tai sen jälkeen tai joiden toiminnanharjoittajat ovat toimittaneet tällaista lupaa koskevan täydellisen hakemuksen mainittuna päivänä tai sen jälkeen ja jotka on rakennettu siten, että niiden savukaasut voitaisiin toimivaltaisen viranomaisen arvioinnin mukaan tekniset ja taloudelliset tekijät huomioon ottaen johtaa yhteisen piipun kautta,

yhdistelmää pidetään yhtenä polttolaitoksena.

Laskettaessa tällaisen yhdistelmän polttoainetehoa lasketaan yhteen kaikkien sellaisten yhdistelmään sisältyvien yksittäisten polttolaitosten kapasiteetit, joiden polttoaineteho on vähintään 15 MW.

Polttoyksikkö

Yksittäinen polttolaitos

Jatkuva mittaus

Mittaus, joka tehdään laitosalueelle pysyvästi asennetulla automaattisella mittausjärjestelmällä.

Suora päästö

Päästö (vastaanottavaan vesistöön) kohdassa, jossa päästö lähtee laitoksesta ilman myöhempää lisäkäsittelyä.

Savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD)

Yhdestä puhdistusmenetelmästä tai puhdistusmenetelmien yhdistelmästä muodostuva järjestelmä, jonka tarkoituksena on vähentää polttolaitoksen SOX-päästöjä.

Savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) – olemassa oleva

Muu kuin uusi savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD).

Savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) – uusi

Joko savukaasujen rikinpoistojärjestelmä (FGD) uudessa laitoksessa tai FGD-järjestelmä, joka sisältää vähintään yhden puhdistusmenetelmän, joka on otettu käyttöön tai korvattu täysin olemassa olevassa laitoksessa näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen.

Kevyt polttoöljy

Raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, joka luokitellaan CN-koodeihin 2710 19 25 , 2710 19 29 , 2710 19 47 , 2710 19 48 , 2710 20 17 tai 2710 20 19

tai raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, josta vähemmän kuin 65 tilavuusprosenttia, mukaan lukien hävikki, tislautuu 250 °C:ssa ja vähintään 85 tilavuusprosenttia, mukaan lukien hävikki, tislautuu 350 °C:ssa ASTM D86 -menetelmällä.

Raskas polttoöljy

Raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, joka luokitellaan CN-koodeihin 2710 19 51 –2710 19 68 , 2710 20 31 , 2710 20 35 , 2710 20 39

tai raakaöljystä saatu nestemäinen polttoaine, kevyttä polttoöljyä lukuun ottamatta, joka tislausalueensa perusteella luetaan polttoaineena käytettäviksi tarkoitettuihin raskaisiin öljyihin ja josta vähemmän kuin 65 tilavuusprosenttia, mukaan lukien hävikki, tislautuu 250 °C:ssa ASTM D86 -menetelmällä. Jos tislautuvuutta ei ole mahdollista määrittää ASTM D86 -menetelmällä, öljytuote luokitellaan niin ikään raskaisiin polttoöljyihin.

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (polttoyksikkö ja IGCC-voimalaitos)

Nettosähkötuotannon (päämuuntajan suurjännitepuolella tuotettu sähkö, josta vähennetään esimerkiksi apujärjestelmien kulutusta varten tuotu energia) ja polttoaineen/syötön energiasisällön (polttoaineen/syötön tehollisena lämpöarvona ilmaistuna) suhde polttoyksikön rajalla tiettynä ajanjaksona.

Mekaaninen nettohyötysuhde

Kuormituskytkennästä mitatun mekaanisen tehon ja polttoaineen antaman lämpötehon suhde.

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (polttoyksikkö ja IGCC-voimalaitos)

Tuotetun nettoenergian (tuotettu sähkö, kuuma vesi, höyry ja mekaaninen energia, josta vähennetään esimerkiksi apujärjestelmien kulutusta varten tuotu sähkö- ja/tai lämpöenergia) ja polttoaineen energiasisällön (polttoaineen tehollisena lämpöarvona ilmaistuna) suhde polttoyksikön rajalla tiettynä ajanjaksona.

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (kaasutusyksikkö)

Tuotetun nettoenergian (sähkö, kuuma vesi, höyry, mekaaninen energia ja synteettinen kaasu (synteettisen kaasun alempana lämpöarvona ilmaistuna) josta vähennetään esimerkiksi apujärjestelmien kulutusta varten tuotu sähkö- ja/tai lämpöenergia) ja polttoaineen/syötön energiasisällön (polttoaineen/syötön tehollisena lämpöarvona ilmaistuna) suhde polttoyksikön rajalla tiettynä ajanjaksona.

Toiminta-aika

Aika (tunteina ilmaistuna), jonka polttolaitos kokonaisuudessaan tai osittain on toiminnassa ja vapauttaa päästöjä ilmaan, käynnistys- ja pysäytysjaksot pois luettuna.

Jaksottainen mittaus

Mittaussuureen (tietyn mitattavan suureen) toteaminen määritellyin väliajoin.

Laitos – olemassa oleva

Muu kuin uusi polttolaitos.

Laitos – uusi

Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen laitoksen alueelle ensimmäistä kertaa luvitettu polttolaitos tai polttolaitoksen korvaaminen kokonaan olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen.

Jälkipolttolaitos

Järjestelmä, joka on suunniteltu puhdistamaan savukaasuja polttamalla ja joka ei toimi itsenäisenä polttolaitoksena, kuten lämpöhapetin (eli jälkipoltin), jota käytetään epäpuhtauksien (kuten haihtuvien orgaanisten yhdisteiden) poistamiseen savukaasusta sen sisältämän lämmön talteenotolla tai ilman sitä. Vaiheistettuja polttotekniikoita, joissa kukin polttovaihe rajoitetaan erilliseen kammioon, jossa saattaa olla erilaisia palamisprosessin ominaisuuksia (kuten polttoaineen ja ilman suhde, lämpötilaprofiili), pidetään palamisprosessiin sisältyvinä eikä niitä katsota jälkipolttolaitoksiksi. Vastaavasti kun prosessilämmittimessä tai -uunissa tai muussa palamisprosessissa tuotetut kaasut hapetetaan erillisessä polttolaitoksessa niiden energia-arvon talteen ottamiseksi (lisäpolttoaineen avulla tai ilman sitä) sähkön, höyryn, kuuman veden/öljyn tai mekaanisen energian tuotantoa varten, jälkimmäistä laitosta ei katsota jälkipolttolaitokseksi.

Ennakoiva päästöseurantajärjestelmä (PEMS)

Järjestelmä, jolla määritetään jatkuvatoimisesti päästölähteestä peräisin olevan epäpuhtauden päästöpitoisuus sen ja useiden tyypillisten jatkuvasti tarkkailtujen prosessiparametrien (esimerkiksi polttoainekaasun kulutus, ilma/polttoaine-suhde) suhteen sekä polttoainetta tai syöttöä koskevien laatutietojen (esimerkiksi rikkipitoisuus) perusteella.

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet

(Petro-)kemianteollisuuden tuottamat kaasumaiset ja/tai nestemäiset sivutuotteet, joita käytetään ei-kaupallisina polttoaineina polttolaitoksissa.

Prosessiuunit tai -lämmittimet

Prosessiuuneja tai -lämmittimiä ovat

| — | polttolaitokset, joiden savukaasuja käytetään esineiden tai syöttömateriaalin lämpökäsittelyyn suorassa kosketuksessa olevan lämmitysmekanismin avulla (esimerkiksi sementti- ja kalkkiuunit, lasiuunit, asfalttiuunit, kuivausprosessit, (petro-)kemianteollisuudessa käytettävät reaktorit, rautametallien käsittelyuunit), tai |
| --- | --- |

—

polttolaitokset, joiden savukaasuja käytetään esineiden tai syöttömateriaalin lämpökäsittelyyn suorassa kosketuksessa olevan lämmitysmekanismin avulla (esimerkiksi sementti- ja kalkkiuunit, lasiuunit, asfalttiuunit, kuivausprosessit, (petro-)kemianteollisuudessa käytettävät reaktorit, rautametallien käsittelyuunit), tai

| — | polttolaitokset, joiden säteily- ja/tai johtumislämpö siirretään esineisiin tai syöttömateriaaliin kiinteän seinän kautta käyttämättä lämmönsiirtonestettä (esimerkiksi koksaamot, Cowperin ilmankuumentimet, uunit tai (petro-)kemianteollisuudessa prosessivirran lämmittämiseen käytettävät reaktorit, nesteytetyn maakaasun [LNG] uudelleenkaasutukseen LNG-vastaanottoasemissa käytettävät prosessilämmittimet). |
| --- | --- |

—

polttolaitokset, joiden säteily- ja/tai johtumislämpö siirretään esineisiin tai syöttömateriaaliin kiinteän seinän kautta käyttämättä lämmönsiirtonestettä (esimerkiksi koksaamot, Cowperin ilmankuumentimet, uunit tai (petro-)kemianteollisuudessa prosessivirran lämmittämiseen käytettävät reaktorit, nesteytetyn maakaasun [LNG] uudelleenkaasutukseen LNG-vastaanottoasemissa käytettävät prosessilämmittimet).

Energian talteenottoa koskevien hyvien käytäntöjen soveltamisen tuloksena prosessilämmittimiin/-uuneihin saattaa liittyä höyryä tai sähköä tuottava järjestelmä. Tätä pidetään prosessilämmittimen/-uunin rakenteen kiinteänä osana, jota ei voida tarkastella erikseen.

Jalostamopolttoaineet

Raakaöljyn jalostuksen tislaus- ja konversiovaiheista syntyvä kiinteä, nestemäinen tai kaasumainen palava aine. Esimerkiksi jalostamokaasu (RFG), synteettinen kaasu ja jalostamoöljyt, petrokoksi.

Jäämät

Tämän asiakirjan soveltamisalaan kuuluvissa toiminnoissa jätteenä tai sivutuotteina syntyneet aineet tai esineet.

Käynnistys- ja pysäytysjakso

Komission täytäntöönpanopäätöksen 2012/249/EU (*1) säännösten mukainen laitoksen käyttöjakso.

Yksikkö – olemassa oleva

Muu kuin uusi polttoyksikkö.

Yksikkö – uusi

Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen polttolaitoksen alueelle luvitettu polttoyksikkö tai polttoyksikön korvaaminen kokonaan polttolaitoksen olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen.

Pätevä (tuntikohtainen keskiarvo)

Tuntikohtainen keskiarvo katsotaan päteväksi, jos automaattisessa mittausjärjestelmässä ei ole toimintahäiriötä eikä sille tehdä huoltoa.

| Käsite | Määritelmä |
| --- | --- |
| Epäpuhtaudet/muuttujat |
| As | Arseenin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna arseenina As |
| C3 | Hiilivedyt, joissa on 3 hiiliatomia |
| C4+ | Hiilivedyt, joissa on 4 tai useampi hiiliatomi |
| Cd | Kadmiumin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kadmiumina Cd |
| Cd + Tl | Kadmiumin, talliumin ja niiden yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kadmiumina ja talliumina Cd + Tl |
| CH4 | Metaani |
| CO | Hiilimonoksidi |
| COD | Kemiallinen hapenkulutus. Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi. |
| COS | Karbonyylisulfidi |
| Cr | Kromin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kromina Cr |
| Cu | Kuparin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kuparina Cu |
| Pöly | Hiukkasten kokonaismäärä (ilmassa) |
| Fluoridi | Liuennut fluoridi ilmaistuna fluoridina F– |
| H2S | Rikkivety |
| HCl | Kaikki epäorgaaniset kaasumaiset klooriyhdisteet ilmaistuina kloorivetynä HCl |
| HCN | Syaanivety |
| HF | Kaikki epäorgaaniset kaasumaiset fluoriyhdisteet ilmaistuina fluorivetynä HF |
| Hg | Elohopean ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna elohopeana Hg |
| N2O | Dityppimonoksidi (typpioksiduuli) |
| NH3 | Ammoniakki |
| Ni | Nikkelin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna nikkelinä Ni |
| NOX | Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2 |
| Pb | Lyijyn ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna lyijynä Pb |
| PCDD/F-päästöt | Polyklooratut dibentso-p-dioksiinit ja -furaanit |
| RCG | Pitoisuus käsittelemättömässä savukaasussa. SO2:n pitoisuus käsittelemättömässä savukaasussa vuotuisena keskiarvona (yleisissä näkökohdissa määritellyissä vakio-olosuhteissa) SOX-puhdistusjärjestelmän sisääntulon kohdalla ilmaistuna hapen vertailupitoisuutena 6 tilavuusprosenttia O2. |
| Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V | Antimonin, arseenin, lyijyn, kromin, koboltin, kuparin, mangaanin, nikkelin, vanadiumin ja niiden yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna näiden aineiden summana Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V |
| SO2 | Rikkidioksidi |
| SO3 | Rikkitrioksidi |
| SOX | Rikkidioksidin (SO2) ja rikkitrioksidin (SO3) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna rikkidioksidina SO2 |
| Sulfaatti | Liuennut sulfaatti ilmaistuna sulfaattina SO4
  2 – |
| Sulfidi, helposti vapautuva | Liuenneen sulfidin ja happokäsittelyn jälkeen helposti vapautuvien liukenemattomien sulfidien yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sulfidina S2 – |
| Sulfiitti | Liuennut sulfiitti ilmaistuna sulfiittina SO3
  2 – |
| Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) | Orgaanisen hiilen kokonaismäärä ilmaistuna hiilenä C (vedessä) |
| TSS | Kiintoaineen kokonaispitoisuus. Kaiken suspendoituneen kiintoaineen massapitoisuus (vedessä) mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja punnituksen avulla. |
| TVOC | Haihtuva orgaaninen kokonaishiili ilmaistuna hiilenä C (ilmassa) |
| Zn | Sinkin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sinkkinä Zn |

Käsite

Määritelmä

Epäpuhtaudet/muuttujat

As

Arseenin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna arseenina As

C3

Hiilivedyt, joissa on 3 hiiliatomia

C4+

Hiilivedyt, joissa on 4 tai useampi hiiliatomi

Cd

Kadmiumin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kadmiumina Cd

Cd + Tl

Kadmiumin, talliumin ja niiden yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kadmiumina ja talliumina Cd + Tl

CH4

Metaani

CO

Hiilimonoksidi

COD

Kemiallinen hapenkulutus. Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi.

COS

Karbonyylisulfidi

Cr

Kromin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kromina Cr

Cu

Kuparin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna kuparina Cu

Pöly

Hiukkasten kokonaismäärä (ilmassa)

Fluoridi

Liuennut fluoridi ilmaistuna fluoridina F–

H2S

Rikkivety

HCl

Kaikki epäorgaaniset kaasumaiset klooriyhdisteet ilmaistuina kloorivetynä HCl

HCN

Syaanivety

HF

Kaikki epäorgaaniset kaasumaiset fluoriyhdisteet ilmaistuina fluorivetynä HF

Hg

Elohopean ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna elohopeana Hg

N2O

Dityppimonoksidi (typpioksiduuli)

NH3

Ammoniakki

Ni

Nikkelin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna nikkelinä Ni

NOX

Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2

Pb

Lyijyn ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna lyijynä Pb

PCDD/F-päästöt

Polyklooratut dibentso-p-dioksiinit ja -furaanit

RCG

Pitoisuus käsittelemättömässä savukaasussa. SO2:n pitoisuus käsittelemättömässä savukaasussa vuotuisena keskiarvona (yleisissä näkökohdissa määritellyissä vakio-olosuhteissa) SOX-puhdistusjärjestelmän sisääntulon kohdalla ilmaistuna hapen vertailupitoisuutena 6 tilavuusprosenttia O2.

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V

Antimonin, arseenin, lyijyn, kromin, koboltin, kuparin, mangaanin, nikkelin, vanadiumin ja niiden yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna näiden aineiden summana Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V

SO2

Rikkidioksidi

SO3

Rikkitrioksidi

SOX

Rikkidioksidin (SO2) ja rikkitrioksidin (SO3) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna rikkidioksidina SO2

Sulfaatti

Liuennut sulfaatti ilmaistuna sulfaattina SO4
  2 –

Sulfidi, helposti vapautuva

Liuenneen sulfidin ja happokäsittelyn jälkeen helposti vapautuvien liukenemattomien sulfidien yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sulfidina S2 –

Sulfiitti

Liuennut sulfiitti ilmaistuna sulfiittina SO3
  2 –

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC)

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä ilmaistuna hiilenä C (vedessä)

TSS

Kiintoaineen kokonaispitoisuus. Kaiken suspendoituneen kiintoaineen massapitoisuus (vedessä) mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja punnituksen avulla.

TVOC

Haihtuva orgaaninen kokonaishiili ilmaistuna hiilenä C (ilmassa)

Zn

Sinkin ja sen yhdisteiden yhteenlaskettu määrä ilmaistuna sinkkinä Zn

LYHENTEET

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia lyhenteitä:

| Lyhenne | Määritelmä |
| --- | --- |
| ASU | Ilmanottoyksikkö |
| CCGT | Yhdistetyn syklin kaasuturbiini (kombivoimalaitos) lisäpoltolla tai ilman sitä |
| CFB | Kiertoleijupeti |
| CHP | Yhdistetty lämmön- ja sähköntuotanto |
| COG | Koksaamokaasu |
| COS | Karbonyylisulfidi |
| DLN | Dry low-NOX-polttimet |
| DSI | Kanavainjektio |
| ESP | Sähkösuodatin |
| FBC | Leijupoltto |
| FGD | Savukaasujen rikinpoisto |
| HRSG | Lämmöntalteenottokattila |
| IGCC | Integroitu kaasutuskombitekniikka |
| LHV | Tehollinen lämpöarvo |
| LNB | Low-NOX-polttimet |
| LNG | Nesteytetty maakaasu |
| OCGT | Avoimen kierron kaasuturbiini |
| OTNOC | Muut kuin normaalit toimintaolosuhteet |
| PC | Pölypoltto |
| PEMS | Ennakoiva päästöseurantajärjestelmä |
| SCR | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys |
| SDA | Puolikuivapesuri |
| SNCR | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys |

Lyhenne

Määritelmä

ASU

Ilmanottoyksikkö

CCGT

Yhdistetyn syklin kaasuturbiini (kombivoimalaitos) lisäpoltolla tai ilman sitä

CFB

Kiertoleijupeti

CHP

Yhdistetty lämmön- ja sähköntuotanto

COG

Koksaamokaasu

COS

Karbonyylisulfidi

DLN

Dry low-NOX-polttimet

DSI

Kanavainjektio

ESP

Sähkösuodatin

FBC

Leijupoltto

FGD

Savukaasujen rikinpoisto

HRSG

Lämmöntalteenottokattila

IGCC

Integroitu kaasutuskombitekniikka

LHV

Tehollinen lämpöarvo

LNB

Low-NOX-polttimet

LNG

Nesteytetty maakaasu

OCGT

Avoimen kierron kaasuturbiini

OTNOC

Muut kuin normaalit toimintaolosuhteet

PC

Pölypoltto

PEMS

Ennakoiva päästöseurantajärjestelmä

SCR

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys

SDA

Puolikuivapesuri

SNCR

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

Paras käytettävissä oleva tekniikka (Best Available Techniques)

Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut tekniikat eivät ole määrääviä eivätkä tyhjentäviä. Voidaan käyttää myös muita tekniikoita, joilla varmistetaan vähintään sama ympäristönsuojelun taso.

Jollei toisin mainita, BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti.

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot)

Jos parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot) on annettu eri keskiarvojen laskentajaksoille, kaikkia kyseisiä BAT-päästötasoja on noudatettava.

Näissä BAT-päätelmissä esitettyjä BAT-päästötasoja voidaan olla soveltamatta nestemäisiä tai kaasumaisia polttoaineita käyttäviin turbiineihin ja moottoreihin, joita käytetään hätätarkoituksessa alle 500 tuntia vuodessa, jos BAT-päästötasojen noudattaminen ei ole mahdollista tällaisessa hätätarkoituksessa tapahtuvassa käytössä.

Ilmaan johdettavia päästöjä koskevat BAT-päästötasot

Näissä BAT-päätelmissä esitettyjä ilmapäästöjä koskevilla parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisilla päästötasoilla (BAT-päästötasoilla) tarkoitetaan pitoisuuksia, jotka ilmaistaan ilmaan johdettavien aineiden massana savukaasujen tilavuutta kohden seuraavissa normaaliolosuhteissa: kuiva kaasu 273,15 K:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n ilmanpaineessa ilmaistuna yksikköinä mg/Nm3, μg/Nm3 tai ng I-TEQ/Nm3 (ng I-toksisuusekvivalenttia/ Nm3).

Ilmaan johdettavia päästöjä koskeviin BAT-päästötasoihin liittyvä tarkkailu esitetään kohdassa BAT 4.

Tässä asiakirjassa BAT-päästötasojen ilmaisemiseen käytetyt happea koskevat vertailuolosuhteet esitetään seuraavassa taulukossa.

| Toiminto | Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (OR) |
| --- | --- |
| Kiinteiden polttoaineiden poltto | 6 tilavuusprosenttia |
| Kiinteiden polttoaineiden poltto yhdessä nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden kanssa |
| Jätteen rinnakkaispoltto |
| Nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden poltto muualla kuin kaasuturbiinissa tai -moottorissa | 3 tilavuusprosenttia |
| Nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden poltto kaasuturbiinissa tai -moottorissa | 15 tilavuusprosenttia |
| Poltto IGCC-voimalaitoksissa |

Toiminto

Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (OR)

Kiinteiden polttoaineiden poltto

6 tilavuusprosenttia

Kiinteiden polttoaineiden poltto yhdessä nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden kanssa

Jätteen rinnakkaispoltto

Nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden poltto muualla kuin kaasuturbiinissa tai -moottorissa

3 tilavuusprosenttia

Nestemäisten ja/tai kaasumaisten polttoaineiden poltto kaasuturbiinissa tai -moottorissa

15 tilavuusprosenttia

Poltto IGCC-voimalaitoksissa

Päästöpitoisuus vertailuolosuhteiden mukaisessa happipitoisuudessa voidaan laskea seuraavalla yhtälöllä:

Formula

jossa

| ER | : | päästöpitoisuus suhteessa vertailuolosuhteiden mukaiseen happipitoisuuteen OR; |
| --- | --- | --- |
| OR | : | vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus tilavuusprosentteina; |
| EM | : | mitattu päästöpitoisuus; |
| OM | : | mitattu happipitoisuus tilavuusprosentteina. |

ER

:

päästöpitoisuus suhteessa vertailuolosuhteiden mukaiseen happipitoisuuteen OR;

OR

:

vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus tilavuusprosentteina;

EM

:

mitattu päästöpitoisuus;

OM

:

mitattu happipitoisuus tilavuusprosentteina.

Laskentajaksoihin sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| Keskiarvon laskentajakso | Määritelmä |
| --- | --- |
| Vuorokausikeskiarvo | Keskiarvo 24 tunnin ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista pätevistä tunnin keskiarvoista |
| Vuosikeskiarvo | Keskiarvo yhden vuoden ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista pätevistä tunnin keskiarvoista |
| Näytteenottojakson keskiarvo | Kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän peräkkäisen mittauksen keskiarvo (1) |
| Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo | Yhden vuoden aikana kullekin muuttajalle asetetun vähimmäistiheyden mukaisesti tehtyjen jaksottaisten mittausten arvojen keskiarvo |

Keskiarvon laskentajakso

Määritelmä

Vuorokausikeskiarvo

Keskiarvo 24 tunnin ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista pätevistä tunnin keskiarvoista

Vuosikeskiarvo

Keskiarvo yhden vuoden ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista pätevistä tunnin keskiarvoista

Näytteenottojakson keskiarvo

Kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän peräkkäisen mittauksen keskiarvo (1)

Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo

Yhden vuoden aikana kullekin muuttajalle asetetun vähimmäistiheyden mukaisesti tehtyjen jaksottaisten mittausten arvojen keskiarvo

Veteen johdettavia päästöjä koskevat BAT-päästötasot

Näissä BAT-päätelmissä esitetyt vesipäästöjä koskevien parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) perustuvat pitoisuuksiin, jotka ilmaistaan veteen päässeiden aineiden massana veden tilavuutta kohden käyttäen yksikköä μg/l tai mg/l. BAT-päästötasot perustuvat vuorokausikeskiarvoihin eli 24 tunnin ajalta otettuihin virtaukseen suhteutettuihin kokoomanäytteisiin. Aikaan suhteutettuja kokoomanäytteitä voidaan käyttää, jos virtauksen on osoitettu olevan riittävän vakaa.

Veteen johdettavia päästöjä koskeviin BAT-päästötasoihin liittyvä tarkkailu esitetään kohdassa BAT 5.

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät energiatehokkuustasot (BAT-AEEL-tasot)

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvä energiatehokkuustaso (BAT-AEEL-taso) perustuu polttoyksikön nettoenergiantuotannon ja polttoyksikön polttoaineen/syötön energiasisällön suhteeseen yksikön tosiasiallista toimintatilannetta kuvaavien suunnitteluarvojen mukaan. Nettoenergiantuotanto määritetään poltto-, kaasutus- tai IGCC-yksikön rajalla, apujärjestelmät (kuten savukaasujen käsittelyjärjestelmät) mukaan lukien, yksikön toimiessa täydellä teholla.

Lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitosten tapauksessa

| — | energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskeva BAT-AEEL-taso perustuu (käyttö)tilanteeseen, jossa polttoyksikköä käytetään täydellä teholla ja polttoyksikkö on viritetty ensisijaisesti lämmöntuotantoon ja toissijaisesti tuottamaan sähköä; |
| --- | --- |

—

energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskeva BAT-AEEL-taso perustuu (käyttö)tilanteeseen, jossa polttoyksikköä käytetään täydellä teholla ja polttoyksikkö on viritetty ensisijaisesti lämmöntuotantoon ja toissijaisesti tuottamaan sähköä;

| — | sähköntuotannon nettohyötysuhdetta koskeva BAT-AEEL-taso perustuu (käyttö)tilanteeseen, jossa polttoyksikkö tuottaa ainoastaan sähköä täydellä teholla. |
| --- | --- |

—

sähköntuotannon nettohyötysuhdetta koskeva BAT-AEEL-taso perustuu (käyttö)tilanteeseen, jossa polttoyksikkö tuottaa ainoastaan sähköä täydellä teholla.

BAT-AEEL-tasot ilmaistaan prosenttiosuuksina. Polttoaineen/syötön energiasisältö ilmaistaan tehollisena lämpöarvona.

BAT-AEEL-tasoihin liittyvä tarkkailu esitetään kohdassa BAT 2.

Polttolaitosten/-yksiköiden luokittelu niiden polttoainetehon mukaan

Kun näissä BAT-päätelmissä ilmoitetaan polttoainetehon arvojen vaihteluväli, tämä on luettava ’yhtä suuri tai suurempi kuin vaihteluvälin alaraja ja pienempi kuin vaihteluvälin yläraja’. Esimerkiksi laitosluokalla 100–300 MWth tarkoitetaan polttolaitoksia, joiden polttoaineteho on yhtä suuri tai suurempi kuin 100 MW ja pienempi kuin 300 MW.

Sellainen polttolaitoksen osa, jonka savukaasut johdetaan ilmaan yhteisessä piipussa olevan yhden tai useamman erillisen hormin kautta ja jonka toiminta-aika ei ylitä 1 500:aa käyttötuntia vuodessa, voidaan ottaa näissä BAT-päätelmissä erikseen huomioon. Laitoksen kaikkien osien osalta BAT-päästötasoja sovelletaan laitoksen polttoainetehon mukaan. Tällaisissa tapauksissa kunkin hormin kautta vapautuvia päästöjä tarkkaillaan erikseen.

1.   YLEISET BAT-PÄÄTELMÄT

Tässä kohdassa mainittujen yleisten BAT-päätelmien lisäksi sovelletaan 2–7 kohdassa esitettyjä polttoainekohtaisia BAT-päätelmiä.

1.1   Ympäristöjärjestelmät

| BAT 1. | Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä (EMS) ja noudattaa sitä. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat seuraavat osatekijät:






  i) | johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen; |
| --- | --- | --- |

BAT 1.

i)

johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen;

| ii) | johdon toimesta sellaisen ympäristöön liittyvän toimintamallin määritteleminen, joka sisältää laitoksen ympäristönhoidon jatkuvan kehittämisen; |
| --- | --- |

ii)

johdon toimesta sellaisen ympäristöön liittyvän toimintamallin määritteleminen, joka sisältää laitoksen ympäristönhoidon jatkuvan kehittämisen;

| iii) | tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnitteleminen ja järjestäminen yhdessä taloudellisen suunnittelun ja investointien kanssa; |
| --- | --- |

iii)

tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnitteleminen ja järjestäminen yhdessä taloudellisen suunnittelun ja investointien kanssa;

| iv) | menettelyjen täytäntöönpano kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:






  a) | rakenne ja vastuu |
| --- | --- | --- |

iv)

menettelyjen täytäntöönpano kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:

a)

rakenne ja vastuu

| b) | rekrytointi, koulutus, tietoisuus ja pätevyys |
| --- | --- |

b)

rekrytointi, koulutus, tietoisuus ja pätevyys

| c) | viestintä |
| --- | --- |

c)

viestintä

| d) | työntekijöiden osallistaminen |
| --- | --- |

d)

työntekijöiden osallistaminen

| e) | dokumentointi |
| --- | --- |

e)

dokumentointi

| f) | tehokas prosessinvalvonta |
| --- | --- |

f)

tehokas prosessinvalvonta

| g) | suunnitellut säännölliset kunnossapito-ohjelmat |
| --- | --- |

g)

suunnitellut säännölliset kunnossapito-ohjelmat

| h) | valmiudet ja reagointi hätätilanteissa |
| --- | --- |

h)

valmiudet ja reagointi hätätilanteissa

| i) | ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen; |
| --- | --- |

i)

ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen;

| v) | toiminnan seuraaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:






  a) | valvonta ja mittaaminen (katso myös teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilma- ja vesipäästöjen valvontaa koskeva yhteisen tutkimuskeskuksen vertailuraportti) |
| --- | --- | --- |

v)

toiminnan seuraaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:

a)

valvonta ja mittaaminen (katso myös teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilma- ja vesipäästöjen valvontaa koskeva yhteisen tutkimuskeskuksen vertailuraportti)

| b) | korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet |
| --- | --- |

b)

korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet

| c) | tietojen säilyttäminen |
| --- | --- |

c)

tietojen säilyttäminen

| d) | riippumattomat (kun käytännössä mahdollista) sisäiset ja ulkoiset tarkastukset sen määrittämiseksi, onko ympäristöjärjestelmä suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista; |
| --- | --- |

d)

riippumattomat (kun käytännössä mahdollista) sisäiset ja ulkoiset tarkastukset sen määrittämiseksi, onko ympäristöjärjestelmä suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista;

| vi) | ylimmän johdon toimet ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi; |
| --- | --- |

vi)

ylimmän johdon toimet ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi;

| vii) | puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen; |
| --- | --- |

vii)

puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen;

| viii) | laitoksen lopullisen käytöstä poiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta ja koko sen elinkaaren ajan, muun muassa






  a) | maanalaisten rakenteiden välttäminen |
| --- | --- | --- |

viii)

laitoksen lopullisen käytöstä poiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta ja koko sen elinkaaren ajan, muun muassa

a)

maanalaisten rakenteiden välttäminen

| b) | purkamista helpottavien ominaisuuksien sisällyttäminen |
| --- | --- |

b)

purkamista helpottavien ominaisuuksien sisällyttäminen

| c) | helposti puhdistettavien pintojen valitseminen |
| --- | --- |

c)

helposti puhdistettavien pintojen valitseminen

| d) | kemikaalien tarttumisen minimoiva ja nesteenpurkua tai puhdistusta helpottava laitekonfiguraatio |
| --- | --- |

d)

kemikaalien tarttumisen minimoiva ja nesteenpurkua tai puhdistusta helpottava laitekonfiguraatio

| e) | asteittaisen sulkemisen mahdollistavien joustavien, koteloitujen laitteiden suunnittelu |
| --- | --- |

e)

asteittaisen sulkemisen mahdollistavien joustavien, koteloitujen laitteiden suunnittelu

| f) | mahdollisuuksien mukaan biohajoavien ja kierrätettävien materiaalien käyttö; |
| --- | --- |

f)

mahdollisuuksien mukaan biohajoavien ja kierrätettävien materiaalien käyttö;

| ix) | alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen sovellettavuus.
  Nimenomaan tällä alalla on tärkeää ottaa huomioon myös seuraavat ympäristöjärjestelmän ominaisuudet, jotka kuvaillaan tarvittaessa asianomaisessa BAT-päätelmässä: |
| --- | --- |

ix)

alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen sovellettavuus.

Nimenomaan tällä alalla on tärkeää ottaa huomioon myös seuraavat ympäristöjärjestelmän ominaisuudet, jotka kuvaillaan tarvittaessa asianomaisessa BAT-päätelmässä:

| x) | laadunvarmistus-/laadunvalvontaohjelmat, joilla varmistetaan, että kaikkien polttoaineiden ominaisuudet määritetään kaikilta osin ja niitä valvotaan (ks. kohta BAT 9); |
| --- | --- |

x)

laadunvarmistus-/laadunvalvontaohjelmat, joilla varmistetaan, että kaikkien polttoaineiden ominaisuudet määritetään kaikilta osin ja niitä valvotaan (ks. kohta BAT 9);

| xi) | hallintasuunnitelma ilmaan ja/tai veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi muissa kuin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa, käynnistys- ja pysäytysjaksot mukaan lukien (ks. kohdat BAT 10 ja BAT 11); |
| --- | --- |

xi)

hallintasuunnitelma ilmaan ja/tai veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi muissa kuin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa, käynnistys- ja pysäytysjaksot mukaan lukien (ks. kohdat BAT 10 ja BAT 11);

| xii) | jätehuoltosuunnitelma, jolla varmistetaan, että jätteen syntymistä vältetään, jäte valmistellaan uudelleenkäyttöä varten, kierrätetään tai hyödynnetään, kohdassa BAT 16 esitetyt menetelmät mukaan lukien; |
| --- | --- |

xii)

jätehuoltosuunnitelma, jolla varmistetaan, että jätteen syntymistä vältetään, jäte valmistellaan uudelleenkäyttöä varten, kierrätetään tai hyödynnetään, kohdassa BAT 16 esitetyt menetelmät mukaan lukien;

| xiii) | järjestelmällinen menetelmä, jolla tunnistetaan ja käsitellään hallitsemattomat ja/tai suunnittelemattomat ympäristöpäästöt, etenkin seuraavat:






  a) | polttoaineiden, lisäaineiden, sivutuotteiden ja jätteiden käsittelystä ja varastoinnista maaperään ja pohjaveteen johdettavat päästöt |
| --- | --- | --- |

xiii)

järjestelmällinen menetelmä, jolla tunnistetaan ja käsitellään hallitsemattomat ja/tai suunnittelemattomat ympäristöpäästöt, etenkin seuraavat:

a)

polttoaineiden, lisäaineiden, sivutuotteiden ja jätteiden käsittelystä ja varastoinnista maaperään ja pohjaveteen johdettavat päästöt

| b) | polttoaineen itselämpenemiseen ja/tai itsesyttymiseen varastointi- ja käsittelytoimintojen yhteydessä liittyvät päästöt; |
| --- | --- |

b)

polttoaineen itselämpenemiseen ja/tai itsesyttymiseen varastointi- ja käsittelytoimintojen yhteydessä liittyvät päästöt;

| xiv) | pölynhallintasuunnitelma, jolla estetään, tai jos tämä ei ole mahdollista, vähennetään polttoaineiden, jäämien ja lisäaineiden lastauksesta, purkamisesta, varastoinnista ja/tai käsittelystä aiheutuvia hajapäästöjä; |
| --- | --- |

xiv)

pölynhallintasuunnitelma, jolla estetään, tai jos tämä ei ole mahdollista, vähennetään polttoaineiden, jäämien ja lisäaineiden lastauksesta, purkamisesta, varastoinnista ja/tai käsittelystä aiheutuvia hajapäästöjä;

| xv) | melunhallintasuunnitelma, jos herkille kohteille odotetaan aiheutuvan meluhaittaa tai sellainen on todettu; suunnitelma sisältää muun muassa seuraavaa:






  a) | laitoksen rajalla suoritettavan melunvalvonnan suorittamiskäytäntö |
| --- | --- | --- |

xv)

melunhallintasuunnitelma, jos herkille kohteille odotetaan aiheutuvan meluhaittaa tai sellainen on todettu; suunnitelma sisältää muun muassa seuraavaa:

a)

laitoksen rajalla suoritettavan melunvalvonnan suorittamiskäytäntö

| b) | meluntorjuntaohjelma |
| --- | --- |

b)

meluntorjuntaohjelma

| c) | melutapahtumiin vastaamista koskeva käytäntö, joka sisältää asianmukaiset toimet ja aikataulut |
| --- | --- |

c)

melutapahtumiin vastaamista koskeva käytäntö, joka sisältää asianmukaiset toimet ja aikataulut

| d) | aiempien melutapahtumien tarkastelu, korjaavat toimet ja melutapahtumiin liittyvän tiedon levittäminen asianomaisille osapuolille; |
| --- | --- |

d)

aiempien melutapahtumien tarkastelu, korjaavat toimet ja melutapahtumiin liittyvän tiedon levittäminen asianomaisille osapuolille;

| xvi) | hajunhallintasuunnitelma pahanhajuisten aineiden polttoa, kaasutusta tai rinnakkaispolttoa varten, johon sisältyy muun muassa






  a) | hajunvalvonnan suorittamiskäytäntö |
| --- | --- | --- |

xvi)

hajunhallintasuunnitelma pahanhajuisten aineiden polttoa, kaasutusta tai rinnakkaispolttoa varten, johon sisältyy muun muassa

a)

hajunvalvonnan suorittamiskäytäntö

| b) | tarvittaessa hajunpoistamisohjelma hajupäästöjen tunnistamiseksi ja poistamiseksi tai vähentämiseksi |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa hajunpoistamisohjelma hajupäästöjen tunnistamiseksi ja poistamiseksi tai vähentämiseksi

| c) | hajutapahtumien kirjaamista koskeva käytäntö sekä asianmukaiset toimet ja aikataulut |
| --- | --- |

c)

hajutapahtumien kirjaamista koskeva käytäntö sekä asianmukaiset toimet ja aikataulut

| d) | aiempien hajutapahtumien tarkastelu, korjaavat toimet ja hajutapahtumiin liittyvän tiedon levittäminen asianomaisille osapuolille. |
| --- | --- |

d)

aiempien hajutapahtumien tarkastelu, korjaavat toimet ja hajutapahtumiin liittyvän tiedon levittäminen asianomaisille osapuolille.

Jos arviointi osoittaa, että jokin x–xvi alakohdissa mainituista seikoista ei ole tarpeen, päätös ja sen perustelut kirjataan.

Sovellettavuus

Ympäristöjärjestelmän soveltamisala (esimerkiksi tietojen yksityiskohtaisuuden taso) ja luonne (esimerkiksi standardoitu tai standardoimaton) ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen.

1.2   Tarkkailu

| BAT 2. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on määrittää kaasutuksen, IGCC-yksiköiden ja/tai polttoyksiköiden sähköntuotannon nettohyötysuhde ja/tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde ja/tai mekaanisen energian nettohyötysuhde suorittamalla suorituskykytesti täydellä teholla (2) EN-standardien mukaisesti yksikön käyttöönoton jälkeen sekä jokaisen sellaisen muutoksen jälkeen, joka saattaa vaikuttaa merkittävästi yksikön sähköntuotannon nettohyötysuhteeseen ja/tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhteeseen ja/tai mekaanisen energian nettohyötysuhteeseen. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu. |
| --- | --- |

BAT 2.

| BAT 3. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on seurata ilmaan ja veteen johdettavien päästöjen kannalta merkityksellisiä prosessimuuttujia, mukaan lukien seuraavassa esitetyt muuttujat.







  Virta | Muuttuja(t) | Tarkkailu |
| --- | --- | --- | --- |
| Savukaasu | Virtaus | Jaksottainen tai jatkuva määrittäminen |
| Happipitoisuus, lämpötila ja paine | Jaksottainen tai jatkuva mittaus |
| Vesihöyrypitoisuus (3) |
| Savukaasujen käsittelystä tuleva jätevesi | Virtaus, pH ja lämpötila | Jatkuva mittaus |

BAT 3.

Virta

Muuttuja(t)

Tarkkailu

Savukaasu

Virtaus

Jaksottainen tai jatkuva määrittäminen

Happipitoisuus, lämpötila ja paine

Jaksottainen tai jatkuva mittaus

Vesihöyrypitoisuus (3)

Savukaasujen käsittelystä tuleva jätevesi

Virtaus, pH ja lämpötila

Jatkuva mittaus

| BAT 4. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla ilmaan johdettavia päästöjä seuraavassa esitetyn vähimmäistiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu.










  Aine/Muuttuja | Polttoaine / Prosessi / Polttolaitoksen tyyppi | Polttolaitoksen polttoaineteho | Standardi(t) (4) | Tarkkailu-tiheys vähintään (5) | Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NH3 | — | Käytettäessä SCR- ja/tai SNCR-järjestelmää |

BAT 4.

Aine/Muuttuja

Polttoaine / Prosessi / Polttolaitoksen tyyppi

Polttolaitoksen polttoaineteho

Standardi(t) (4)

Tarkkailu-tiheys vähintään (5)

Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy

NH3

—

Käytettäessä SCR- ja/tai SNCR-järjestelmää

Kaikki kokoluokat

Yleiset EN-standardit

Jatkuva (6)
   (7)

BAT 7

NOX

| — | Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät kattilat ja moottorit |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät kattilat ja moottorit

| — | Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit |
| --- | --- |

—

Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit

| — | Maakaasua käyttävät kattilat, moottorit ja turbiinit |
| --- | --- |

—

Maakaasua käyttävät kattilat, moottorit ja turbiinit

| — | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut |
| --- | --- |

—

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet

| — | IGCC-voimalaitokset |
| --- | --- |

—

IGCC-voimalaitokset

Kaikki kokoluokat

Yleiset EN-standardit

Jatkuva (6)
   (8)

BAT 20

BAT 24

BAT 28

BAT 32

BAT 37

BAT 41

BAT 42

BAT 43

BAT 47

BAT 48

BAT 56

BAT 64

BAT 65

BAT 73

| — | Offshore-lautoilla olevat polttolaitokset |
| --- | --- |

—

Offshore-lautoilla olevat polttolaitokset

Kaikki kokoluokat

EN 14792

Kerran vuodessa (9)

BAT 53

N2O

| — | Hiili ja/tai ruskohiili kiertoleijukattiloissa |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili kiertoleijukattiloissa

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve kiertoleijukattiloissa |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve kiertoleijukattiloissa

Kaikki kokoluokat

EN 21258

Kerran vuodessa (10)

BAT 20

BAT 24

CO

| — | Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät kattilat ja moottorit |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät kattilat ja moottorit

| — | Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit |
| --- | --- |

—

Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit

| — | Maakaasua käyttävät kattilat, moottorit ja turbiinit |
| --- | --- |

—

Maakaasua käyttävät kattilat, moottorit ja turbiinit

| — | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut |
| --- | --- |

—

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet

| — | IGCC-voimalaitokset |
| --- | --- |

—

IGCC-voimalaitokset

Kaikki kokoluokat

Yleiset EN-standardit

Jatkuva (6)
   (8)

BAT 20

BAT 24

BAT 28

BAT 33

BAT 38

BAT 44

BAT 49

BAT 56

BAT 64

BAT 65

BAT 73

| — | Offshore-lautoilla olevat polttolaitokset |
| --- | --- |

—

Offshore-lautoilla olevat polttolaitokset

Kaikki kokoluokat

EN 15058

Kerran vuodessa (9)

BAT 54

SO2

| — | Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät moottorit |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät moottorit

| — | Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit |
| --- | --- |

—

Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit

| — | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut |
| --- | --- |

—

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa

| — | IGCC-voimalaitokset |
| --- | --- |

—

IGCC-voimalaitokset

Kaikki kokoluokat

Yleiset EN-standardit ja EN 14791

Jatkuva (6)
   (11)
   (12)

BAT 21

BAT 25

BAT 29

BAT 34

BAT 39

BAT 50

BAT 57

BAT 66

BAT 67

BAT 74

SO3

| — | Käytettäessä SCR-järjestelmää |
| --- | --- |

—

Käytettäessä SCR-järjestelmää

Kaikki kokoluokat

EN-standardia ei ole saatavilla

Kerran vuodessa

—

Kaasu-maiset kloridit ilmaistuina kloorivetynä (HCl)

| — | Hiili ja/tai ruskohiili |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa

Kaikki kokoluokat

EN 1911

Kerran kolmessa kuukaudessa (6)
   (13)
   (14)

BAT 21

BAT 57

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve

Kaikki kokoluokat

Yleiset EN-standardit

Jatkuva (15)
   (16)

BAT 25

| — | Jätteen rinnakkaispoltto |
| --- | --- |

—

Jätteen rinnakkaispoltto

Kaikki kokoluokat

Yleiset EN-standardit

Jatkuva (6)
   (16)

BAT 66

BAT 67

HF

| — | Hiili ja/tai ruskohiili |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa

Kaikki kokoluokat

EN-standardia ei ole saatavilla

Kerran kolmessa kuukaudessa (6)
   (13)
   (14)

BAT 21

BAT 57

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve

Kaikki kokoluokat

EN-standardia ei ole saatavilla

Kerran vuodessa

BAT 25

| — | Jätteen rinnakkaispoltto |
| --- | --- |

—

Jätteen rinnakkaispoltto

Kaikki kokoluokat

Yleiset EN-standardit

Jatkuva (6)
   (16)

BAT 66

BAT 67

Hiukkaset

| — | Hiili ja/tai ruskohiili |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kaasuöljyä käyttävät kattilat

| — | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut |
| --- | --- |

—

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa

| — | IGCC-voimalaitokset |
| --- | --- |

—

IGCC-voimalaitokset

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät moottorit |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät moottorit

| — | Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit |
| --- | --- |

—

Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit

Kaikki kokoluokat

Yleiset EN-standardit ja EN 13284-1 and EN 13284-2

Jatkuva (6)
   (17)

BAT 22

BAT 26

BAT 30

BAT 35

BAT 39

BAT 51

BAT 58

BAT 75

Jätteen rinnakkaispoltto

Kaikki kokoluokat

Yleiset EN-standardit ja EN 13284-2

Jatkuva

BAT 68

BAT 69

Metallit ja metalloidit elohopeaa lukuun ottamatta (As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V, Zn)

| — | Hiili ja/tai ruskohiili |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili

| — | Kiinteä biomassa ja/tai turve |
| --- | --- |

—

Kiinteä biomassa ja/tai turve

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät kattilat ja moottorit |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät kattilat ja moottorit

Kaikki kokoluokat

EN 14385

Kerran vuodessa (18)

BAT 22

BAT 26

BAT 30

| — | Jätteen rinnakkaispoltto |
| --- | --- |

—

Jätteen rinnakkaispoltto

< 300 MWth

EN 14385

Kerran 6 kuukaudessa (13)

BAT 68

BAT 69

≥ 300 MWth

EN 14385

Kerran 3 kuukaudessa (19)
   (13)

| — | IGCC-voimalaitokset |
| --- | --- |

—

IGCC-voimalaitokset

≥ 100 MWth

EN 14385

Kerran vuodessa (18)

BAT 75

Hg

| — | Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien |
| --- | --- |

—

Hiili ja/tai ruskohiili, jätteen rinnakkaispoltto mukaan lukien

< 300 MWth

EN 13211

Kerran 3 kuukaudessa (13)
   (20)

BAT 23

≥ 300 MWth

Yleiset EN-standardit ja EN 14884

Jatkuva (16)
   (21)

| — | Biomassa ja/tai turve |
| --- | --- |

—

Biomassa ja/tai turve

Kaikki kokoluokat

EN 13211

Kerran vuodessa (22)

BAT 27

| — | Jätteen rinnakkaispoltto kiinteän biomassan ja/tai turpeen kanssa |
| --- | --- |

—

Jätteen rinnakkaispoltto kiinteän biomassan ja/tai turpeen kanssa

Kaikki kokoluokat

EN 13211

Kerran 3 kuukaudessa (13)

BAT 70

| — | IGCC-voimalaitokset |
| --- | --- |

—

IGCC-voimalaitokset

≥ 100 MWth

EN 13211

Kerran vuodessa (23)

BAT 75

TVOC

| — | Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät moottorit |
| --- | --- |

—

Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät moottorit

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa

Kaikki kokoluokat

EN 12619

Kerran 6 kuukaudessa (13)

BAT 33

BAT 59

| — | Jätteen rinnakkaispoltto hiilen, ruskohiilen, kiinteän biomassan ja/tai turpeen kanssa |
| --- | --- |

—

Jätteen rinnakkaispoltto hiilen, ruskohiilen, kiinteän biomassan ja/tai turpeen kanssa

Kaikki kokoluokat

Yleiset EN-standardit

Jatkuva

BAT 71

Formaldehydi

| — | Maakaasu laihaa kaasuseosta käyttävissä kipinäsytytysmoottoreissa ja kaksoispolttoainemoottoreissa |
| --- | --- |

—

Maakaasu laihaa kaasuseosta käyttävissä kipinäsytytysmoottoreissa ja kaksoispolttoainemoottoreissa

Kaikki kokoluokat

EN-standardia ei ole saatavilla

Kerran vuodessa.

BAT 45

CH4

| — | Maakaasua käyttävät moottorit |
| --- | --- |

—

Maakaasua käyttävät moottorit

Kaikki kokoluokat

EN ISO 25139

Kerran vuodessa (24)

BAT 45

PCDD/F-päästöt

| — | Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa |
| --- | --- |

—

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet kattiloissa

| — | Jätteen rinnakkaispoltto |
| --- | --- |

—

Jätteen rinnakkaispoltto

Kaikki kokoluokat

EN 1948-1, EN 1948-2, EN 1948-3

Kerran 6 kuukaudessa (13)
   (25)

BAT 59

BAT 71

| BAT 5. | Savukaasujen käsittelystä veteen johdettavien päästöjen seuraamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää tarkkailumenetelmiä seuraavassa esitetyn vähimmäistiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu.









  Aine/muuttuja | Standardi(t) | Tarkkailutiheys vähintään | Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) (26) | EN 1484 | Kerran kuukaudessa | BAT 15 |
| Kemiallinen hapenkulutus (COD) (26) | EN-standardia ei ole saatavilla |
| Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) | EN 872 |
| Fluoridi (F–) | EN ISO 10304–1 |
| Sulfaatti (SO4
  2 –) | EN ISO 10304–1 |
| Sulfidi, helposti vapautuva (S2 –) | EN-standardia ei ole saatavilla |
| Sulfiitti (SO3
  2 –) | EN ISO 10304–3 |
| Metallit ja metalloidit | As | Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 11885 tai EN ISO 17294–2) |
| Cd |
| Cr |
| Cu |
| Ni |
| Pb |
| Zn |
| Hg | Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 12846 tai EN ISO 17852) |
| Kloridi (Cl–) | Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 10304–1 tai EN ISO 15682) | — |
| Typen kokonaismäärä | EN 12260 | — |

BAT 5.

Aine/muuttuja

Standardi(t)

Tarkkailutiheys vähintään

Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) (26)

EN 1484

Kerran kuukaudessa

BAT 15

Kemiallinen hapenkulutus (COD) (26)

EN-standardia ei ole saatavilla

Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS)

EN 872

Fluoridi (F–)

EN ISO 10304–1

Sulfaatti (SO4
  2 –)

EN ISO 10304–1

Sulfidi, helposti vapautuva (S2 –)

EN-standardia ei ole saatavilla

Sulfiitti (SO3
  2 –)

EN ISO 10304–3

Metallit ja metalloidit

As

Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 11885 tai EN ISO 17294–2)

Cd

Cr

Cu

Ni

Pb

Zn

Hg

Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 12846 tai EN ISO 17852)

Kloridi (Cl–)

Saatavilla on useita EN-standardeja (esim. EN ISO 10304–1 tai EN ISO 15682)

—

Typen kokonaismäärä

EN 12260

—

1.3   Yleinen ympäristönsuojelun taso ja polton suorituskyky

| BAT 6. | Polttolaitosten yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja hiilimonoksidin ja palamattomien aineiden ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa optimoitu poltto ja käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polttoaineiden yhdistäminen ja sekoittaminen | Varmistetaan vakaat palamisolosuhteet ja/tai vähennetään epäpuhtauspäästöjä sekoittamalla saman polttoainetyypin eri laatuja. | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b. | Palamisjärjestelmän huolto | Säännöllinen suunniteltu huolto toimittajan suositusten mukaisesti. |
| c. | Kehittynyt säätöjärjestelmä | Ks. kuvaus 8.1 jaksossa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin. |
| d. | Palamislaitteiston hyvä suunnittelu | Tulipesän, polttokammioiden, polttimien ja niihin liittyvien laitteiden hyvä suunnittelu. | Voidaan soveltaa yleisesti uusiin polttolaitoksiin. |
| e. | Polttoaineen valinta | Polttoaineet valitaan saatavilla olevista polttoaineista siten, että käytetään ympäristöprofiililtaan (esimerkiksi rikki- ja/tai elohopeapitoisuudeltaan alhainen) parhainta polttoainetta tai parhaimpia polttoaineita tai korvataan osittain tai kokonaan käytettävä polttoaine tällaisilla polttoaineilla, mukaan lukien käytettävät käynnistys- ja varapolttoaineet. | Sovellettavuutta voivat rajoittaa sopivan tyyppisten, kokonaisympäristöprofiililtaan parempien polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan tai koko laitosalueen polttoainetasapainoon, kun kyse on teollisten prosessipolttoaineiden poltosta.
  Olemassa olevissa polttolaitoksissa laitoksen sijoittelu ja suunnittelu voivat rajoittaa valittavan polttoaineen tyyppiä. |

BAT 6.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Polttoaineiden yhdistäminen ja sekoittaminen

Varmistetaan vakaat palamisolosuhteet ja/tai vähennetään epäpuhtauspäästöjä sekoittamalla saman polttoainetyypin eri laatuja.

Voidaan soveltaa yleisesti

b.

Palamisjärjestelmän huolto

Säännöllinen suunniteltu huolto toimittajan suositusten mukaisesti.

c.

Kehittynyt säätöjärjestelmä

Ks. kuvaus 8.1 jaksossa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin.

d.

Palamislaitteiston hyvä suunnittelu

Tulipesän, polttokammioiden, polttimien ja niihin liittyvien laitteiden hyvä suunnittelu.

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin polttolaitoksiin.

e.

Polttoaineen valinta

Polttoaineet valitaan saatavilla olevista polttoaineista siten, että käytetään ympäristöprofiililtaan (esimerkiksi rikki- ja/tai elohopeapitoisuudeltaan alhainen) parhainta polttoainetta tai parhaimpia polttoaineita tai korvataan osittain tai kokonaan käytettävä polttoaine tällaisilla polttoaineilla, mukaan lukien käytettävät käynnistys- ja varapolttoaineet.

Sovellettavuutta voivat rajoittaa sopivan tyyppisten, kokonaisympäristöprofiililtaan parempien polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan tai koko laitosalueen polttoainetasapainoon, kun kyse on teollisten prosessipolttoaineiden poltosta.

Olemassa olevissa polttolaitoksissa laitoksen sijoittelu ja suunnittelu voivat rajoittaa valittavan polttoaineen tyyppiä.

| BAT 7. | Ammoniakin ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi käytettäessä selektiivistä katalyyttista pelkistystä (SCR) tai selektiivistä ei-katalyyttista pelkistystä (SNCR) NOX-päästöjen vähentämiseen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on optimoida SCR- ja/tai SNCR-järjestelmän suunnittelu ja/tai käyttö (esimerkiksi optimoitu reagenssin ja NOX:n suhde, reagenssin homogeeninen jakautuminen ja reagenssipisaroiden optimaalinen koko). |
| --- | --- |

BAT 7.

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen päästötaso (BAT-päästötaso) NH3-päästöille ilmaan SCR- ja/tai SNCR-järjestelmien käytöstä on < 3–10 mg/Nm3 vuotuisena keskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona. Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa käyttämällä SCR-tekniikkaa ja vaihteluvälin yläraja voidaan saavuttaa käyttämällä SNCR-tekniikkaa ilman märkiä puhdistusmenetelmiä. Biomassaa polttavien ja vaihtelevalla teholla toimivien laitosten sekä raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä polttavien moottorien kohdalla BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 15 mg/Nm3.

| BAT 8. | Ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi normaaleissa toimintaolosuhteissa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa asianmukaisella suunnittelulla, käytöllä ja huollolla, että päästöjen vähentämislaitteistojen käytettävyys ja kapasiteetti ovat optimaalisella tasolla. |
| --- | --- |

BAT 8.

| BAT 9. | Poltto- ja/tai kaasutuslaitosten yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on sisällyttää seuraavat seikat kaikkien käytettävien polttoaineiden laadunvarmistus-/laadunvalvontaohjelmiin osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1):






  i) | Käytettävän polttoaineen alustava täysimittainen karakterisointi, joka sisältää vähintään seuraavassa luetellut muuttujat, EN-standardien mukaisesti. ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja voidaan käyttää, jos niillä varmistetaan vastaavan tieteellisen arvon omaavien tietojen toimittaminen. |
| --- | --- | --- |

BAT 9.

i)

Käytettävän polttoaineen alustava täysimittainen karakterisointi, joka sisältää vähintään seuraavassa luetellut muuttujat, EN-standardien mukaisesti. ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja voidaan käyttää, jos niillä varmistetaan vastaavan tieteellisen arvon omaavien tietojen toimittaminen.

| ii) | Polttoaineen laadun säännöllinen testaus, jolla tarkistetaan, että se vastaa alustavaa karakterisointia ja laitoksen suunnittelumääritelmiä. Testaustiheys ja alla olevasta taulukosta valitut muuttujat perustuvat polttoaineen vaihteluvuuteen ja arvioon epäpuhtauspäästö(je)n merkityksellisyydestä (esimerkiksi pitoisuus polttoaineessa, käytettävä savukaasujen käsittely). |
| --- | --- |

ii)

Polttoaineen laadun säännöllinen testaus, jolla tarkistetaan, että se vastaa alustavaa karakterisointia ja laitoksen suunnittelumääritelmiä. Testaustiheys ja alla olevasta taulukosta valitut muuttujat perustuvat polttoaineen vaihteluvuuteen ja arvioon epäpuhtauspäästö(je)n merkityksellisyydestä (esimerkiksi pitoisuus polttoaineessa, käytettävä savukaasujen käsittely).

| iii) | Laitoksen asetusten vastaava mukauttaminen, kun se on tarpeen ja mahdollista (esimerkiksi polttoaineen karakterisoinnin ja valvonnan sisällyttäminen kehittyneeseen säätöjärjestelmään (ks. 8.1 jaksossa oleva kuvaus)). |
| --- | --- |

iii)

Laitoksen asetusten vastaava mukauttaminen, kun se on tarpeen ja mahdollista (esimerkiksi polttoaineen karakterisoinnin ja valvonnan sisällyttäminen kehittyneeseen säätöjärjestelmään (ks. 8.1 jaksossa oleva kuvaus)).

Kuvaus

Polttoaineen alustavan karakterisoinnin ja säännöllisen testauksen voivat suorittaa toiminnanharjoittaja ja/tai polttoaineen toimittaja. Jos ne suorittaa toimittaja, niiden täysimääräiset tulokset toimitetaan toiminnanharjoittajalle tuotteen (polttoaineen) toimittajan eritelmän ja/tai takuun muodossa.

| Polttoaine(et): | Määritettävät aineet/muuttujat |
| --- | --- |
| Biomassa/turve | — | Tehollinen lämpöarvo |

Polttoaine(et):

Määritettävät aineet/muuttujat

Biomassa/turve

—

Tehollinen lämpöarvo

| — | Kosteus |
| --- | --- |

—

Kosteus

| — | Tuhka |
| --- | --- |

—

Tuhka

| — | C, Cl, F, N, S, K, Na |
| --- | --- |

—

C, Cl, F, N, S, K, Na

| — | Metallit ja metalloidit (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn) |
| --- | --- |

—

Metallit ja metalloidit (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn)

Hiili/ruskohiili

| — | Alempi lämpöarvo |
| --- | --- |

—

Alempi lämpöarvo

| — | Kosteus |
| --- | --- |

—

Kosteus

| — | Haihtuvat aineet, tuhka, haihtumaton hiili, C, H, N, O, S |
| --- | --- |

—

Haihtuvat aineet, tuhka, haihtumaton hiili, C, H, N, O, S

| — | Br, Cl, F |
| --- | --- |

—

Br, Cl, F

| — | Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) |
| --- | --- |

—

Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

Raskas polttoöljy

| — | Tuhka |
| --- | --- |

—

Tuhka

| — | C, S, N, Ni, V |
| --- | --- |

—

C, S, N, Ni, V

Kevyt polttoöljy

| — | Tuhka |
| --- | --- |

—

Tuhka

| — | N, C, S |
| --- | --- |

—

N, C, S

Maakaasu

| — | Alempi lämpöarvo |
| --- | --- |

—

Alempi lämpöarvo

| — | CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Wobben indeksi |
| --- | --- |

—

CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Wobben indeksi

Kemianteollisuudesta peräisin olevat prosessipolttoaineet (27)

| — | Br, C, Cl, F, H, N, O, S |
| --- | --- |

—

Br, C, Cl, F, H, N, O, S

| — | Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) |
| --- | --- |

—

Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasut

| — | LHV, CH4 (koksaamokaasun osalta), CXHY (koksaamokaasun osalta), CO2, H2, N2, kokonaisrikki, pöly, Wobben indeksi |
| --- | --- |

—

LHV, CH4 (koksaamokaasun osalta), CXHY (koksaamokaasun osalta), CO2, H2, N2, kokonaisrikki, pöly, Wobben indeksi

Jäte (28)

| — | Alempi lämpöarvo |
| --- | --- |

—

Alempi lämpöarvo

| — | Kosteus |
| --- | --- |

—

Kosteus

| — | Haihtuvat aineet, tuhka, Br, C, Cl, F, H, N, O, S |
| --- | --- |

—

Haihtuvat aineet, tuhka, Br, C, Cl, F, H, N, O, S

| — | Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) |
| --- | --- |

—

Metallit ja metalloidit (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

| BAT 10. | Ilmaan ja/tai veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi muissa kuin normaaleissa toimintaolosuhteissa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ja ottaa käyttöön osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) mahdollisten epäpuhtauspäästöjen merkitykseen nähden oikeasuhteinen hallintasuunnitelma, joka sisältää seuraavat osat:






  — | muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden aiheutumisessa merkityksellisiksi katsottujen sellaisten järjestelmien asianmukainen suunnittelu, jotka saattavat vaikuttaa ilmaan, veteen ja/tai maaperään johdettaviin päästöihin (esimerkiksi pieneen tehoon perustuva suunnittelu käynnistyksen ja pysäytyksen vähimmäiskuormituksien pienentämiseksi vakaan tuotannon varmistamiseksi kaasuturbiineissa); |
| --- | --- | --- |

BAT 10.

—

muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden aiheutumisessa merkityksellisiksi katsottujen sellaisten järjestelmien asianmukainen suunnittelu, jotka saattavat vaikuttaa ilmaan, veteen ja/tai maaperään johdettaviin päästöihin (esimerkiksi pieneen tehoon perustuva suunnittelu käynnistyksen ja pysäytyksen vähimmäiskuormituksien pienentämiseksi vakaan tuotannon varmistamiseksi kaasuturbiineissa);

| — | erityisen ennaltaehkäisevän huoltosuunnitelman laatiminen ja käyttöönotto näitä merkityksellisiä järjestelmiä varten; |
| --- | --- |

—

erityisen ennaltaehkäisevän huoltosuunnitelman laatiminen ja käyttöönotto näitä merkityksellisiä järjestelmiä varten;

| — | muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden ja niihin liittyvien olosuhteiden aiheuttamien päästöjen tarkastelu ja kirjaaminen sekä korjaavien toimien toteuttaminen tarvittaessa; |
| --- | --- |

—

muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden ja niihin liittyvien olosuhteiden aiheuttamien päästöjen tarkastelu ja kirjaaminen sekä korjaavien toimien toteuttaminen tarvittaessa;

| — | muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden aikana tapahtuvien kokonaispäästöjen säännöllinen arviointi (esimerkiksi tapahtumien tiheys, kesto, päästöjen kvantifiointi/arviointi) sekä korjaavien toimien toteuttaminen tarvittaessa. |
| --- | --- |

—

muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden aikana tapahtuvien kokonaispäästöjen säännöllinen arviointi (esimerkiksi tapahtumien tiheys, kesto, päästöjen kvantifiointi/arviointi) sekä korjaavien toimien toteuttaminen tarvittaessa.

| BAT 11. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on asianmukaisesti tarkkailla ilmaan ja/tai veteen johdettavia päästöjä muissa kuin normaaleissa toimintaolosuhteissa.

  Kuvaus

  Tarkkailu voidaan suorittaa päästöjen suorilla mittauksilla tai tarkkailemalla sijaismuuttujia, jos osoittautuu, että näin varmistetaan päästöjen suoria mittauksia vastaava tai parempi tieteellinen laatu. Käynnistyksen ja pysäytyksen aikaiset päästöt voidaan arvioida vähintään kerran vuodessa tyypillisestä käynnistys- ja pysäytysjaksosta tehtävän yksityiskohtaisen päästömittauksen perusteella ja arvioimalla vuoden aikana toteutuvien käynnistys- ja pysäytysjaksojen päästöt tämän mittauksen tulosten perusteella. |
| --- | --- |

BAT 11.

Kuvaus

Tarkkailu voidaan suorittaa päästöjen suorilla mittauksilla tai tarkkailemalla sijaismuuttujia, jos osoittautuu, että näin varmistetaan päästöjen suoria mittauksia vastaava tai parempi tieteellinen laatu. Käynnistyksen ja pysäytyksen aikaiset päästöt voidaan arvioida vähintään kerran vuodessa tyypillisestä käynnistys- ja pysäytysjaksosta tehtävän yksityiskohtaisen päästömittauksen perusteella ja arvioimalla vuoden aikana toteutuvien käynnistys- ja pysäytysjaksojen päästöt tämän mittauksen tulosten perusteella.

1.4   Energiatehokkuus

| BAT 12. | Sellaisten poltto-, kaasutus- ja/tai IGCC-yksiköiden energiatehokkuuden lisäämiseksi, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Palamisen optimointi | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.
  Optimoimalla palaminen minimoidaan palamattomien aineiden määrä savukaasuissa ja kiinteissä palamisjätteissä. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Työaineen olosuhteiden optimointi | Käyttö tapahtuu työaineena käytettävän kaasun tai höyryn mahdollisimman korkeassa paineessa ja lämpötilassa esimerkiksi NOX-päästöjen hallinnan tai energian kysynnän luonteen asettamissa rajoissa. |
| c. | Höyrykierron optimointi | Käyttö tapahtuu alemmalla turbiinin höyryn poistopaineella käyttämällä lauhduttimen jäähdytysveden mahdollisimman alhaista lämpötilaa suunnittelun asettamissa rajoissa. |
| d. | Energiankulutuksen minimointi | Sisäisen energiankulutuksen minimointi (esimerkiksi syöttövesipumpun suurempi tehokkuus). |
| e. | Palamisilman esilämmitys | Osa palamisen savukaasuista talteen otetusta lämmöstä hyödynnetään poltossa käytettävän ilman esilämmitykseen. | Voidaan soveltaa yleisesti, mutta tarve hallita NOX-päästöjä voi rajoittaa sovellettavuutta. |
| f. | Polttoaineen esilämmitys | Polttoaine esilämmitetään talteen otettua lämpöä käyttäen. | Voidaan soveltaa yleisesti, mutta kattilan suunnittelu ja tarve hallita NOX-päästöjä voivat rajoittaa sovellettavuutta. |
| g. | Kehittynyt säätöjärjestelmä | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.
  Tärkeimpien palamismuuttujien tietokonepohjainen säätö mahdollistaa palamishyötysuhteen parantamisen. | Voidaan soveltaa yleisesti uusiin yksiköihin. Soveltavuutta vanhoihin yksiköihin saattaa rajoittaa tarve tehdä uudistuksia palamis -ja/tai säätöjärjestelmään. |
| h. | Syöttöveden esilämmitys talteen otettua lämpöä käyttäen | Höyrylauhduttimesta tuleva vesi esilämmitetään talteen otetulla lämmöllä ennen sen uudelleenkäyttöä kattilassa. | Sovelletaan vain höyrypiireihin eikä kuumavesikattiloihin.
  Laitoksen rakennesuunnitteluun ja talteenotettavan lämmön määrään liittyvät rajoitteet saattavat rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin yksiköihin. |
| i. | Lämmön talteenotto yhteistuotannon avulla | Lämmön talteenotto (lähinnä höyryjärjestelmästä) kuuman veden / höyryn tuottamiseksi teollisiin prosesseihin/toimintoihin tai julkiseen kaukolämpöverkkoon. Lisäksi lämpöä on mahdollista ottaa talteen seuraavista:






  — | savukaasu |

BAT 12.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Palamisen optimointi

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Optimoimalla palaminen minimoidaan palamattomien aineiden määrä savukaasuissa ja kiinteissä palamisjätteissä.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Työaineen olosuhteiden optimointi

Käyttö tapahtuu työaineena käytettävän kaasun tai höyryn mahdollisimman korkeassa paineessa ja lämpötilassa esimerkiksi NOX-päästöjen hallinnan tai energian kysynnän luonteen asettamissa rajoissa.

c.

Höyrykierron optimointi

Käyttö tapahtuu alemmalla turbiinin höyryn poistopaineella käyttämällä lauhduttimen jäähdytysveden mahdollisimman alhaista lämpötilaa suunnittelun asettamissa rajoissa.

d.

Energiankulutuksen minimointi

Sisäisen energiankulutuksen minimointi (esimerkiksi syöttövesipumpun suurempi tehokkuus).

e.

Palamisilman esilämmitys

Osa palamisen savukaasuista talteen otetusta lämmöstä hyödynnetään poltossa käytettävän ilman esilämmitykseen.

Voidaan soveltaa yleisesti, mutta tarve hallita NOX-päästöjä voi rajoittaa sovellettavuutta.

f.

Polttoaineen esilämmitys

Polttoaine esilämmitetään talteen otettua lämpöä käyttäen.

Voidaan soveltaa yleisesti, mutta kattilan suunnittelu ja tarve hallita NOX-päästöjä voivat rajoittaa sovellettavuutta.

g.

Kehittynyt säätöjärjestelmä

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Tärkeimpien palamismuuttujien tietokonepohjainen säätö mahdollistaa palamishyötysuhteen parantamisen.

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin yksiköihin. Soveltavuutta vanhoihin yksiköihin saattaa rajoittaa tarve tehdä uudistuksia palamis -ja/tai säätöjärjestelmään.

h.

Syöttöveden esilämmitys talteen otettua lämpöä käyttäen

Höyrylauhduttimesta tuleva vesi esilämmitetään talteen otetulla lämmöllä ennen sen uudelleenkäyttöä kattilassa.

Sovelletaan vain höyrypiireihin eikä kuumavesikattiloihin.

Laitoksen rakennesuunnitteluun ja talteenotettavan lämmön määrään liittyvät rajoitteet saattavat rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin yksiköihin.

i.

Lämmön talteenotto yhteistuotannon avulla

Lämmön talteenotto (lähinnä höyryjärjestelmästä) kuuman veden / höyryn tuottamiseksi teollisiin prosesseihin/toimintoihin tai julkiseen kaukolämpöverkkoon. Lisäksi lämpöä on mahdollista ottaa talteen seuraavista:

—

savukaasu

| — | arinajäähdytys |
| --- | --- |

—

arinajäähdytys

| — | kiertoleijupeti. |
| --- | --- |

—

kiertoleijupeti.

Sovellettavuutta voi rajoittaa paikallinen lämmön ja sähkön kysyntä.

Soveltaminen kaasukompressoreihin, joiden lämpöprofiili on ennakoimaton, saattaa olla rajoitettua.

j.

Valmius lämmön ja sähkön yhteistuotantoon

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Sovelletaan vain uusiin yksiköihin, joiden läheisyydessä on realistiset mahdollisuudet käyttää lämpöä tulevaisuudessa.

k.

Savukaasulauhdutin

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin, jos matalalämpötilaiselle lämmölle on riittävästi kysyntää.

l.

Lämmön varastointi

Lämmön varastointi lämmön ja sähkön yhteistuotannossa.

Sovelletaan vain lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin.

Sovellettavuus saattaa olla rajoitettua, jos lämmön kysyntä on pientä.

m.

Märkäpiippu

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin ja olemassa oleviin yksiköihin, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä.

n.

Jäähdytystornin päästöt

Päästöjen vapauttaminen ilmaan jäähdytystornin kautta tähän tarkoitetun piipun sijasta.

Sovelletaan vain yksiköihin, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä, jos savukaasut on lämmitettävä uudelleen ennen niiden päästämistä ilmaan ja jos yksikön jäähdytysjärjestelmänä on jäähdytystorni.

o.

Polttoaineen esikuivaus

Polttoaineen kosteuspitoisuuden alentaminen ennen polttoa palamisolosuhteiden parantamiseksi.

Sovelletaan biomassan ja/tai turpeen polttoon itsesyttymisriskin asettamissa rajoissa (esimerkiksi. turpeen kosteuspitoisuus pidetään yli 40 prosentissa läpi koko toimitusketjun).

Olemassa olevien laitosten jälkiasennuksia saattavat rajoittaa kuivaustoiminnosta mahdollisesti saatava polttoaineen lämpöarvon nousu ja joidenkin kattiloiden suunnittelun tai laitosten sijoittelun rajalliset jälkiasennusmahdollisuudet.

p.

Lämpöhäviöiden minimointi

Esimerkiksi kuonan kautta tapahtuvien tai säteilylähteiden eristämisellä vähennettävissä olevien lämpöhäviöiden minimointi.

Sovelletaan vain kiinteitä polttoaineita käyttäviin polttoyksiköihin ja kaasutus-/IGCC-yksiköihin.

q.

Kehittyneet materiaalit

Käytetään kehittyneitä materiaaleja, joiden on osoitettu kestävän korkeita toimintalämpötiloja ja -paineita ja lisäävän siten höyry-/polttoprosessin tehokkuutta.

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin.

r.

Höyryturbiinien parannustoimet

Tähän sisältyy muun muassa keskipainehöyryn lämpötilan ja paineen korottamisen, matalapaineturbiinin lisäämisen sekä turbiinin roottorien lapojen geometriaan tehtävien muutosten kaltaisia menetelmiä.

Kysyntä, höyryn olosuhteet ja/tai laitoksen rajallinen elinikä saattavat rajoittaa sovellettavuutta.

s.

Höyryn superkriittiset ja ultra-superkriittiset tilat

Käytetään höyryn uudelleenlämmitysjärjestelmiä sisältävää höyrypiiriä, jossa höyryn paine voi nousta yli 220,6 baariin ja lämpötila yli 374 °C:een superkriittisissä olosuhteissa ja yli 250–300 baariin ja yli 580–600 °C:n lämpötilaan ultra-superkriittisissä olosuhteissa.

Sovelletaan vain uusiin yksiköihin, joiden lämpöteho on ≥ 600 MWth ja joita käytetään > 4 000 tuntia vuodessa.

Ei sovellettavissa, jos yksikön tarkoituksena on tuottaa alhaisia höyryn lämpötiloja ja/tai paineita prosessiteollisuudessa.

Ei sovellettavissa höyryä lämmön ja sähkön yhteistuotannossa tuottaviin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin.

Tiettyjen biomassojen yhteydessä tapahtuva korkean lämpötilan korroosio saattaa rajoittaa sovellettavuutta biomassaa polttaviin yksiköihin.

1.5   Veden kulutus ja veteen johdettavat päästöt

| BAT 13. | Veden kulutuksen ja ympäristöön päästettävän epäpuhtauksia sisältävän veden määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää toista tai molempia seuraavista menetelmistä.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Veden kierrätys | Laitoksesta tulevat jäännösvesivirrat, hulevesi mukaan lukien, käytetään uudelleen muihin tarkoituksiin. Vastaanottavan vesivirran laatuvaatimukset ja laitoksen vesitasapaino rajoittavat kierrätysastetta. | Ei sovellettavissa jäähdytysjärjestelmien jäteveteen, jos veden käsittelyyn käytetään kemikaaleja ja/tai jos esiintyy korkeita merivedestä peräisin olevan suolan pitoisuuksia. |
| b. | Kuivan pohjatuhkan käsittely | Kuiva ja kuuma pohjatuhka putoaa tulipesästä mekaaniseen kuljetinjärjestelmään ja jäähdytetään ilmalla. Prosessissa ei käytetä vettä. | Sovelletaan vain kiinteitä polttoaineita polttaviin laitoksiin.
  Saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita, jotka estävät järjestelmän jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 13.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Veden kierrätys

Laitoksesta tulevat jäännösvesivirrat, hulevesi mukaan lukien, käytetään uudelleen muihin tarkoituksiin. Vastaanottavan vesivirran laatuvaatimukset ja laitoksen vesitasapaino rajoittavat kierrätysastetta.

Ei sovellettavissa jäähdytysjärjestelmien jäteveteen, jos veden käsittelyyn käytetään kemikaaleja ja/tai jos esiintyy korkeita merivedestä peräisin olevan suolan pitoisuuksia.

b.

Kuivan pohjatuhkan käsittely

Kuiva ja kuuma pohjatuhka putoaa tulipesästä mekaaniseen kuljetinjärjestelmään ja jäähdytetään ilmalla. Prosessissa ei käytetä vettä.

Sovelletaan vain kiinteitä polttoaineita polttaviin laitoksiin.

Saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita, jotka estävät järjestelmän jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin.

| BAT 14. | Pilaantumattoman jäteveden pilaantumisen ehkäisemiseksi ja veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on erottaa jätevesivirrat ja käsitellä ne erikseen epäpuhtauspitoisuuden mukaan.

  Kuvaus

  Tyypillisesti erotettavia ja käsiteltäviä jätevesivirtoja ovat muun muassa hulevesi, jäähdytysvesi ja savukaasujen käsittelystä tuleva jätevesi.

  Sovellettavuus

  Viemäröintijärjestelmien kokoonpano saattaa rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin. |
| --- | --- |

BAT 14.

Kuvaus

Tyypillisesti erotettavia ja käsiteltäviä jätevesivirtoja ovat muun muassa hulevesi, jäähdytysvesi ja savukaasujen käsittelystä tuleva jätevesi.

Sovellettavuus

Viemäröintijärjestelmien kokoonpano saattaa rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin.

| BAT 15. | Savukaasujen käsittelystä veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää sekä käyttää sekundaarisia menetelmiä mahdollisimman lähellä lähdettä laimentumisen estämiseksi.








  Menetelmä | Tyypilliset ehkäistyt/puhdistetut epäpuhtaudet | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| Primääriset menetelmät |
| a. | Optimoitu poltto (ks. BAT 6) ja savukaasujen käsittelyjärjestelmät (esimerkiksi SCR/SNCR, ks. BAT 7) | Orgaaniset yhdisteet, ammoniakki (NH3) | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| Sekundaariset menetelmät (29) |
| b. | Adsorptio aktiivihiileen | Orgaaniset yhdisteet, elohopea (Hg) | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| c. | Aerobinen biologinen käsittely | Biohajoavat orgaaniset yhdisteet, ammonium (NH4
  +) | Sovelletaan yleensä orgaanisten yhdisteiden käsittelyyn. Ammoniumin (NH4
  +) aerobista biologista käsittelyä ei ehkä sovelleta, jos kloridipitoisuudet ovat korkeita (noin 10 g/l). |
| d. | Anoksinen/anaerobinen biologinen käsittely | Elohopea (Hg), nitraatti (NO3
  –), nitriitti (NO2
  –) | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| e. | Koagulaatio ja saostaminen | Suspendoitunut kiintoaines | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| f. | Kiteyttäminen | Metallit ja metalloidit, sulfaatti (SO4
  2 –), fluoridi (F–) | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| g. | Suodatus (esimerkiksi hiekkasuodatus, mikrosuodatus, ultrasuodatus) | Suspendoitunut kiintoaines, metallit | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| h. | Vaahdotus | Suspendoitunut kiintoaines, öljy | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| i. | Ioninvaihto | Metallit | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| j. | Neutralointi | Hapot, alkalit | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| k. | Hapettaminen | Sulphidi (S2 –), sulfiitti (SO3
  2 –) | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| l. | Saostaminen | Metallit ja metalloidit, sulfaatti (SO4
  2 –), fluoridi (F–) | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| m. | Selkeytys | Suspendoitunut kiintoaines | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| n. | Strippaus | Ammoniakki (NH3) | Voidaan soveltaa yleisesti. |

BAT 15.

Menetelmä

Tyypilliset ehkäistyt/puhdistetut epäpuhtaudet

Sovellettavuus

Primääriset menetelmät

a.

Optimoitu poltto (ks. BAT 6) ja savukaasujen käsittelyjärjestelmät (esimerkiksi SCR/SNCR, ks. BAT 7)

Orgaaniset yhdisteet, ammoniakki (NH3)

Voidaan soveltaa yleisesti.

Sekundaariset menetelmät (29)

b.

Adsorptio aktiivihiileen

Orgaaniset yhdisteet, elohopea (Hg)

Voidaan soveltaa yleisesti.

c.

Aerobinen biologinen käsittely

Biohajoavat orgaaniset yhdisteet, ammonium (NH4
  +)

Sovelletaan yleensä orgaanisten yhdisteiden käsittelyyn. Ammoniumin (NH4
  +) aerobista biologista käsittelyä ei ehkä sovelleta, jos kloridipitoisuudet ovat korkeita (noin 10 g/l).

d.

Anoksinen/anaerobinen biologinen käsittely

Elohopea (Hg), nitraatti (NO3
  –), nitriitti (NO2
  –)

Voidaan soveltaa yleisesti.

e.

Koagulaatio ja saostaminen

Suspendoitunut kiintoaines

Voidaan soveltaa yleisesti.

f.

Kiteyttäminen

Metallit ja metalloidit, sulfaatti (SO4
  2 –), fluoridi (F–)

Voidaan soveltaa yleisesti.

g.

Suodatus (esimerkiksi hiekkasuodatus, mikrosuodatus, ultrasuodatus)

Suspendoitunut kiintoaines, metallit

Voidaan soveltaa yleisesti.

h.

Vaahdotus

Suspendoitunut kiintoaines, öljy

Voidaan soveltaa yleisesti.

i.

Ioninvaihto

Metallit

Voidaan soveltaa yleisesti.

j.

Neutralointi

Hapot, alkalit

Voidaan soveltaa yleisesti.

k.

Hapettaminen

Sulphidi (S2 –), sulfiitti (SO3
  2 –)

Voidaan soveltaa yleisesti.

l.

Saostaminen

Metallit ja metalloidit, sulfaatti (SO4
  2 –), fluoridi (F–)

Voidaan soveltaa yleisesti.

m.

Selkeytys

Suspendoitunut kiintoaines

Voidaan soveltaa yleisesti.

n.

Strippaus

Ammoniakki (NH3)

Voidaan soveltaa yleisesti.

BAT-päästötasot koskevat suoria päästöjä vastaanottavaan vesistöön kohdassa, jossa päästö lähtee laitoksesta.

Taulukko 1

Savukaasujen käsittelystä suoraan vastaanottavaan vesistöön vapautuvien päästöjen BAT-päästötasot

| Aine/muuttuja | BAT-päästötasot |
| --- | --- |
| Vuorokausikeskiarvo |
| Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) | 20–50 mg/l (30)
   (31)
   (32) |
| Kemiallinen hapenkulutus (COD) | 60–150 mg/l (30)
   (31)
   (32) |
| Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) | 10–30 mg/l |
| Fluoridi (F–) | 10–25 mg/l (32) |
| Sulfaatti (SO4
  2 –) | 1,3–2,0 g/l (32)
   (33)
   (34)
   (35) |
| Sulfidi (S2 –), helposti vapautuva | 0,1–0,2 mg/l (32) |
| Sulfiitti (SO3
  2 –) | 1–20 mg/l (32) |
| Metallit ja metalloidit | As | 10–50 μg/l |
| Cd | 2–5 μg/l |
| Cr | 10–50 μg/l |
| Cu | 10–50 μg/l |
| Hg | 0,2–3 μg/l |
| Ni | 10–50 μg/l |
| Pb | 10–20 μg/l |
| Zn | 50–200 μg/l |

Aine/muuttuja

BAT-päästötasot

Vuorokausikeskiarvo

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC)

20–50 mg/l (30)
   (31)
   (32)

Kemiallinen hapenkulutus (COD)

60–150 mg/l (30)
   (31)
   (32)

Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS)

10–30 mg/l

Fluoridi (F–)

10–25 mg/l (32)

Sulfaatti (SO4
  2 –)

1,3–2,0 g/l (32)
   (33)
   (34)
   (35)

Sulfidi (S2 –), helposti vapautuva

0,1–0,2 mg/l (32)

Sulfiitti (SO3
  2 –)

1–20 mg/l (32)

Metallit ja metalloidit

As

10–50 μg/l

Cd

2–5 μg/l

Cr

10–50 μg/l

Cu

10–50 μg/l

Hg

0,2–3 μg/l

Ni

10–50 μg/l

Pb

10–20 μg/l

Zn

50–200 μg/l

1.6   Jätehuolto

| BAT 16. | Poltto- ja/tai kaasutusprosessista ja puhdistusmenetelmistä loppukäsiteltäväksi lähetettyjen jätteiden määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimenpiteet niin, että niillä maksimoidaan tärkeysjärjestyksessä ja elinkaariajattelu huomioon ottaen






  a) | jätteiden syntymisen ehkäisy, eli maksimoidaan sivutuotteina syntyvien jäämien osuus; |
| --- | --- | --- |

BAT 16.

a)

jätteiden syntymisen ehkäisy, eli maksimoidaan sivutuotteina syntyvien jäämien osuus;

| b) | jätteiden valmistelu uudelleenkäyttöön erityisten vaadittujen laatukriteerien mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

jätteiden valmistelu uudelleenkäyttöön erityisten vaadittujen laatukriteerien mukaisesti;

| c) | jätteen kierrätys; |
| --- | --- |

c)

jätteen kierrätys;

| d) | muu jätteiden hyödyntäminen (esimerkiksi energiana); |
| --- | --- |

d)

muu jätteiden hyödyntäminen (esimerkiksi energiana);

ottamalla käyttöön asianmukainen yhdistelmä esimerkiksi seuraavista menetelmistä:

| Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a. | Kipsin muodostuminen sivutuotteena | Märässä savukaasujen rikinpoistossa syntyvien kalsiumpohjaisten reaktiojäännösten laadun optimointi siten, että niitä voidaan käyttää louhitun kipsin vaihtoehtona (eli kipsilevyteollisuuden raaka-aineena). Märässä savukaasujen rikinpoistossa käytetyn kalkkikiven laatu vaikuttaa tuotetun kipsin puhtauteen. | Voidaan soveltaa yleisesti kipsin vaadittavan laadun, kuhunkin käyttötarkoitukseen liittyvien terveysvaatimusten ja markkinaolosuhteiden asettamissa rajoissa. |
| b. | Jäännösten kierrätys tai hyödyntäminen rakennusalalla | Esimerkiksi puolikuivista rikinpoistoprosesseista peräisin olevien jäännösten, lentotuhkan tai pohjatuhkan kierrätys tai hyödyntäminen rakennusmateriaalina (esimerkiksi tienrakennuksessa hiekan korvikkeena betonin valmistuksessa tai sementtiteollisuudessa). | Voidaan soveltaa yleisesti materiaalin vaadittavan laadun (esimerkiksi fyysiset ominaisuudet, vaarallisten aineiden pitoisuus), kuhunkin käyttötarkoitukseen liittyvien terveysvaatimusten ja markkinaolosuhteiden asettamissa rajoissa. |
| c. | Energian talteenotto käyttämällä jätettä polttoaineyhdistelmässä | Hiilen, ruskohiilen, raskaan polttoöljyn, turpeen tai biomassan poltosta syntyvän runsashiilisen tuhkan ja lietteen jäännösenergiasisältö voidaan ottaa talteen esimerkiksi sekoittamalla ne polttoaineeseen. | Voidaan soveltaa yleisesti, jos laitokset voivat käyttää jätettä polttoaineyhdistelmässä ja kykenevät teknisesti syöttämään polttoaineet polttokammioon. |
| d. | Käytetyn katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön | Katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön (joka voidaan tehdä esimerkiksi SCR-katalyyttien kohdalla jopa neljä kertaa) palauttaa alkuperäisen suorituskyvyn osittain tai kokonaan ja pidentää katalyytin käyttöiän useisiin vuosikymmeniin. Katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön sisältyy katalyyttien hallintaohjelmaan. | Katalyytin mekaaninen tila ja NOX- ja NH3-päästöjen torjumiseksi vaadittava suorituskyky saattavat rajoittaa sovellettavuutta. |

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Kipsin muodostuminen sivutuotteena

Märässä savukaasujen rikinpoistossa syntyvien kalsiumpohjaisten reaktiojäännösten laadun optimointi siten, että niitä voidaan käyttää louhitun kipsin vaihtoehtona (eli kipsilevyteollisuuden raaka-aineena). Märässä savukaasujen rikinpoistossa käytetyn kalkkikiven laatu vaikuttaa tuotetun kipsin puhtauteen.

Voidaan soveltaa yleisesti kipsin vaadittavan laadun, kuhunkin käyttötarkoitukseen liittyvien terveysvaatimusten ja markkinaolosuhteiden asettamissa rajoissa.

b.

Jäännösten kierrätys tai hyödyntäminen rakennusalalla

Esimerkiksi puolikuivista rikinpoistoprosesseista peräisin olevien jäännösten, lentotuhkan tai pohjatuhkan kierrätys tai hyödyntäminen rakennusmateriaalina (esimerkiksi tienrakennuksessa hiekan korvikkeena betonin valmistuksessa tai sementtiteollisuudessa).

Voidaan soveltaa yleisesti materiaalin vaadittavan laadun (esimerkiksi fyysiset ominaisuudet, vaarallisten aineiden pitoisuus), kuhunkin käyttötarkoitukseen liittyvien terveysvaatimusten ja markkinaolosuhteiden asettamissa rajoissa.

c.

Energian talteenotto käyttämällä jätettä polttoaineyhdistelmässä

Hiilen, ruskohiilen, raskaan polttoöljyn, turpeen tai biomassan poltosta syntyvän runsashiilisen tuhkan ja lietteen jäännösenergiasisältö voidaan ottaa talteen esimerkiksi sekoittamalla ne polttoaineeseen.

Voidaan soveltaa yleisesti, jos laitokset voivat käyttää jätettä polttoaineyhdistelmässä ja kykenevät teknisesti syöttämään polttoaineet polttokammioon.

d.

Käytetyn katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön

Katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön (joka voidaan tehdä esimerkiksi SCR-katalyyttien kohdalla jopa neljä kertaa) palauttaa alkuperäisen suorituskyvyn osittain tai kokonaan ja pidentää katalyytin käyttöiän useisiin vuosikymmeniin. Katalyytin valmistelu uudelleenkäyttöön sisältyy katalyyttien hallintaohjelmaan.

Katalyytin mekaaninen tila ja NOX- ja NH3-päästöjen torjumiseksi vaadittava suorituskyky saattavat rajoittaa sovellettavuutta.

1.7   Melupäästöt

| BAT 17. | Melupäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Toiminnalliset toimenpiteet | Näitä ovat






  — | laitteiden tehostetut tarkastukset ja kunnossapito |

BAT 17.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Toiminnalliset toimenpiteet

Näitä ovat

—

laitteiden tehostetut tarkastukset ja kunnossapito

| — | suljettujen tilojen ovien ja ikkunoiden sulkeminen, jos mahdollista |
| --- | --- |

—

suljettujen tilojen ovien ja ikkunoiden sulkeminen, jos mahdollista

| — | laitteiden käytön antaminen kokeneen henkilökunnan tehtäväksi |
| --- | --- |

—

laitteiden käytön antaminen kokeneen henkilökunnan tehtäväksi

| — | meluisten toimintojen välttäminen yöaikaan, jos mahdollista |
| --- | --- |

—

meluisten toimintojen välttäminen yöaikaan, jos mahdollista

| — | meluntorjunnan ottaminen huomioon kunnossapitotöissä. |
| --- | --- |

—

meluntorjunnan ottaminen huomioon kunnossapitotöissä.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Vähän melua aiheuttavat laitteet

Tähän voivat kuulua kompressorit, pumput ja ulospuhallusventtiilit.

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin tai korvattuihin laitteisiin.

c.

Melun vaimentaminen

Melun leviämistä voidaan vähentää asettamalla esteitä melulähteen ja melulle altistuvan kohteen väliin. Hyviä esteitä ovat esimerkiksi meluvallit, penkereet ja rakennukset.

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin laitoksiin. Olemassa olevissa laitoksissa esteiden hyödyntämistä saattaa rajoittaa tilanpuute.

d.

Meluntorjuntalaitteet

Näihin sisältyvät

| — | melun vähentäjät |
| --- | --- |

—

melun vähentäjät

| — | laitteiden vaimennus |
| --- | --- |

—

laitteiden vaimennus

| — | melua aiheuttavien laitteiden kotelointi |
| --- | --- |

—

melua aiheuttavien laitteiden kotelointi

| — | rakennusten äänieristäminen. |
| --- | --- |

—

rakennusten äänieristäminen.

Tilanpuute saattaa rajoittaa sovellettavuutta.

e.

Laitteiden ja rakennusten asianmukainen sijainti

Melutasoja voidaan alentaa kasvattamalla lähteen ja vastaanottajan välimatkaa sekä käyttämällä rakennuksia melusuojina.

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin laitoksiin. Olemassa olevissa laitoksen osissa laitteiden ja tuotantoyksiköiden uudelleensijoittelua saattavat rajoittaa tilanpuute tai liialliset kustannukset.

2.   KIINTEIDEN POLTTOAINEIDEN POLTON PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

2.1   Hiilen ja/tai ruskohiilen polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti hiilen ja/tai ruskohiilen polttoon. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

2.1.1   Yleinen ympäristönsuojelun taso

| BAT 18. | Hiilen ja/tai ruskohiilen polton yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja kohdan BAT 6 lisäksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää seuraavaa menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Integroitu polttoprosessi, jolla varmistetaan kattilan hyvä tehokkuus ja joka sisältää primaarisia menetelmiä NOX:n vähentämiseksi (esimerkiksi ilman vaiheistus, polttoaineen vaiheistus, low-NOX -polttimet ja/tai savukaasun takaisinkierrätys). | Pölypolton, leijupolton tai liikkuvaa arinaa käyttävän arinapolton kaltaiset polttoprosessit mahdollistavat tällaisen integroinnin. | Voidaan soveltaa yleisesti. |

BAT 18.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Integroitu polttoprosessi, jolla varmistetaan kattilan hyvä tehokkuus ja joka sisältää primaarisia menetelmiä NOX:n vähentämiseksi (esimerkiksi ilman vaiheistus, polttoaineen vaiheistus, low-NOX -polttimet ja/tai savukaasun takaisinkierrätys).

Pölypolton, leijupolton tai liikkuvaa arinaa käyttävän arinapolton kaltaiset polttoprosessit mahdollistavat tällaisen integroinnin.

Voidaan soveltaa yleisesti.

2.1.2   Energiatehokkuus

| BAT 19. | Hiilen ja/tai ruskohiilen polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kuiva pohjatuhkan käsittely | Kuiva ja kuuma pohjatuhka putoaa tulipesästä mekaaniseen kuljetinjärjestelmään, ja kun se on ohjattu uuniin uudelleenpolttoa varten, se jäähdytetään ilmalla. Hyötyenergia otetaan talteen sekä tuhkan uudelleenpoltosta että sen jäähdytyksestä. | Saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita, jotka estävät järjestelmän jälkiasennuksen olemassa oleviin polttoyksiköihin. |

BAT 19.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Kuiva pohjatuhkan käsittely

Kuiva ja kuuma pohjatuhka putoaa tulipesästä mekaaniseen kuljetinjärjestelmään, ja kun se on ohjattu uuniin uudelleenpolttoa varten, se jäähdytetään ilmalla. Hyötyenergia otetaan talteen sekä tuhkan uudelleenpoltosta että sen jäähdytyksestä.

Saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita, jotka estävät järjestelmän jälkiasennuksen olemassa oleviin polttoyksiköihin.

Taulukko 2

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) hiilen ja/tai ruskohiilen poltolle

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (36)
   (37) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (38) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (38)
   (39)
   (40) |
| Uusi yksikkö (41)
   (42) | Olemassa oleva yksikkö (41)
   (43) | Uusi tai olemassa oleva yksikkö |
| Hiiltä käyttävä, ≥ 1 000 MWth | 45–46 | 33,5–44 | 75–97 |
| Ruskohiiltä käyttävä, ≥ 1 000 MWth | 42–44 (44) | 33,5–42,5 | 75–97 |
| Hiiltä käyttävä, < 1 000 MWth | 36,5–41,5 (45) | 32,5–41,5 | 75–97 |
| Ruskohiiltä käyttävä, < 1 000 MWth | 36,5–40 (46) | 31,5–39,5 | 75–97 |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (36)
   (37)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (38)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (38)
   (39)
   (40)

Uusi yksikkö (41)
   (42)

Olemassa oleva yksikkö (41)
   (43)

Uusi tai olemassa oleva yksikkö

Hiiltä käyttävä, ≥ 1 000 MWth

45–46

33,5–44

75–97

Ruskohiiltä käyttävä, ≥ 1 000 MWth

42–44 (44)

33,5–42,5

75–97

Hiiltä käyttävä, < 1 000 MWth

36,5–41,5 (45)

32,5–41,5

75–97

Ruskohiiltä käyttävä, < 1 000 MWth

36,5–40 (46)

31,5–39,5

75–97

2.1.3   Ilmaan johdettavat NOX-, N2O- ja CO-päästöt

| BAT 20. | Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO- ja N2O-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Käytetään yleensä yhdessä muiden menetelmien kanssa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Muiden NOX-päästöjä vähentävien primaaristen menetelmien yhdistelmä (esimerkiksi ilman vaiheistus, polttoaineen vaiheistus, savukaasun takaisinkierrätys, low-NOX-polttimet). | Ks. kunkin menetelmän kuvaus 8.3 jaksossa.
  Kattilan suunnittelu saattaa vaikuttaa asianmukaisen primaarisen menetelmän (tai niiden yhdistelmän) valintaan ja suorituskykyyn. |
| c. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Voidaan soveltaa läpi pääsevän ammoniakin jälkikäsittelevän SCR-pelkistyksen kanssa. | Sovellettavuus voi olla rajallinen kattiloissa, joiden suuri poikkileikkauspinta-ala estää NH3:n ja NOX:n tasaisen sekoittamisen.
  Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään < 1 500  tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. |
| d. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Ei sovellettavissa yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa, ja olemassa oleviin polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. |
| e. | Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Sovelletaan tapauskohtaisesti polttoaineen ominaisuuksien ja polttoprosessin mukaan. |

BAT 20.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Polton optimointi

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Käytetään yleensä yhdessä muiden menetelmien kanssa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Muiden NOX-päästöjä vähentävien primaaristen menetelmien yhdistelmä (esimerkiksi ilman vaiheistus, polttoaineen vaiheistus, savukaasun takaisinkierrätys, low-NOX-polttimet).

Ks. kunkin menetelmän kuvaus 8.3 jaksossa.

Kattilan suunnittelu saattaa vaikuttaa asianmukaisen primaarisen menetelmän (tai niiden yhdistelmän) valintaan ja suorituskykyyn.

c.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa läpi pääsevän ammoniakin jälkikäsittelevän SCR-pelkistyksen kanssa.

Sovellettavuus voi olla rajallinen kattiloissa, joiden suuri poikkileikkauspinta-ala estää NH3:n ja NOX:n tasaisen sekoittamisen.

Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään < 1 500  tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

d.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Ei sovellettavissa yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa, ja olemassa oleviin polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

e.

Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Sovelletaan tapauskohtaisesti polttoaineen ominaisuuksien ja polttoprosessin mukaan.

Taulukko 3

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot NOX-päästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (47) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (48)
   (49) |
| < 100 | 100–150 | 100–270 | 155–200 | 165–330 |
| 100–300 | 50–100 | 100–180 | 80–130 | 155–210 |
| ≥ 300, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä leijukerroskattila ja ruskohiiltä käyttävä hiilipölykattila | 50–85 | < 85–150 (50)
   (51) | 80–125 | 140–165 (52) |
| ≥ 300, hiiltä käyttävä hiilipölykattila | 65–85 | 65–150 | 80–125 | < 85–165 (53) |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (47)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (48)
   (49)

< 100

100–150

100–270

155–200

165–330

100–300

50–100

100–180

80–130

155–210

≥ 300, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä leijukerroskattila ja ruskohiiltä käyttävä hiilipölykattila

50–85

< 85–150 (50)
   (51)

80–125

140–165 (52)

≥ 300, hiiltä käyttävä hiilipölykattila

65–85

65–150

80–125

< 85–165 (53)

≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien olemassa olevien polttolaitosten tai uusien polttolaitosten CO-päästöjen ohjeelliset vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) | CO-päästöjen ohjeellinen taso (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| < 300 | < 30–140 |
| ≥ 300, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä leijupolttokattila ja ruskohiiltä käyttävä hiilipölykattila | < 30–100 (54) |
| ≥ 300, hiiltä käyttävä hiilipölykattila | < 5–100 (54) |

Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth)

CO-päästöjen ohjeellinen taso (mg/Nm3)

< 300

< 30–140

≥ 300, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä leijupolttokattila ja ruskohiiltä käyttävä hiilipölykattila

< 30–100 (54)

≥ 300, hiiltä käyttävä hiilipölykattila

< 5–100 (54)

2.1.4   Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

| BAT 21. | Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Tulipesäinjektio (tulipesään tai leijupetiin) | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Kanavainjektio | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.
  Menetelmää voidaan käyttää HCl:n/HF:n poistamiseen, jos käytössä ei ole mitään erityistä savukaasujen rikinpoiston piipunpäätekniikkaa. |
| c. | Puolikuivapesuri | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. |
| d. | Kiertoleijupetikuivapesuri |
| e. | Märkäpesu | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.
  Menetelmiä voidaan käyttää HCl:n/HF:n poistamiseen, jos käytössä ei ole mitään erityistä savukaasujen rikinpoiston piipunpäätekniikkaa. |
| f. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth, ja jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |
| g. | Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto |
| h. | Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi | Sovelletaan tapauskohtaisesti polttoaineen ominaisuuksien ja polttoprosessin mukaan. |
| i. | Märän savukaasujen rikinpoiston jälkeen sijaitsevan kaasu-kaasu-lämmittimen korvaaminen tai poistaminen | Märän savukaasujen rikinpoiston jälkeen sijaitsevan kaasu-kaasu-lämmittimen korvaaminen moniputkisella lämmönpoistajalla tai sen poistaminen ja savukaasujen poisto jäähdytystornin tai märän piipun kautta. | Sovelletaan vain, kun lämmönvaihdin on vaihdettava tai korvattava polttolaitoksissa, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeen sijaitseva kaasu-kaasu-lämmitin. |
| j. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.
  Käytetään vähärikkistä (esimerkiksi 0,1 painoprosenttia kuivana), vähäkloorista tai vähäfluorista polttoainetta. | Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. Suunnitteluun liittyvät rajoitteet saattavat rajoittaa sovellettavuutta polttolaitoksissa, joissa poltetaan hyvin erityisiä kotimaisia polttoaineita. |

BAT 21.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Tulipesäinjektio (tulipesään tai leijupetiin)

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Kanavainjektio

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Menetelmää voidaan käyttää HCl:n/HF:n poistamiseen, jos käytössä ei ole mitään erityistä savukaasujen rikinpoiston piipunpäätekniikkaa.

c.

Puolikuivapesuri

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

d.

Kiertoleijupetikuivapesuri

e.

Märkäpesu

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Menetelmiä voidaan käyttää HCl:n/HF:n poistamiseen, jos käytössä ei ole mitään erityistä savukaasujen rikinpoiston piipunpäätekniikkaa.

f.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth, ja jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

g.

Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto

h.

Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi

Sovelletaan tapauskohtaisesti polttoaineen ominaisuuksien ja polttoprosessin mukaan.

i.

Märän savukaasujen rikinpoiston jälkeen sijaitsevan kaasu-kaasu-lämmittimen korvaaminen tai poistaminen

Märän savukaasujen rikinpoiston jälkeen sijaitsevan kaasu-kaasu-lämmittimen korvaaminen moniputkisella lämmönpoistajalla tai sen poistaminen ja savukaasujen poisto jäähdytystornin tai märän piipun kautta.

Sovelletaan vain, kun lämmönvaihdin on vaihdettava tai korvattava polttolaitoksissa, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeen sijaitseva kaasu-kaasu-lämmitin.

j.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Käytetään vähärikkistä (esimerkiksi 0,1 painoprosenttia kuivana), vähäkloorista tai vähäfluorista polttoainetta.

Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. Suunnitteluun liittyvät rajoitteet saattavat rajoittaa sovellettavuutta polttolaitoksissa, joissa poltetaan hyvin erityisiä kotimaisia polttoaineita.

Taulukko 4

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot SO2-päästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (55) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (56) |
| < 100 | 150–200 | 150–360 | 170–220 | 170–400 |
| 100–300 | 80–150 | 95–200 | 135–200 | 135–220 (57) |
| ≥ 300, hiilipölykattila | 10–75 | 10–130 (58) | 25–110 | 25–165 (59) |
| ≥ 300, leijukerroskattila (60) | 20–75 | 20–180 | 25–110 | 50–220 |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (55)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (56)

< 100

150–200

150–360

170–220

170–400

100–300

80–150

95–200

135–200

135–220 (57)

≥ 300, hiilipölykattila

10–75

10–130 (58)

25–110

25–165 (59)

≥ 300, leijukerroskattila (60)

20–75

20–180

25–110

50–220

Taulukossa 4 esitettyjen BAT-päästötasojen vuorokausikeskiarvoa ei sovelleta polttolaitokseen, jonka polttoaineteho on yli 300 MW ja joka on erityisesti suunniteltu käyttämään kotimaisia ruskohiilipolttoaineita ja joka voi osoittaa, ettei se voi saavuttaa taulukossa 4 mainittuja BAT-päästötasoja teknis-taloudellisista syistä, ja BAT-päästötasojen vaihteluvälin vuotuisen keskiarvon ylärajat ovat seuraavat:

| i) | uusi savukaasujen rikinpoistojärjestelmä: RCG × 0,01, enintään 200 mg/Nm3; |
| --- | --- |

i)

uusi savukaasujen rikinpoistojärjestelmä: RCG × 0,01, enintään 200 mg/Nm3;

| ii) | olemassa oleva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä: RCG × 0,03, enintään 320 mg/Nm3;
  jossa RCG on SO2:n pitoisuus käsittelemättömässä poistokaasussa vuotuisena keskiarvona (yleisissä näkökohdissa määritellyissä vakio-olosuhteissa) SOX-puhdistusjärjestelmän sisääntulon kohdalla ilmaistuna hapen vertailupitoisuutena 6 tilavuusprosenttia O2. |
| --- | --- |

ii)

olemassa oleva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä: RCG × 0,03, enintään 320 mg/Nm3;

jossa RCG on SO2:n pitoisuus käsittelemättömässä poistokaasussa vuotuisena keskiarvona (yleisissä näkökohdissa määritellyissä vakio-olosuhteissa) SOX-puhdistusjärjestelmän sisääntulon kohdalla ilmaistuna hapen vertailupitoisuutena 6 tilavuusprosenttia O2.

| iii) | Jos Sorbentin ruiskutusta kattilaan sovelletaan osana savukaasujen rikinpoistojärjestelmää, RCG-arvoa voidaan mukauttaa ottamalla huomioon tämän menetelmän tehokkuus SO2:n vähentämisessä (ηBSI) seuraavasti: RCG (mukautettu) = RCG (mitattu) / (1 – ηBSI). |
| --- | --- |

iii)

Jos Sorbentin ruiskutusta kattilaan sovelletaan osana savukaasujen rikinpoistojärjestelmää, RCG-arvoa voidaan mukauttaa ottamalla huomioon tämän menetelmän tehokkuus SO2:n vähentämisessä (ηBSI) seuraavasti: RCG (mukautettu) = RCG (mitattu) / (1 – ηBSI).

Taulukko 5

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot HCl- ja HF-päästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta

| Epäpuhtaus | Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| | | Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (61) |
| HCl | < 100 | 1–6 | 2–10 (62) |
| ≥ 100 | 1–3 | 1–5 (62)
   (63) |
| HF | < 100 | < 1–3 | < 1–6 (64) |
| ≥ 100 | < 1–2 | < 1–3 (64) |

Epäpuhtaus

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (61)

HCl

< 100

1–6

2–10 (62)

≥ 100

1–3

1–5 (62)
   (63)

HF

< 100

< 1–3

< 1–6 (64)

≥ 100

< 1–2

< 1–3 (64)

2.1.5   Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

| BAT 22. | Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Letkusuodatin |
| c. | Tulipesäinjektio
  (uuniin tai petiin) | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. |
| d. | Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä |
| e. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 21. |

BAT 22.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Letkusuodatin

c.

Tulipesäinjektio

(uuniin tai petiin)

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

d.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

e.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 21.

Taulukko 6

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot pölypäästöille ilmaan hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (65) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (66) |
| < 100 | 2–5 | 2–18 | 4–16 | 4–22 (67) |
| 100–300 | 2–5 | 2–14 | 3–15 | 4–22 (68) |
| 300–1 000 | 2–5 | 2–10 (69) | 3–10 | 3–11 (70) |
| ≥ 1 000 | 2–5 | 2–8 | 3–10 | 3–11 (71) |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (65)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (66)

< 100

2–5

2–18

4–16

4–22 (67)

100–300

2–5

2–14

3–15

4–22 (68)

300–1 000

2–5

2–10 (69)

3–10

3–11 (70)

≥ 1 000

2–5

2–8

3–10

3–11 (71)

2.1.6   Ilmaan johdettavat elohopeapäästöt

| BAT 23. | Hiilen ja/tai ruskohiilen poltosta ilmaan johdettavien elohopeapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhteishyödyt menetelmistä, joita käytetään ensisijaisesti muiden epäpuhtauksien päästöjen vähentämiseen |
| a. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Elohopean poistaminen saadaan tehokkaammaksi, kun savukaasujen lämpötila on alle 130 °C.
  Menetelmää käytetään lähinnä pölyn poistamiseen. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Letkusuodatin | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Menetelmää käytetään lähinnä pölyn poistamiseen. |
| c. | Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. |
| d. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. sovellettavuudesta kohdassa BAT 21. |
| e. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Käytetään vain yhdessä muiden menetelmien kanssa lisäämään tai vähentämään elohopean hapettumista ennen sen keräämistä myöhempään savukaasujen rikinpoisto- tai pölynpoistojärjestelmään.
  Menetelmää käytetään lähinnä NOX:n poistamiseen. | Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 20. |
| Erityiset menetelmät elohopeapäästöjen vähentämiseksi |
| f. | Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Käytetään yleensä yhdessä sähkösuodattimen/letkusuodattimen kanssa. Tämän menetelmän käyttö saattaa edellyttää ylimääräisiä käsittelyvaiheita elohopeaa sisältävän hiilifraktion erottamiseksi edelleen ennen lentotuhkan myöhempää uudelleenkäyttöä. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| g. | Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti, kun polttoaineen halogeenipitoisuus on matala. |
| h. | Polttoaineen esikäsittely | Polttoaineen pesu, yhdistäminen ja sekoittaminen elohopeapitoisuuden rajoittamiseksi/vähentämiseksi tai pilaantumista torjuvien laitteiden elohopean talteenoton parantamiseksi. | Soveltaminen edellyttää edeltävää tutkimusta polttoaineen karakterisoimiseksi ja menetelmän mahdollisen tehokkuuden arvioimiseksi. |
| i. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. |

BAT 23.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

Yhteishyödyt menetelmistä, joita käytetään ensisijaisesti muiden epäpuhtauksien päästöjen vähentämiseen

a.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Elohopean poistaminen saadaan tehokkaammaksi, kun savukaasujen lämpötila on alle 130 °C.

Menetelmää käytetään lähinnä pölyn poistamiseen.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Letkusuodatin

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Menetelmää käytetään lähinnä pölyn poistamiseen.

c.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

d.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. sovellettavuudesta kohdassa BAT 21.

e.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Käytetään vain yhdessä muiden menetelmien kanssa lisäämään tai vähentämään elohopean hapettumista ennen sen keräämistä myöhempään savukaasujen rikinpoisto- tai pölynpoistojärjestelmään.

Menetelmää käytetään lähinnä NOX:n poistamiseen.

Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 20.

Erityiset menetelmät elohopeapäästöjen vähentämiseksi

f.

Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Käytetään yleensä yhdessä sähkösuodattimen/letkusuodattimen kanssa. Tämän menetelmän käyttö saattaa edellyttää ylimääräisiä käsittelyvaiheita elohopeaa sisältävän hiilifraktion erottamiseksi edelleen ennen lentotuhkan myöhempää uudelleenkäyttöä.

Voidaan soveltaa yleisesti.

g.

Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti, kun polttoaineen halogeenipitoisuus on matala.

h.

Polttoaineen esikäsittely

Polttoaineen pesu, yhdistäminen ja sekoittaminen elohopeapitoisuuden rajoittamiseksi/vähentämiseksi tai pilaantumista torjuvien laitteiden elohopean talteenoton parantamiseksi.

Soveltaminen edellyttää edeltävää tutkimusta polttoaineen karakterisoimiseksi ja menetelmän mahdollisen tehokkuuden arvioimiseksi.

i.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka.

Taulukko 7

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot elohopeapäästöille ilmaan hiilen ja ruskohiilen poltosta

| Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) | BAT-päästötasot (μg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (72) |
| hiili | ruskohiili | hiili | ruskohiili |
| < 300 | < 1–3 | < 1–5 | < 1–9 | < 1–10 |
| ≥ 300 | < 1–2 | < 1–4 | < 1–4 | < 1–7 |

Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth)

BAT-päästötasot (μg/Nm3)

Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (72)

hiili

ruskohiili

hiili

ruskohiili

< 300

< 1–3

< 1–5

< 1–9

< 1–10

≥ 300

< 1–2

< 1–4

< 1–4

< 1–7

2.2   Kiinteän biomassan ja/tai turpeen polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti kiinteän biomassan ja/tai turpeen polttoon. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

2.2.1   Energiatehokkuus

Taulukko 8

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltolle

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (73)
   (74) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (75) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (76)
   (77) |
| Uusi yksikkö (78) | Olemassa oleva yksikkö | Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Kiinteää biomassaa käyttävä ja/tai turvekattila | 33,5– > 38 | 28–38 | 73–99 | 73–99 |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (73)
   (74)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (75)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (76)
   (77)

Uusi yksikkö (78)

Olemassa oleva yksikkö

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Kiinteää biomassaa käyttävä ja/tai turvekattila

33,5– > 38

28–38

73–99

73–99

2.2.2   Ilmaan johdettavat NOX-, N2O- ja CO-päästöt

| BAT 24. | Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO- ja N2O-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Palamisen optimointi | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Low-NOX-polttimet |
| c. | Ilman vaiheistus |
| d. | Polttoaineen vaiheistus |
| e. | Savukaasujen kierrätys |
| f. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Voidaan soveltaa läpi pääsevän ammoniakin (slippi) jälkikäsittelevän SCR-pelkistyksen kanssa. | Ei ole sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.
  Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa erittäin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.
  Olemassa olevissa yksiköissä vaadittava lämpötilaikkuna ja reagoivan aineen viipymäaika rajoittavat sovellettavuutta. |
| g. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Korkea-alkaalisten polttoaineiden (kuten oljen) käyttö saattaa edellyttää SCR-järjestelmän asentamista pölynpuhdistusjärjestelmän jälkeen. | Ei ole sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin < 300 MWth polttolaitoksiin,
  Ei sovellettavissa yleisesti olemassa oleviin < 100 MWth polttolaitoksiin |

BAT 24.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Palamisen optimointi

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Low-NOX-polttimet

c.

Ilman vaiheistus

d.

Polttoaineen vaiheistus

e.

Savukaasujen kierrätys

f.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa läpi pääsevän ammoniakin (slippi) jälkikäsittelevän SCR-pelkistyksen kanssa.

Ei ole sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa erittäin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

Olemassa olevissa yksiköissä vaadittava lämpötilaikkuna ja reagoivan aineen viipymäaika rajoittavat sovellettavuutta.

g.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Korkea-alkaalisten polttoaineiden (kuten oljen) käyttö saattaa edellyttää SCR-järjestelmän asentamista pölynpuhdistusjärjestelmän jälkeen.

Ei ole sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin < 300 MWth polttolaitoksiin,

Ei sovellettavissa yleisesti olemassa oleviin < 100 MWth polttolaitoksiin

Taulukko 9

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot NOX-päästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| | Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (79) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (80) |
| 50–100 | 70–150 (81) | 70–225 (82) | 120–200 (83) | 120–275 (84) |
| 100–300 | 50–140 | 50–180 | 100–200 | 100–220 |
| ≥ 300 | 40–140 | 40–150 (85) | 65–150 | 95–165 (86) |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (79)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (80)

50–100

70–150 (81)

70–225 (82)

120–200 (83)

120–275 (84)

100–300

50–140

50–180

100–200

100–220

≥ 300

40–140

40–150 (85)

65–150

95–165 (86)

CO-päästöjen ohjeelliset vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| — | < 30–250 mg/Nm3 olemassa olevissa 50–100 MWth polttolaitoksissa joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa 50–100 MWth polttolaitoksissa; |
| --- | --- |

—

< 30–250 mg/Nm3 olemassa olevissa 50–100 MWth polttolaitoksissa joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa 50–100 MWth polttolaitoksissa;

| — | < 30–160 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 100–300 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 100–300 MWth; |
| --- | --- |

—

< 30–160 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 100–300 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on 100–300 MWth;

| — | < 30–80 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth. |
| --- | --- |

—

< 30–80 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth.

2.2.3   Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

| BAT 25. | Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Tulipesäinjektio (tulipesään tai petiin) | Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Kanavainjektio (DSI) |
| c. | Puolikuivapesuri (SDA) |
| d. | Kiertoleiju (CFB) kuivapesuri |
| e. | Märkäpesu |
| f. | Savukaasulauhdutin |
| g. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa. |
| h. | Polttoaineen valinta | Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. |

BAT 25.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Tulipesäinjektio (tulipesään tai petiin)

Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Kanavainjektio (DSI)

c.

Puolikuivapesuri (SDA)

d.

Kiertoleiju (CFB) kuivapesuri

e.

Märkäpesu

f.

Savukaasulauhdutin

g.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa.

h.

Polttoaineen valinta

Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka.

Taulukko 10

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot SO2-päästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | SO2-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (87) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (88) |
| < 100 | 15–70 | 15–100 | 30–175 | 30–215 |
| 100–300 | < 10–50 | < 10–70 (89) | < 20–85 | < 20–175 (90) |
| ≥ 300 | < 10–35 | < 10–50 (89) | < 20–70 | < 20–85 (91) |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

SO2-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (87)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (88)

< 100

15–70

15–100

30–175

30–215

100–300

< 10–50

< 10–70 (89)

< 20–85

< 20–175 (90)

≥ 300

< 10–35

< 10–50 (89)

< 20–70

< 20–85 (91)

Taulukko 11

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot HCl- ja HF-päästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta

| Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) | HCl-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) (92)
   (93) | HF-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo | Näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (94)
   (95) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (96) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (96) |
| < 100 | 1–7 | 1–15 | 1–12 | 1–35 | < 1 | < 1,5 |
| 100–300 | 1–5 | 1–9 | 1–12 | 1–12 | < 1 | < 1 |
| ≥ 300 | 1–5 | 1–5 | 1–12 | 1–12 | < 1 | < 1 |

Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth)

HCl-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) (92)
   (93)

HF-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo tai vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (94)
   (95)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (96)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (96)

< 100

1–7

1–15

1–12

1–35

< 1

< 1,5

100–300

1–5

1–9

1–12

1–12

< 1

< 1

≥ 300

1–5

1–5

1–12

1–12

< 1

< 1

2.2.4   Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

| BAT 26. | Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Letkusuodatin |
| c. | Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. |
| d. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. sovellettavuudesta kohdassa BAT 25. |
| e. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. |

BAT 26.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Letkusuodatin

c.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

d.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. sovellettavuudesta kohdassa BAT 25.

e.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka.

Taulukko 12

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot hiukkaspäästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | Pölypäästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (97) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (98) |
| < 100 | 2–5 | 2–15 | 2–10 | 2–22 |
| 100–300 | 2–5 | 2–12 | 2–10 | 2–18 |
| ≥ 300 | 2–5 | 2–10 | 2–10 | 2–16 |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

Pölypäästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (97)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (98)

< 100

2–5

2–15

2–10

2–22

100–300

2–5

2–12

2–10

2–18

≥ 300

2–5

2–10

2–10

2–16

2.2.5   Ilmaan johdettavat elohopeapäästöt

| BAT 27. | Kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta ilmaan johdettavien elohopeapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| Erityiset menetelmät elohopeapäästöjen vähentämiseksi |
| a. | Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin | Voidaan soveltaa yleisesti, kun polttoaineen halogeenipitoisuus on matala. |
| c. | Polttoaineen valinta | Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. |
| Yhteishyödyt menetelmistä, joita käytetään ensisijaisesti muiden epäpuhtauksien päästöjen vähentämiseen |
| d. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmiä käytetään lähinnä pölyn poistamiseen. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| e. | Letkusuodatin |
| f. | Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. |
| g. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 25. |

BAT 27.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

Erityiset menetelmät elohopeapäästöjen vähentämiseksi

a.

Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin

Voidaan soveltaa yleisesti, kun polttoaineen halogeenipitoisuus on matala.

c.

Polttoaineen valinta

Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka.

Yhteishyödyt menetelmistä, joita käytetään ensisijaisesti muiden epäpuhtauksien päästöjen vähentämiseen

d.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmiä käytetään lähinnä pölyn poistamiseen.

Voidaan soveltaa yleisesti.

e.

Letkusuodatin

f.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmiä käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

g.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. soveltamisesta kohdassa BAT 25.

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen päästötaso (BAT-päästötaso) elohopeapäästöille ilmaan kiinteän biomassan ja/tai turpeen poltosta on < 1–5 μg/Nm3 näytteenottojakson keskiarvona.

3.   NESTEMÄISTEN POLTTOAINEIDEN POLTON PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

Tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä ei sovelleta offshore-lautoilla oleviin polttolaitoksiin; ne kuuluvat 4.3 jakson soveltamisalaan.

3.1   Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät kattilat

Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn polttoon kattiloissa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

3.1.1   Energiatehokkuus

Taulukko 13

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltolle kattiloissa

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (99)
   (100) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (101) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö | Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävä kattila | > 36,4 | 35,6–37,4 | 80–96 | 80–96 |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (99)
   (100)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (101)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävä kattila

> 36,4

35,6–37,4

80–96

80–96

3.1.2   Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

| BAT 28. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Ilman vaiheistus | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Polttoaineen vaiheistus |
| c. | Savukaasujen takaisinkierrätys |
| d. | Low-NOX-polttimet |
| e. | Veden/höyryn lisääminen | Sovellettavuutta rajoittaa veden saatavuus. |
| f. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.
  Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. |
| g. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa.
  Ei sovellettavissa yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth. |
| h. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Voidaan soveltaa yleisesti uusiin polttolaitoksiin. Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin. |
| i. | Polttoaineen valinta | Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. |

BAT 28.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Ilman vaiheistus

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Polttoaineen vaiheistus

c.

Savukaasujen takaisinkierrätys

d.

Low-NOX-polttimet

e.

Veden/höyryn lisääminen

Sovellettavuutta rajoittaa veden saatavuus.

f.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

g.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa.

Ei sovellettavissa yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

h.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin polttolaitoksiin. Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin.

i.

Polttoaineen valinta

Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka.

Taulukko 14

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) NOX-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (102) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (103) |
| < 100 | 75–200 | 150–270 | 100–215 | 210–330 (104) |
| ≥ 100 | 45–75 | 45–100 (105) | 85–100 | 85–110 (106)
   (107) |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (102)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (103)

< 100

75–200

150–270

100–215

210–330 (104)

≥ 100

45–75

45–100 (105)

85–100

85–110 (106)
   (107)

CO-päästöjen ohjeelliset vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| — | 10–30 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on < 100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on < 100 MWth; |
| --- | --- |

—

10–30 mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on < 100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on < 100 MWth;

| — | 10–20mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth. |
| --- | --- |

—

10–20mg/Nm3 olemassa olevissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, tai uusissa polttolaitoksissa, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth.

3.1.3   Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

| BAT 29. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kanavainjektio | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Puolikuivapesuri |
| c. | Savukaasulauhdutin |
| d. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.
  Ei ole sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa. |
| e. | Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto | Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.
  Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa. |
| f. | Polttoaineen valinta | Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. |

BAT 29.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Kanavainjektio

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Puolikuivapesuri

c.

Savukaasulauhdutin

d.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.

Ei ole sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa.

e.

Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa.

f.

Polttoaineen valinta

Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka.

Taulukko 15

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) SO2-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | SO2-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| | Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (108) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (109) |
| < 300 | 50–175 | 50–175 | 150–200 | 150–200 (110) |
| ≥ 300 | 35–50 | 50–110 | 50–120 | 150–165 (111)
   (112) |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

SO2-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (108)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (109)

< 300

50–175

50–175

150–200

150–200 (110)

≥ 300

35–50

50–110

50–120

150–165 (111)
   (112)

3.1.4   Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

| BAT 30. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Letkusuodatin |
| c. | Multisyklonit | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Multisykloneita voidaan käyttää yhdessä muiden pölynpoistomenetelmien kanssa. |
| d. | Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. |
| e. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. | Ks. Sovellettavuudesta kohdassa 0. |
| f. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. |

BAT 30.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Letkusuodatin

c.

Multisyklonit

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Multisykloneita voidaan käyttää yhdessä muiden pölynpoistomenetelmien kanssa.

d.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

e.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

Ks. Sovellettavuudesta kohdassa 0.

f.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka.

Taulukko 16

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) pölypäästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | Pölypäästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (113) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (114) |
| < 300 | 2–10 | 2–20 | 7–18 | 7–22 (115) |
| ≥ 300 | 2–5 | 2–10 | 7–10 | 7–11 (116) |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

Pölypäästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (113)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (114)

< 300

2–10

2–20

7–18

7–22 (115)

≥ 300

2–5

2–10

7–10

7–11 (116)

3.2   Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävät moottorit

Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn polttoon polttomoottoreissa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

Mitä tulee raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttäviin moottoreihin, typen oksidien, rikin oksidien ja pölyn sekundaarisia päästöjenvähentämistekniikoita ei mahdollisesti voida soveltaa saarilla käytettäviin moottoreihin, jotka ovat osa pientä erillistä verkkoa (117) tai erittäin pientä erillistä verkkoa (118), teknisten, taloudellisten sekä logistiikkaan ja infrastruktuuriin liittyvien rajoitusten vuoksi siihen saakka, kun ne yhdistetään mantereen sähköverkkoon tai niihin toimitetaan kaasua. Näiden moottoreiden BAT-päästötasojen arvoja sovelletaan sen vuoksi pienissä erillisissä verkoissa tai erittäin pienissä erillisissä verkoissa vasta 1 päivästä tammikuuta 2025 alkaen uusien moottoreiden osalta ja 1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen olemassa olevien mootttoreiden osalta.

3.2.1   Energiatehokkuus

| BAT 31. | Polttomoottoreissa tapahtuvan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Yhdistetty sykli | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti uusiin yksiköihin, joita käytetään ≥ 1 500  tuntia vuodessa.
  Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin yksiköihin.
  Ei sovellettavissa uusiin yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa. |

BAT 31.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Yhdistetty sykli

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin yksiköihin, joita käytetään ≥ 1 500  tuntia vuodessa.

Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin yksiköihin.

Ei sovellettavissa uusiin yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

Taulukko 17

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltolle polttomoottoreissa

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (119) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (120) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävä polttomoottori | 41,5–44,5 (121) | 38,3–44,5 (121) |
| Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävä polttomoottori – kombilaitos | > 48 (122) | Ei BAT-AEEL-tasoa |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (119)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (120)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävä polttomoottori

41,5–44,5 (121)

38,3–44,5 (121)

Raskasta polttoöljyä ja/tai kevyttä polttoöljyä käyttävä polttomoottori – kombilaitos

> 48 (122)

Ei BAT-AEEL-tasoa

3.2.2   Ilmaan johdettavat NOX-, CO- ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöt

| BAT 32. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Low-NOX-poltto dieselmoottoreissa | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR) | Ei sovelleta nelitahtimoottoreihin. |
| c. | Veden/höyryn lisääminen | Sovellettavuutta rajoittaa veden saatavuus.
  Jälkiasennuspaketin saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta. |
| d. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ei ole sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa.
  Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 32.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Low-NOX-poltto dieselmoottoreissa

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR)

Ei sovelleta nelitahtimoottoreihin.

c.

Veden/höyryn lisääminen

Sovellettavuutta rajoittaa veden saatavuus.

Jälkiasennuspaketin saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta.

d.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ei ole sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa.

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

| BAT 33. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien CO- ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Hapetuskatalysaattorit | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Polttoaineen rikkipitoisuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta. |

BAT 33.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Polton optimointi

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Hapetuskatalysaattorit

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Polttoaineen rikkipitoisuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta.

Taulukko 18

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) NOX-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (123) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (124)
   (125) |
| ≥ 50 | 115–190 (126) | 125–625 | 145–300 | 150–750 |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (123)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (124)
   (125)

≥ 50

115–190 (126)

125–625

145–300

150–750

Vain raskasta polttoöljyä käyttävien olemassa olevien ja ≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien laitosten tai uusien vain raskasta polttoöljyä käyttävien laitosten osalta

| — | CO-päästötasojen ohjeelliset vuosikeskiarvot ovat yleensä 50–175 mg/Nm3; |
| --- | --- |

—

CO-päästötasojen ohjeelliset vuosikeskiarvot ovat yleensä 50–175 mg/Nm3;

| — | TVOC-päästötasojen näytteenottojakson keskiarvo on yleensä 10–40 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

TVOC-päästötasojen näytteenottojakson keskiarvo on yleensä 10–40 mg/Nm3.

3.2.3   Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

| BAT 34. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa. | Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. |
| b. | Kanavainjektio | Olemassa olevien polttolaitosten kohdalla saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita.
  Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. |
| c. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.
  Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa. |

BAT 34.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa.

Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka.

b.

Kanavainjektio

Olemassa olevien polttolaitosten kohdalla saattaa olla olemassa teknisiä rajoitteita.

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

c.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät menetelmän soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth.

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa.

Taulukko 19

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) SO2-päästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | SO2-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (127) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (128) |
| Kaikki koot | 45–100 | 100–200 (129) | 60–110 | 105–235 (129) |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

SO2-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (127)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (128)

Kaikki koot

45–100

100–200 (129)

60–110

105–235 (129)

3.2.4   Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

| BAT 35. | Raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. | Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. |
| b. | Sähkösuodatin (ESP) | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. |
| c. | Letkusuodatin |

BAT 35.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka.

b.

Sähkösuodatin (ESP)

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

c.

Letkusuodatin

Taulukko 20

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) pölypäästöille ilmaan raskaan polttoöljyn ja/tai kevyen polttoöljyn poltosta polttomoottoreissa

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | Pölypäästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (130) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (131) |
| ≥ 50 | 5–10 | 5–35 | 10–20 | 10–45 |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

Pölypäästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (130)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (131)

≥ 50

5–10

5–35

10–20

10–45

3.3   Kevyttä polttoöljyä käyttävät kaasuturbiinit

Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti kaasuöljyn polttoon kaasuturbiineissa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

3.3.1   Energiatehokkuus

| BAT 36. | Polttomoottoreissa tapahtuvan kevyen polttoöljyn polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Yhdistetty sykli | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti uusiin yksiköihin, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa.
  Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin yksiköihin.
  Ei sovellettavissa uusiin yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa. |

BAT 36.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Yhdistetty sykli

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin yksiköihin, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa.

Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin yksiköihin.

Ei sovellettavissa uusiin yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

Taulukko 21

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) kevyttä polttoöljyä käyttäville kaasuturbiineille

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (132) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (133) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Kevyttä polttoöljyä käyttävä avokiertokaasuturbiini | > 33 | 25–35,7 |
| Kevyttä polttoöljyä käyttävä yhdistetyn syklin kaasuturbiini | > 40 | 33–44 |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (132)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) (133)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Kevyttä polttoöljyä käyttävä avokiertokaasuturbiini

> 33

25–35,7

Kevyttä polttoöljyä käyttävä yhdistetyn syklin kaasuturbiini

> 40

33–44

3.3.2   Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

| BAT 37. | Kevyen polttoöljyn poltosta kaasuturbiineissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Veden/höyryn lisääminen | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Veden saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta. |
| b. | Low-NOX-polttimet | Sovellettavissa vain sellaisiin turbiinimalleihin, joihin on markkinoilla saatavilla low-NOX-polttimia. |
| c. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.
  Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 37.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Veden/höyryn lisääminen

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Veden saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta.

b.

Low-NOX-polttimet

Sovellettavissa vain sellaisiin turbiinimalleihin, joihin on markkinoilla saatavilla low-NOX-polttimia.

c.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

| BAT 38. | Kevyen polttoöljyn poltosta kaasuturbiineissa ilmaan johdettavien CO-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Hapetuskatalysaattorit | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 38.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Polton optimointi

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Hapetuskatalysaattorit

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

Kevyen polttoöljyn poltosta < 500 tuntia vuodessa hätätarkoituksessa käytettävissä kaksoispolttoainekaasuturbiineissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ohjeellinen päästötaso on yleensä 145–250 mg/Nm3 vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

3.3.3   Ilmaan johdettavat SOX- ja pölypäästöt

| BAT 39. | Kevyen polttoöljyn poltosta kaasuturbiineissa ilmaan johdettavien SOX- ja pölypäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa. | Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka. |

BAT 39.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Sovellettavissa riippuen erityyppisten polttoaineiden saatavuudesta, johon voi vaikuttaa jäsenvaltion harjoittama energiapolitiikka.

Taulukko 22

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) SO2- ja pölypäästöille ilmaan kevyen polttoöljyn poltosta kaasuturbiineissa, kaksoispolttoainekaasuturbiinit mukaan lukien

| Polttolaitoksen tyyppi | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| SO2 | Pöly |
| Vuosikeskiarvo (134) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (135) | Vuosikeskiarvo (134) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (135) |
| Uudet ja olemassa olevat laitokset | 35–60 | 50–66 | 2–5 | 2–10 |

Polttolaitoksen tyyppi

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

SO2

Pöly

Vuosikeskiarvo (134)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (135)

Vuosikeskiarvo (134)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (135)

Uudet ja olemassa olevat laitokset

35–60

50–66

2–5

2–10

4.   KAASUMAISTEN POLTTOAINEIDEN POLTON PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

4.1   Maakaasun polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti maakaasun polttoon. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi. Ne eivät ole sovellettavissa offshore-lautoilla oleviin polttolaitoksiin; ne kuuluvat 4.3 jakson soveltamisalaan.

4.1.1   Energiatehokkuus

| BAT 40. | Maakaasun polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Yhdistetty sykli | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti uusiin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin, paitsi jos niitä käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.
  Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin.
  Ei sovellettavissa olemassa oleviin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.
  Ei sovellettavissa mekaanisella voimansiirtojärjestelmällä toimiviin kaasuturbiineihin, joita käytetään jaksottaisesti hyvin vaihtelevalla kuormituksilla ja tihein käynnistyksin ja pysäytyksin.
  Ei sovellettavissa kattiloihin. |

BAT 40.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Yhdistetty sykli

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin, paitsi jos niitä käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

Höyrykierron suunnittelu ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa sovellettavuutta olemassa oleviin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin.

Ei sovellettavissa olemassa oleviin kaasuturbiineihin ja -moottoreihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

Ei sovellettavissa mekaanisella voimansiirtojärjestelmällä toimiviin kaasuturbiineihin, joita käytetään jaksottaisesti hyvin vaihtelevalla kuormituksilla ja tihein käynnistyksin ja pysäytyksin.

Ei sovellettavissa kattiloihin.

Taulukko 23

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) maakaasun poltolle

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (136)
   (137) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (138)
   (139) | Mekaanisen energian nettohyötysuhde (%) (139)
   (140) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö | Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Kaasumoottori | 39,5–44 (141) | 35–44 (141) | 56–85 (141) | Ei BAT-AEEL-tasoa |
| Kaasua käyttävä kattila | 39–42,5 | 38–40 | 78–95 | Ei BAT-AEEL-tasoa |
| Avokiertokaasuturbiini, ≥ 50 MWth | 36–41,5 | 33–41,5 | Ei BAT-AEEL-tasoa | 36,5–41 | 33,5–41 |
| Yhdistetyn syklin kaasuturbiini (CCGT) |
| CCGT, 50–600 MWth | 53–58,5 | 46–54 | Ei BAT-AEEL-tasoa | Ei BAT-AEEL-tasoa |
| CCGT, ≥ 600 MWth | 57–60,5 | 50–60 | Ei BAT-AEEL-tasoa | Ei BAT-AEEL-tasoa |
| Yhteistuotanto-CCGT, 50–600 MWth | 53–58,5 | 46–54 | 65–95 | Ei BAT-AEEL-tasoa |
| Yhteistuotanto-CCGT, ≥ 600 MWth | 57–60,5 | 50–60 | 65–95 | Ei BAT-AEEL-tasoa |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (136)
   (137)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (138)
   (139)

Mekaanisen energian nettohyötysuhde (%) (139)
   (140)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Kaasumoottori

39,5–44 (141)

35–44 (141)

56–85 (141)

Ei BAT-AEEL-tasoa

Kaasua käyttävä kattila

39–42,5

38–40

78–95

Ei BAT-AEEL-tasoa

Avokiertokaasuturbiini, ≥ 50 MWth

36–41,5

33–41,5

Ei BAT-AEEL-tasoa

36,5–41

33,5–41

Yhdistetyn syklin kaasuturbiini (CCGT)

CCGT, 50–600 MWth

53–58,5

46–54

Ei BAT-AEEL-tasoa

Ei BAT-AEEL-tasoa

CCGT, ≥ 600 MWth

57–60,5

50–60

Ei BAT-AEEL-tasoa

Ei BAT-AEEL-tasoa

Yhteistuotanto-CCGT, 50–600 MWth

53–58,5

46–54

65–95

Ei BAT-AEEL-tasoa

Yhteistuotanto-CCGT, ≥ 600 MWth

57–60,5

50–60

65–95

Ei BAT-AEEL-tasoa

4.1.2   Ilmaan johdettavat NOX-, CO-, NMVOC- ja CH4-päästöt

| BAT 41. | Maakaasun poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Ilman ja/tai polttoaineen vaiheistus | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.
  Ilman vaiheistus liittyy usein low-NOX-polttimiin. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Savukaasujen takaisinkierrätys | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. |
| c. | Low-NOX-polttimet |
| d. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Tätä menetelmää käytetään usein yhdessä muiden menetelmien kanssa tai sitä voidaan käyttää yksinään polttolaitoksissa, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin. |
| e. | Palamisilman lämpötilan alentaminen | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti, mutta prosessin tarpeet saattavat rajoittaa sovellettavuutta. |
| f. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.
  Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla. |
| g. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Ei sovellettavissa yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa. |

BAT 41.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Ilman ja/tai polttoaineen vaiheistus

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Ilman vaiheistus liittyy usein low-NOX-polttimiin.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Savukaasujen takaisinkierrätys

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

c.

Low-NOX-polttimet

d.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Tätä menetelmää käytetään usein yhdessä muiden menetelmien kanssa tai sitä voidaan käyttää yksinään polttolaitoksissa, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin.

e.

Palamisilman lämpötilan alentaminen

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti, mutta prosessin tarpeet saattavat rajoittaa sovellettavuutta.

f.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa hyvin vaihtelevilla kattilan kuormituksilla.

g.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Ei sovellettavissa yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa.

| BAT 42. | Maakaasun poltosta kaasuturbiineissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Tätä menetelmää käytetään usein yhdessä muiden menetelmien kanssa tai sitä voidaan käyttää yksinään polttolaitoksissa, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin. |
| b. | Veden/höyryn lisääminen | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Veden saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta. |
| c. | Dry low-NOX-polttimet (DLN) | Sovellettavuus saattaa olla rajoitettua, jos turbiineihin ei ole saatavilla jälkiasennuspakettia tai jos on asennettu vettä/höyryä lisääviä järjestelmiä. |
| d. | Alhaiseen kuormitukseen perustuva suunnitteluratkaisu | Prosessin hallintalaitteiden ja niihin liittyvien laitteiden mukauttaminen siten, että hyvä polttohyötysuhde säilytetään energiankysynnän vaihdellessa esimerkiksi parantamalla sisäänottoilman hallintavalmiutta tai jakamalla polttoprosessi toisistaan erillisiin polttovaiheisiin. | Kaasuturbiinin suunnittelu voi rajoittaa sovellettavuutta. |
| e. | Low-NOX-polttimet | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti lämmöntalteenottokattilojen (HRSG) lisäpolttoon yhdistetyn syklin kaasuturbiineja (CCGT) käyttävissä polttolaitoksissa. |
| f. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Ei sovellettavissa yleisesti olemassa oleviin polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.
  Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |

BAT 42.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Tätä menetelmää käytetään usein yhdessä muiden menetelmien kanssa tai sitä voidaan käyttää yksinään polttolaitoksissa, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin.

b.

Veden/höyryn lisääminen

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Veden saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta.

c.

Dry low-NOX-polttimet (DLN)

Sovellettavuus saattaa olla rajoitettua, jos turbiineihin ei ole saatavilla jälkiasennuspakettia tai jos on asennettu vettä/höyryä lisääviä järjestelmiä.

d.

Alhaiseen kuormitukseen perustuva suunnitteluratkaisu

Prosessin hallintalaitteiden ja niihin liittyvien laitteiden mukauttaminen siten, että hyvä polttohyötysuhde säilytetään energiankysynnän vaihdellessa esimerkiksi parantamalla sisäänottoilman hallintavalmiutta tai jakamalla polttoprosessi toisistaan erillisiin polttovaiheisiin.

Kaasuturbiinin suunnittelu voi rajoittaa sovellettavuutta.

e.

Low-NOX-polttimet

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti lämmöntalteenottokattilojen (HRSG) lisäpolttoon yhdistetyn syklin kaasuturbiineja (CCGT) käyttävissä polttolaitoksissa.

f.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Ei sovellettavissa yleisesti olemassa oleviin polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

| BAT 43. | Maakaasun poltosta moottoreissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Tätä menetelmää käytetään usein yhdessä muiden menetelmien kanssa tai sitä voidaan käyttää yksinään polttolaitoksissa, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin. |
| b. | Laihan seoksen järjestelmä | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Käytetään yleensä yhdessä SCR-pelkistyksen kanssa. | Sovelletaan vain uusiin kaasua käyttäviin moottoreihin. |
| c. | Kehittynyt laihan seoksen järjestelmä | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Sovelletaan vain uusiin sytytystulppia käyttäviin tai kipinäsytytysmoottoreihin. |
| d. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.
  Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa. |

BAT 43.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Tätä menetelmää käytetään usein yhdessä muiden menetelmien kanssa tai sitä voidaan käyttää yksinään polttolaitoksissa, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin.

b.

Laihan seoksen järjestelmä

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Käytetään yleensä yhdessä SCR-pelkistyksen kanssa.

Sovelletaan vain uusiin kaasua käyttäviin moottoreihin.

c.

Kehittynyt laihan seoksen järjestelmä

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Sovelletaan vain uusiin sytytystulppia käyttäviin tai kipinäsytytysmoottoreihin.

d.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa.

| BAT 44. | Maakaasun poltosta ilmaan johdettavien CO-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa optimoitu poltto ja/tai käyttää hapetuskatalysaattoreita.

  Kuvaus

  Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

  Taulukko 24


  Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) NOX-päästöille ilmaan maakaasun poltosta kaasuturbiineissa









  Polttolaitoksen tyyppi | Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | BAT-päästötasot (mg/Nm3) (142)
   (143) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosikeskiarvo (144)
   (145) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Avokiertokaasuturbiinit (146)
   (147) |
| Uusi avokiertokaasuturbiini | ≥ 50 | 15–35 | 25–50 |
| Olemassa olevat avokiertokaasuturbiinin (lukuun ottamatta mekaanisiin sovelluksiin käytettäviä turbiineita) – Kaikki paitsi < 500 tuntia vuodessa käytettävät laitokset | ≥ 50 | 15–50 | 25–55 (148) |
| Yhdistetyn syklin kaasuturbiinit (CCGT) (146)
   (149) |
| Uusi CCGT | ≥ 50 | 10–30 | 15–40 |
| Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on < 75 prosenttia | ≥ 600 | 10–40 | 18–50 |
| Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on ≥ 75 prosenttia | ≥ 600 | 10–50 | 18–55 (150) |
| Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on < 75 prosenttia | 50–600 | 10–45 | 35–55 |
| Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on ≥ 75 prosenttia | 50–600 | 25–50 (151) | 35–55 (152) |
| Avokierto- ja yhdistetyn syklin kaasuturbiinit |
| Viimeistään 27. marraskuuta 2003 käyttöön otettu kaasuturbiini tai hätätarkoituksessa < 500 tuntia vuodessa käytettävä kaasuturbiini | ≥ 50 | Ei BAT-päästötasoa | 60–140 (153)
   (154) |
| Olemassa oleva mekaanisiin sovelluksiin käytettävä kaasuturbiini – Kaikki paitsi < 500 tuntia vuodessa käytettävät laitokset | ≥ 50 | 15–50 (155) | 25–55 (156) |

BAT 44.

Kuvaus

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Taulukko 24

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) NOX-päästöille ilmaan maakaasun poltosta kaasuturbiineissa

Polttolaitoksen tyyppi

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

BAT-päästötasot (mg/Nm3) (142)
   (143)

Vuosikeskiarvo (144)
   (145)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Avokiertokaasuturbiinit (146)
   (147)

Uusi avokiertokaasuturbiini

≥ 50

15–35

25–50

Olemassa olevat avokiertokaasuturbiinin (lukuun ottamatta mekaanisiin sovelluksiin käytettäviä turbiineita) – Kaikki paitsi < 500 tuntia vuodessa käytettävät laitokset

≥ 50

15–50

25–55 (148)

Yhdistetyn syklin kaasuturbiinit (CCGT) (146)
   (149)

Uusi CCGT

≥ 50

10–30

15–40

Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on < 75 prosenttia

≥ 600

10–40

18–50

Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on ≥ 75 prosenttia

≥ 600

10–50

18–55 (150)

Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on < 75 prosenttia

50–600

10–45

35–55

Olemassa oleva CCGT, jonka energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde on ≥ 75 prosenttia

50–600

25–50 (151)

35–55 (152)

Avokierto- ja yhdistetyn syklin kaasuturbiinit

Viimeistään 27. marraskuuta 2003 käyttöön otettu kaasuturbiini tai hätätarkoituksessa < 500 tuntia vuodessa käytettävä kaasuturbiini

≥ 50

Ei BAT-päästötasoa

60–140 (153)
   (154)

Olemassa oleva mekaanisiin sovelluksiin käytettävä kaasuturbiini – Kaikki paitsi < 500 tuntia vuodessa käytettävät laitokset

≥ 50

15–50 (155)

25–55 (156)

≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien olemassa olevien polttolaitosten kunkin tyypin tai uusien polttolaitosten kunkin tyypin CO-päästöjen ohjeelliset vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| — | Uusi avokiertokaasuturbiini, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–40 mg/Nm3. Laitoksille, joiden sähköntuotannon nettohyötysuhde (EE) on suurempi kuin 39 prosenttia, tämän vaihteluvälin ylärajaan voidaan soveltaa korjauskerrointa kaavalla [yläraja] x EE / 39, jossa EE on laitoksen sähköntuotannon nettohyötysuhde tai mekaanisen energian nettohyötysuhde määritettynä ISO-olosuhteissa. |
| --- | --- |

—

Uusi avokiertokaasuturbiini, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–40 mg/Nm3. Laitoksille, joiden sähköntuotannon nettohyötysuhde (EE) on suurempi kuin 39 prosenttia, tämän vaihteluvälin ylärajaan voidaan soveltaa korjauskerrointa kaavalla [yläraja] x EE / 39, jossa EE on laitoksen sähköntuotannon nettohyötysuhde tai mekaanisen energian nettohyötysuhde määritettynä ISO-olosuhteissa.

| — | Olemassa oleva avokiertokaasuturbiini, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth (lukuun ottamatta mekaanisiin sovelluksiin käytettäviä turbiineita): < 5–40 mg/Nm3. Tämän vaihteluvälin yläraja on yleensä 80 mg/Nm3 laitoksissa, joihin ei voida asentaa kuivia NOX-päästöjen vähentämistekniikoita, tai 50 mg/Nm3 laitoksissa, jotka toimivat alhaisella kuormituksella. |
| --- | --- |

—

Olemassa oleva avokiertokaasuturbiini, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth (lukuun ottamatta mekaanisiin sovelluksiin käytettäviä turbiineita): < 5–40 mg/Nm3. Tämän vaihteluvälin yläraja on yleensä 80 mg/Nm3 laitoksissa, joihin ei voida asentaa kuivia NOX-päästöjen vähentämistekniikoita, tai 50 mg/Nm3 laitoksissa, jotka toimivat alhaisella kuormituksella.

| — | Uusi CCGT, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Laitoksille, joiden sähköntuotannon nettohyötysuhde (EE) on suurempi kuin 55 prosenttia, vaihteluvälin ylärajaan voidaan soveltaa korjauskerrointa kaavalla [yläraja] x EE / 55, jossa EE on laitoksen sähköntuotannon nettohyötysuhde määritettynä ISO-olosuhteissa. |
| --- | --- |

—

Uusi CCGT, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Laitoksille, joiden sähköntuotannon nettohyötysuhde (EE) on suurempi kuin 55 prosenttia, vaihteluvälin ylärajaan voidaan soveltaa korjauskerrointa kaavalla [yläraja] x EE / 55, jossa EE on laitoksen sähköntuotannon nettohyötysuhde määritettynä ISO-olosuhteissa.

| — | Olemassa oleva CCGT, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Tämän vaihteluvälin yläraja on yleensä 50 mg/Nm3 laitoksissa, jotka toimivat alhaisella kuormituksella. |
| --- | --- |

—

Olemassa oleva CCGT, jonka lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Tämän vaihteluvälin yläraja on yleensä 50 mg/Nm3 laitoksissa, jotka toimivat alhaisella kuormituksella.

| — | Olemassa olevat mekaanisiin sovelluksiin käytettävät kaasuturbiinit, joiden lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–40 mg/Nm3. Tämän vaihteluvälin yläraja on yleensä 50 mg/Nm3 laitoksissa, jotka toimivat alhaisella kuormituksella. |
| --- | --- |

—

Olemassa olevat mekaanisiin sovelluksiin käytettävät kaasuturbiinit, joiden lämpöteho on ≥ 50 MWth: < 5–40 mg/Nm3. Tämän vaihteluvälin yläraja on yleensä 50 mg/Nm3 laitoksissa, jotka toimivat alhaisella kuormituksella.

Jos kaasuturbiini on varustettu dry low-NOX-polttimella, näitä ohjeellisia tasoja sovelletaan vain, kun poltin on toiminnassa.

Taulukko 25

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) NOX-päästöille ilmaan maakaasun poltosta kattiloissa ja moottoreissa

| Polttolaitoksen tyyppi | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo (157) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (158) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (159) |
| Kattila | 10–60 | 50–100 | 30–85 | 85–110 |
| Moottori (160) | 20–75 | 20–100 | 55–85 | 55–110 (161) |

Polttolaitoksen tyyppi

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo (157)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (158)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (159)

Kattila

10–60

50–100

30–85

85–110

Moottori (160)

20–75

20–100

55–85

55–110 (161)

CO-päästöjen ohjeelliset vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| — | < 5–40 mg/Nm3 olemassa oleville kattiloille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa; |
| --- | --- |

—

< 5–40 mg/Nm3 olemassa oleville kattiloille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa;

| — | < 5–15 mg/Nm3 uusille kattiloille; |
| --- | --- |

—

< 5–15 mg/Nm3 uusille kattiloille;

| — | 30–100 mg/Nm3 olemassa oleville moottoreille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, ja uusille moottoreille. |
| --- | --- |

—

30–100 mg/Nm3 olemassa oleville moottoreille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, ja uusille moottoreille.

| BAT 45. | Maakaasun poltosta laihaa seosta käyttävissä kipinäsytytteisissä kaasumoottoreissa ilmaan johdettavien muiden haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kuin metaanin (NMVOC) ja metaanin (CH4) päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa optimoitu poltto ja/tai käyttää hapetuskatalysaattoreita.

  Kuvaus

  Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Hapetuskatalysaattorit eivät vähennä tehokkaasti vähemmän kuin neljä hiiliatomia sisältävien tyydyttyneiden hiilivetyjen päästöjä.

  Taulukko 26


  Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) formadlehydi- ja CH4-päästöille ilmaan maakaasun poltosta laihaa seosta käyttävissä kipinäsytytteisissä kaasumoottoreissa









  Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Formaldehydi | CH4 |
| Näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi tai olemassa oleva laitos | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos |
| ≥ 50 | 5–15 (162) | 215–500 (163) | 215–560 (162)
   (163) |

BAT 45.

Kuvaus

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. Hapetuskatalysaattorit eivät vähennä tehokkaasti vähemmän kuin neljä hiiliatomia sisältävien tyydyttyneiden hiilivetyjen päästöjä.

Taulukko 26

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) formadlehydi- ja CH4-päästöille ilmaan maakaasun poltosta laihaa seosta käyttävissä kipinäsytytteisissä kaasumoottoreissa

Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth)

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Formaldehydi

CH4

Näytteenottojakson keskiarvo

Uusi tai olemassa oleva laitos

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos

≥ 50

5–15 (162)

215–500 (163)

215–560 (162)
   (163)

4.2   Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen (masuunikaasu, koksaamokaasu, konverttikaasu) polttoon yksinään, yhdessä tai samanaikaisesti muiden kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden kanssa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

4.2.1   Energiatehokkuus

| BAT 46. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen polton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Prosessikaasujen hallintajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. | Sovelletaan vain teräksentuotantolaitoksiin. |

BAT 46.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Prosessikaasujen hallintajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Sovelletaan vain teräksentuotantolaitoksiin.

Taulukko 27

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltolle kattiloissa

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (164)
   (165) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (166) |
| Olemassa oleva useita polttoaineita käyttävä kaasukattila | 30–40 | 50–84 |
| Uusi useita polttoaineita käyttävä kaasukattila (167) | 36–42.5 | 50–84 |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (164)
   (165)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (166)

Olemassa oleva useita polttoaineita käyttävä kaasukattila

30–40

50–84

Uusi useita polttoaineita käyttävä kaasukattila (167)

36–42.5

50–84

Taulukko 28

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltolle CCGT-turbiineissa

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (168)
   (169) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (170) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Yhteistuotanto-CCGT | > 47 | 40–48 | 60–82 |
| CCGT | > 47 | 40–48 | Ei BAT-AEEL-tasoa |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (168)
   (169)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (170)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Yhteistuotanto-CCGT

> 47

40–48

60–82

CCGT

> 47

40–48

Ei BAT-AEEL-tasoa

4.2.2   Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

| BAT 47. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Low-NOX-polttimet | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Erityisesti suunnitellut low-NOX-polttimet, jotka sijoitetaan riveihin polttoainetyypin mukaan tai jotka sisältävät erityisominaisuuksia useiden polttoaineiden polttoa varten (esimerkiksi useat erityissuuttimet eri polttoaineiden polttamiseksi tai polttoaineiden esisekoitus). | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Ilman vaiheistus | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. |
| c. | Polttoaineen vaiheistus |
| d. | Savukaasujen takaisinkierrätys |
| e. | Prosessikaasujen hallintajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista. |
| f. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Tätä menetelmää käytetään yhdessä muiden menetelmien kanssa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin. |
| g. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa. |
| h. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Ei sovellettavissa yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.
  Käytettävissä olevan tilan puute ja polttolaitoksen sijoittelu saattavat rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 47.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Low-NOX-polttimet

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Erityisesti suunnitellut low-NOX-polttimet, jotka sijoitetaan riveihin polttoainetyypin mukaan tai jotka sisältävät erityisominaisuuksia useiden polttoaineiden polttoa varten (esimerkiksi useat erityissuuttimet eri polttoaineiden polttamiseksi tai polttoaineiden esisekoitus).

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Ilman vaiheistus

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

c.

Polttoaineen vaiheistus

d.

Savukaasujen takaisinkierrätys

e.

Prosessikaasujen hallintajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista.

f.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Tätä menetelmää käytetään yhdessä muiden menetelmien kanssa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin.

g.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

h.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Ei sovellettavissa yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

Käytettävissä olevan tilan puute ja polttolaitoksen sijoittelu saattavat rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

| BAT 48. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta CCGT-turbiineissa ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Prosessikaasujen hallintajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista. |
| b. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Tätä menetelmää käytetään yhdessä muiden menetelmien kanssa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin. |
| c. | Veden/höyryn lisääminen | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Kaksoispolttoainekaasuturbiineissa, joissa käytetään dry low-NOX-polttimia raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen polttoon, käytetään yleensä veden/höyryn lisäämistä poltettaessa maakaasua. | Veden saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta. |
| d. | Dry low-NOX-polttimet (DLN) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasuja polttavat dry low-NOX-polttimet ovat erilaisia kuin vain maakaasua polttavat polttimet. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen, kuten koksaamokaasun, reagoivuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta.
  Sovellettavuus saattaa olla rajoitettua, jos turbiineihin ei ole saatavilla jälkiasennuspakettia tai jos on asennettu vettä/höyryä lisääviä järjestelmiä. |
| e. | Low-NOX-polttimet | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Sovelletaan vain lämmöntalteenottokattilojen (HRSG) lisäpolttoon yhdistetyn syklin kaasuturbiineja (CCGT) käyttävissä polttolaitoksissa. |
| f. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 48.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Prosessikaasujen hallintajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista.

b.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Tätä menetelmää käytetään yhdessä muiden menetelmien kanssa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin.

c.

Veden/höyryn lisääminen

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Kaksoispolttoainekaasuturbiineissa, joissa käytetään dry low-NOX-polttimia raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen polttoon, käytetään yleensä veden/höyryn lisäämistä poltettaessa maakaasua.

Veden saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta.

d.

Dry low-NOX-polttimet (DLN)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasuja polttavat dry low-NOX-polttimet ovat erilaisia kuin vain maakaasua polttavat polttimet.

Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen, kuten koksaamokaasun, reagoivuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta.

Sovellettavuus saattaa olla rajoitettua, jos turbiineihin ei ole saatavilla jälkiasennuspakettia tai jos on asennettu vettä/höyryä lisääviä järjestelmiä.

e.

Low-NOX-polttimet

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Sovelletaan vain lämmöntalteenottokattilojen (HRSG) lisäpolttoon yhdistetyn syklin kaasuturbiineja (CCGT) käyttävissä polttolaitoksissa.

f.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

| BAT 49. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta ilmaan johdettavien CO-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Hapetuskatalysaattorit | Sovelletaan vain CCGT-turbiineihin.
  Tilan puute, kuormitusvaatimukset ja polttoaineen rikkipitoisuus saattavat rajoittaa sovellettavuutta. |

BAT 49.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Polton optimointi

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Hapetuskatalysaattorit

Sovelletaan vain CCGT-turbiineihin.

Tilan puute, kuormitusvaatimukset ja polttoaineen rikkipitoisuus saattavat rajoittaa sovellettavuutta.

Taulukko 29

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) NOX-päästöille ilmaan 100-prosenttisten raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta

| Polttolaitoksen tyyppi | Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (tilavuusprosentteina) | BAT-päästötasot (mg/Nm3) (171) |
| --- | --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi kattila | 3 | 15–65 | 22–100 |
| Olemassa oleva kattila | 3 | 20–100 (172)
   (173) | 22–110 (172)
   (174)
   (175) |
| Uusi CCGT | 15 | 20–35 | 30–50 |
| Olemassa oleva CCGT | 15 | 20–50 (172)
   (173) | 30–55 (175)
   (176) |

Polttolaitoksen tyyppi

Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (tilavuusprosentteina)

BAT-päästötasot (mg/Nm3) (171)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi kattila

3

15–65

22–100

Olemassa oleva kattila

3

20–100 (172)
   (173)

22–110 (172)
   (174)
   (175)

Uusi CCGT

15

20–35

30–50

Olemassa oleva CCGT

15

20–50 (172)
   (173)

30–55 (175)
   (176)

CO-päästöjen ohjeelliset vuosikeskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| — | < 5–100 mg/Nm3 olemassa oleville kattiloille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa; |
| --- | --- |

—

< 5–100 mg/Nm3 olemassa oleville kattiloille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa;

| — | < 5–35 mg/Nm3 uusille kattiloille; |
| --- | --- |

—

< 5–35 mg/Nm3 uusille kattiloille;

| — | < 5–20 mg/Nm3 olemassa oleville CCGT-turbiineille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, ja uusille CCGT-turbiineille. |
| --- | --- |

—

< 5–20 mg/Nm3 olemassa oleville CCGT-turbiineille, joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa, ja uusille CCGT-turbiineille.

4.2.3   SOX-päästöt ilmaan

| BAT 50. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta ilmaan johdettavien SOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Prosessikaasujen hallintajärjestelmä ja lisäpolttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.
  Maksimoidaan seuraavien käyttö siinä määrin, kuin se on raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa mahdollista:






  — | suurin osa polttoainevalikoimasta on masuunikaasua, jonka rikkipitoisuus on alhainen, |

BAT 50.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Prosessikaasujen hallintajärjestelmä ja lisäpolttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.2 jaksossa.

Maksimoidaan seuraavien käyttö siinä määrin, kuin se on raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa mahdollista:

—

suurin osa polttoainevalikoimasta on masuunikaasua, jonka rikkipitoisuus on alhainen,

| — | yhdistelmä polttoaineista, joiden keskimääräinen rikkipitoisuus on alhainen, esimerkiksi rikkipitoisuudeltaan hyvin alhaisista yksittäisistä prosessipolttoaineista, kuten:






  — | masuunikaasu, jonka rikkipitoisuus on < 10 mg/Nm3, |
| --- | --- | --- |

—

yhdistelmä polttoaineista, joiden keskimääräinen rikkipitoisuus on alhainen, esimerkiksi rikkipitoisuudeltaan hyvin alhaisista yksittäisistä prosessipolttoaineista, kuten:

—

masuunikaasu, jonka rikkipitoisuus on < 10 mg/Nm3,

| — | koksaamokaasu, jonka rikkipitoisuus on < 300 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

koksaamokaasu, jonka rikkipitoisuus on < 300 mg/Nm3,

| — | sekä lisäpolttoaineet






  — | maakaasu, |
| --- | --- | --- |

—

sekä lisäpolttoaineet

—

maakaasu,

| — | nestemäiset polttoaineet, joiden rikkipitoisuus on ≤ 0,4 prosenttia (kattiloissa). |
| --- | --- |

—

nestemäiset polttoaineet, joiden rikkipitoisuus on ≤ 0,4 prosenttia (kattiloissa).

Käytetään rajoitetusti polttoaineita, joiden rikkipitoisuus on korkeampi.

Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista.

b.

Koksaamokaasun esikäsittely raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa

Käytetään yhtä seuraavista menetelmistä:

| — | rikinpoisto absorptiomenetelmällä, |
| --- | --- |

—

rikinpoisto absorptiomenetelmällä,

| — | märkä oksidatiivinen rikinpoisto. |
| --- | --- |

—

märkä oksidatiivinen rikinpoisto.

Sovelletaan vain koksaamokaasun polttolaitoksiin.

Taulukko 30

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) SO2-päästöille ilmaan 100-prosenttisten raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta

| Polttolaitoksen tyyppi | Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (%) | SO2-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Vuosikeskiarvo (177) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (178) |
| Uusi tai olemassa oleva kattila | 3 | 25–150 | 50–200 (179) |
| Uusi tai olemassa oleva CCGT | 15 | 10–45 | 20–70 |

Polttolaitoksen tyyppi

Vertailuolosuhteiden mukainen happipitoisuus (%)

SO2-päästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo (177)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (178)

Uusi tai olemassa oleva kattila

3

25–150

50–200 (179)

Uusi tai olemassa oleva CCGT

15

10–45

20–70

4.2.4   Ilmaan johdettavat pölypäästöt

| BAT 51. | Raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polttoaineen valinta/hallinta | Käytetään sellaisten prosessikaasujen ja lisäpolttoaineiden yhdistelmää, joiden keskimääräinen pöly- tai tuhkapitoisuus on alhainen. | Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista. |
| b. | Masuunikaasun esikäsittely raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa | Käytetään yhtä tai useampaa kuivamenetelmällä toimivaa pölynpoistolaitetta (esimerkiksi ilmanohjaimet, pölynerottimet, syklonit, sähkösuodattimet) ja/tai sen jälkeistä pölynpuhdistusta (venturipesurit, tislainpesurit, annular gap -pesurit, märät sähkösuotimet, hajottimet). | Sovelletaan vain, jos masuunikaasu poltetaan. |
| c. | Konverttikaasun esikäsittely raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa | Käytetään kuivaa (esimerkiksi sähkösuodatin tai letkusuodatin) tai märkää (esimerkiksi märkä sähkösuodatin tai pesuri) pölynpoistomenetelmää. Tarkemmat kuvaukset esitetään raudan- ja teräksentuotantoa koskevassa BREF-asiakirjassa. | Sovelletaan vain, jos konverttikaasu poltetaan. |
| d. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. | Sovelletaan vain polttolaitoksiin, joiden käyttämistä lisäpolttoaineista huomattava osuus sisältää paljon rikkiä. |
| e. | Letkusuodatin |

BAT 51.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Polttoaineen valinta/hallinta

Käytetään sellaisten prosessikaasujen ja lisäpolttoaineiden yhdistelmää, joiden keskimääräinen pöly- tai tuhkapitoisuus on alhainen.

Voidaan soveltaa yleisesti, mutta erityyppisten polttoaineiden saatavuus voi olla rajallista.

b.

Masuunikaasun esikäsittely raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa

Käytetään yhtä tai useampaa kuivamenetelmällä toimivaa pölynpoistolaitetta (esimerkiksi ilmanohjaimet, pölynerottimet, syklonit, sähkösuodattimet) ja/tai sen jälkeistä pölynpuhdistusta (venturipesurit, tislainpesurit, annular gap -pesurit, märät sähkösuotimet, hajottimet).

Sovelletaan vain, jos masuunikaasu poltetaan.

c.

Konverttikaasun esikäsittely raudan- ja teräksentuotantolaitoksissa

Käytetään kuivaa (esimerkiksi sähkösuodatin tai letkusuodatin) tai märkää (esimerkiksi märkä sähkösuodatin tai pesuri) pölynpoistomenetelmää. Tarkemmat kuvaukset esitetään raudan- ja teräksentuotantoa koskevassa BREF-asiakirjassa.

Sovelletaan vain, jos konverttikaasu poltetaan.

d.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Sovelletaan vain polttolaitoksiin, joiden käyttämistä lisäpolttoaineista huomattava osuus sisältää paljon rikkiä.

e.

Letkusuodatin

Taulukko 31

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) pölypäästöille ilmaan 100-prosenttisten raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasujen poltosta

| Polttolaitoksen tyyppi | Pölypäästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo (180) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (181) |
| Uusi tai olemassa oleva kattila | 2–7 | 2–10 |
| Uusi tai olemassa oleva CCGT | 2–5 | 2–5 |

Polttolaitoksen tyyppi

Pölypäästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo (180)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (181)

Uusi tai olemassa oleva kattila

2–7

2–10

Uusi tai olemassa oleva CCGT

2–5

2–5

4.3   Offshore-lautoilla tapahtuvan kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden polttoon offshore-lautoilla. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

| BAT 52. | Offshore-lautoilla tapahtuvan kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden polton yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ja kohdan lisäksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmät | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Prosessin optimointi | Prosessi optimoidaan mekaanisten tehovaatimusten minimoimiseksi. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Painehäviöiden valvonta | Optimoidaan ilmanotto- ja pakojärjestelmät ja huolletaan niitä siten, että painehäviöt pysyvät mahdollisimman pieninä. |
| c. | Kuormituksen valvonta | Käytetään useiden generaattorien tai kompressorien yhdistelmiä kuormituspisteissä päästöjen minimoimiseksi. |
| d. | Minimoidaan ”pyörivä varateho” | Käytettäessä pyörivää varatehoa toiminnan luotettavuuteen liittyvistä syistä minimoidaan lisäturbiinien määrä poikkeustilanteita lukuun ottamatta. |
| e. | Polttoaineen valinta | Järjestetään polttokaasun syöttö sellaisesta veden yläpuolisesta öljy- ja kaasuprosessin kohdasta, joka tarjoaa mahdollisimman pienen polttokaasun palamismuuttujien, kuten lämpöarvon, vaihteluvälin, ja käytetään mahdollisimman pieniä rikkiyhdisteiden pitoisuuksia SO2:n muodostumisen minimoimiseksi. Nestemäisistä kevyistä polttoöljyistä suositaan vähärikkisiä polttoöljyjä. |
| f. | Ruiskutuksen ajoitus | Optimoidaan moottoreihin tapahtuvan ruiskutuksen ajoitus |
| g. | Lämmön talteenotto | Käytetään kaasuturbiinien/moottorien pakokaasujen lämpö lautan lämmitykseen. | Voidaan soveltaa yleisesti uusiin polttolaitoksiin.
  Olemassa olevissa polttolaitoksissa sovellettavuutta saattavat rajoittaa lämmön kysynnän taso ja polttolaitoksen sijoittelu (tila). |
| h. | Useiden kaasu-/öljykenttien sähköhuollon integrointi | Käytetään keskitettyä teholähdettä sähkön toimittamiseen useille järjestelmään osallistuville eri kaasu-/öljykentillä sijaitseville lautoille. | Eri kaasu-/öljykenttien sijainti sekä osallistuvien lauttojen organisointi, muun muassa tuotannon suunnittelua, käynnistystä ja lopettamista koskevien aikataulujen yhteensovittaminen, saattavat rajoittaa sovellettavuutta. |

BAT 52.

Menetelmät

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Prosessin optimointi

Prosessi optimoidaan mekaanisten tehovaatimusten minimoimiseksi.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Painehäviöiden valvonta

Optimoidaan ilmanotto- ja pakojärjestelmät ja huolletaan niitä siten, että painehäviöt pysyvät mahdollisimman pieninä.

c.

Kuormituksen valvonta

Käytetään useiden generaattorien tai kompressorien yhdistelmiä kuormituspisteissä päästöjen minimoimiseksi.

d.

Minimoidaan ”pyörivä varateho”

Käytettäessä pyörivää varatehoa toiminnan luotettavuuteen liittyvistä syistä minimoidaan lisäturbiinien määrä poikkeustilanteita lukuun ottamatta.

e.

Polttoaineen valinta

Järjestetään polttokaasun syöttö sellaisesta veden yläpuolisesta öljy- ja kaasuprosessin kohdasta, joka tarjoaa mahdollisimman pienen polttokaasun palamismuuttujien, kuten lämpöarvon, vaihteluvälin, ja käytetään mahdollisimman pieniä rikkiyhdisteiden pitoisuuksia SO2:n muodostumisen minimoimiseksi. Nestemäisistä kevyistä polttoöljyistä suositaan vähärikkisiä polttoöljyjä.

f.

Ruiskutuksen ajoitus

Optimoidaan moottoreihin tapahtuvan ruiskutuksen ajoitus

g.

Lämmön talteenotto

Käytetään kaasuturbiinien/moottorien pakokaasujen lämpö lautan lämmitykseen.

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin polttolaitoksiin.

Olemassa olevissa polttolaitoksissa sovellettavuutta saattavat rajoittaa lämmön kysynnän taso ja polttolaitoksen sijoittelu (tila).

h.

Useiden kaasu-/öljykenttien sähköhuollon integrointi

Käytetään keskitettyä teholähdettä sähkön toimittamiseen useille järjestelmään osallistuville eri kaasu-/öljykentillä sijaitseville lautoille.

Eri kaasu-/öljykenttien sijainti sekä osallistuvien lauttojen organisointi, muun muassa tuotannon suunnittelua, käynnistystä ja lopettamista koskevien aikataulujen yhteensovittaminen, saattavat rajoittaa sovellettavuutta.

| BAT 53. | Offshore-lautoilla tapahtuvan kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden poltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin. |
| b. | Dry low-NOX-polttimet (DLN) | Polttoaineen laadun vaihtelu saattaa rajoittaa sovellettavuutta uusiin kaasuturbiineihin (vakiovarustelu).
  Sovellettavuutta olemassa oleviin kaasuturbiineihin saattavat rajoittaa jälkiasennuspaketin saatavuus (alhaisella kuormituksella tapahtuvaa käyttöä varten), lautan monimutkainen organisointi ja käytettävissä oleva tila. |
| c. | Laihan seoksen järjestelmä | Sovelletaan vain uusiin kaasua käyttäviin moottoreihin. |
| d. | Low-NOX-polttimet | Sovelletaan vain kattiloihin. |

BAT 53.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin.

b.

Dry low-NOX-polttimet (DLN)

Polttoaineen laadun vaihtelu saattaa rajoittaa sovellettavuutta uusiin kaasuturbiineihin (vakiovarustelu).

Sovellettavuutta olemassa oleviin kaasuturbiineihin saattavat rajoittaa jälkiasennuspaketin saatavuus (alhaisella kuormituksella tapahtuvaa käyttöä varten), lautan monimutkainen organisointi ja käytettävissä oleva tila.

c.

Laihan seoksen järjestelmä

Sovelletaan vain uusiin kaasua käyttäviin moottoreihin.

d.

Low-NOX-polttimet

Sovelletaan vain kattiloihin.

| BAT 54. | Offshore-lautoilla tapahtuvan kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden poltosta kaasuturbiineissa ilmaan johdettavien CO-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Hapetuskatalysaattorit | Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Käytettävissä olevan tilan puute ja painorajoitukset saattavat rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin. |

BAT 54.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Polton optimointi

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Hapetuskatalysaattorit

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Käytettävissä olevan tilan puute ja painorajoitukset saattavat rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin polttolaitoksiin.

Taulukko 32

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) NOX-päästöille ilmaan kaasumaisten polttoaineiden poltosta avokiertokaasuturbiineissa offshore-lautoilla

| Polttolaitoksen tyyppi | BAT-päästötasot (mg/Nm3) (182) |
| --- | --- |
| Näytteenottojakson keskiarvo |
| Kaasumaisia polttoaineita käyttävä uusi kaasuturbiini (183) | 15–50 (184) |
| Kaasumaisia polttoaineita käyttävä olemassa oleva kaasuturbiini (183) | < 50–350 (185) |

Polttolaitoksen tyyppi

BAT-päästötasot (mg/Nm3) (182)

Näytteenottojakson keskiarvo

Kaasumaisia polttoaineita käyttävä uusi kaasuturbiini (183)

15–50 (184)

Kaasumaisia polttoaineita käyttävä olemassa oleva kaasuturbiini (183)

< 50–350 (185)

CO-päästöjen ohjeelliset näytteenottojakson keskiarvot ovat yleensä seuraavat:

| — | < 100 mg/Nm3 offshore-lauttojen olemassa oleville kaasuturbiineille, joilla poltetaan kaasumaisia polttoaineita ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa; |
| --- | --- |

—

< 100 mg/Nm3 offshore-lauttojen olemassa oleville kaasuturbiineille, joilla poltetaan kaasumaisia polttoaineita ja joita käytetään ≥ 1 500 tuntia vuodessa;

| — | < 75 mg/Nm3 offshore-lauttojen uusille kaasuturbiineille, joilla poltetaan kaasumaisia polttoaineita. |
| --- | --- |

—

< 75 mg/Nm3 offshore-lauttojen uusille kaasuturbiineille, joilla poltetaan kaasumaisia polttoaineita.

5.   USEITA POLTTOAINEITA KÄYTTÄVIEN LAITOSTEN PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

5.1   Kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden polton parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden polttoon yksinään, yhdessä tai samanaikaisesti muiden kaasumaisten ja/tai nestemäisten polttoaineiden kanssa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

5.1.1   Yleinen ympäristönsuojelun taso

| BAT 55. | Kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden polton yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 6 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien asianmukaista yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kemianteollisuudesta peräisin olevan prosessipolttoaineen esikäsittely | Suoritetaan polttoaineen esikäsittely polttolaitoksen alueella ja/tai sen ulkopuolella polttoaineen polton ympäristönsuojelun tason parantamiseksi. | Prosessipolttoaineen ominaisuudet ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa sovellettavuutta. |

BAT 55.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Kemianteollisuudesta peräisin olevan prosessipolttoaineen esikäsittely

Suoritetaan polttoaineen esikäsittely polttolaitoksen alueella ja/tai sen ulkopuolella polttoaineen polton ympäristönsuojelun tason parantamiseksi.

Prosessipolttoaineen ominaisuudet ja käytettävissä oleva tila saattavat rajoittaa sovellettavuutta.

5.1.2   Energiatehokkuus

Taulukko 33

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltolle kattiloissa

| Polttoyksikön tyyppi | BAT-AEEL-tasot (186)
   (187) |
| --- | --- |
| Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) | Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (188)
   (189) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö | Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Kattila, joka käyttää kemianteollisuudesta peräisin olevia nestemäisiä prosessipolttoaineita myös sekoitettuina raskaaseen polttoöljyyn, kevyeen polttoöljyyn ja/tai muihin nestemäisiin polttoaineisiin | > 36,4 | 35,6–37,4 | 80–96 | 80–96 |
| Kattila, joka käyttää kemianteollisuudesta peräisin olevia kaasumaisia prosessipolttoaineita myös sekoitettuina maakaasuun ja/tai muihin kaasumaisiin polttoaineisiin | 39–42.5 | 38–40 | 78–95 | 78–95 |

Polttoyksikön tyyppi

BAT-AEEL-tasot (186)
   (187)

Sähköntuotannon nettohyötysuhde (%)

Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) (188)
   (189)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Kattila, joka käyttää kemianteollisuudesta peräisin olevia nestemäisiä prosessipolttoaineita myös sekoitettuina raskaaseen polttoöljyyn, kevyeen polttoöljyyn ja/tai muihin nestemäisiin polttoaineisiin

> 36,4

35,6–37,4

80–96

80–96

Kattila, joka käyttää kemianteollisuudesta peräisin olevia kaasumaisia prosessipolttoaineita myös sekoitettuina maakaasuun ja/tai muihin kaasumaisiin polttoaineisiin

39–42.5

38–40

78–95

78–95

5.1.3   Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

| BAT 56. | Kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Low-NOX-polttimet | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Ilman vaiheistus |
| c. | Polttoaineen vaiheistus | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Polttoaineen vaiheistuksen sovellettavuus käytettäessä nestemäisiä polttoaineseoksia saattaa edellyttää erityistä poltinmallia. |
| d. | Savukaasujen takaisinkierrätys | Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti uusiin polttolaitoksiin.
  Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta. |
| e. | Veden/höyryn lisääminen | Veden saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta. |
| f. | Polttoaineen valinta | Erityyppisten polttoaineiden saatavuus ja/tai prosessipolttoaineen vaihtoehtoinen käyttö saattavat rajoittaa sovellettavuutta. |
| g. | Kehittynyt valvontajärjestelmä | Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin. |
| h. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta.
  Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia ja joissa polttoaine vaihtuu ja kuormitus vaihtelee usein. |
| i. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kanavien sijoittelu, käytettävissä oleva tila ja kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattavat rajoittaa sovellettavuutta.
  Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa.
  Ei sovellettavissa yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth. |

BAT 56.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Low-NOX-polttimet

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Ilman vaiheistus

c.

Polttoaineen vaiheistus

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Polttoaineen vaiheistuksen sovellettavuus käytettäessä nestemäisiä polttoaineseoksia saattaa edellyttää erityistä poltinmallia.

d.

Savukaasujen takaisinkierrätys

Ks. kuvaukset 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin polttolaitoksiin.

Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta.

e.

Veden/höyryn lisääminen

Veden saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta.

f.

Polttoaineen valinta

Erityyppisten polttoaineiden saatavuus ja/tai prosessipolttoaineen vaihtoehtoinen käyttö saattavat rajoittaa sovellettavuutta.

g.

Kehittynyt valvontajärjestelmä

Tarve asentaa polttojärjestelmä ja/tai ohjaus- ja valvontajärjestelmä jälkikäteen saattaa rajoittaa sovellettavuutta vanhoihin polttolaitoksiin.

h.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta.

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Sovellettavuus voi olla rajallinen polttolaitoksissa, joita käytetään 500–1 500 tuntia ja joissa polttoaine vaihtuu ja kuormitus vaihtelee usein.

i.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kanavien sijoittelu, käytettävissä oleva tila ja kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattavat rajoittaa sovellettavuutta.

Ei sovellettavissa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500  tuntia vuodessa.

Ei sovellettavissa yleisesti polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 100 MWth.

Taulukko 34

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) NOX-päästöille ilmaan 100-prosenttisten kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksessa käytettävän polttoaineen faasi | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (190) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (191) |
| Kaasujen ja nesteiden seos | 30–85 | 80–290 (192) | 50–110 | 100–330 (192) |
| Vain kaasut | 20–80 | 70–100 (193) | 30–100 | 85–110 (194) |

Polttolaitoksessa käytettävän polttoaineen faasi

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (190)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (191)

Kaasujen ja nesteiden seos

30–85

80–290 (192)

50–110

100–330 (192)

Vain kaasut

20–80

70–100 (193)

30–100

85–110 (194)

≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien olemassa olevien laitosten ja uusien laitosten CO-päästöjen ohjeellinen vuosikeskiarvo on yleensä < 5–30 mg/Nm3.

5.1.4   Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

| BAT 57. | Kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa. | Erityyppisten polttoaineiden saatavuus ja/tai prosessipolttoaineen vaihtoehtoinen käyttö saattavat rajoittaa sovellettavuutta. |
| b. | Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin) | Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kanavien sijoittelu, käytettävissä oleva tila ja kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattavat rajoittaa sovellettavuutta.
  Märkää savukaasujen rikinpoistoa ja merivettä käyttävää savukaasujen rikinpoistoa ei voida soveltaa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät märän savukaasujen rikinpoiston tai merivettä käyttävän savukaasujen rikinpoiston soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth, ja tällaisten rikinpoistojärjestelmien jälkiasennuksen polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |
| c. | Kanavainjektio |
| d. | Puolikuivapesuri |
| e. | Märkäpesu | Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.
  Märkäpesua käytetään HCl:n ja HF:n poistamiseksi silloin, kun märkää savukaasujen rikinpoistoa ei käytetä, SOX-päästöjen vähentämiseksi. |
| f. | Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa. |
| g. | Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto |

BAT 57.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa.

Erityyppisten polttoaineiden saatavuus ja/tai prosessipolttoaineen vaihtoehtoinen käyttö saattavat rajoittaa sovellettavuutta.

b.

Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin)

Sovelletaan olemassa oleviin polttolaitoksiin, mutta kanavien sijoittelu, käytettävissä oleva tila ja kemianteollisuuden laitoksen turvallisuus saattavat rajoittaa sovellettavuutta.

Märkää savukaasujen rikinpoistoa ja merivettä käyttävää savukaasujen rikinpoistoa ei voida soveltaa polttolaitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät märän savukaasujen rikinpoiston tai merivettä käyttävän savukaasujen rikinpoiston soveltamisen polttolaitoksiin, joiden lämpöteho on < 300 MWth, ja tällaisten rikinpoistojärjestelmien jälkiasennuksen polttolaitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

c.

Kanavainjektio

d.

Puolikuivapesuri

e.

Märkäpesu

Ks. kuvaus 8.4 jaksossa.

Märkäpesua käytetään HCl:n ja HF:n poistamiseksi silloin, kun märkää savukaasujen rikinpoistoa ei käytetä, SOX-päästöjen vähentämiseksi.

f.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. kuvaukset 8.4 jaksossa.

g.

Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto

Taulukko 35

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) SO2-päästöille ilmaan 100-prosenttisten kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksen tyyppi | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| | Vuosikeskiarvo (195) | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (196) |
| Uudet tai olemassa olevat kattilat | 10–110 | 90–200 |

Polttolaitoksen tyyppi

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo (195)

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo (196)

Uudet tai olemassa olevat kattilat

10–110

90–200

Taulukko 36

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) HCl- ja HF-päästöille ilmaan kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| HCl | HF |
| Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (197) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (197) |
| < 100 | 1–7 | 2–15 (198) | < 1–3 | < 1–6 (199) |
| ≥ 100 | 1–5 | 1–9 (198) | < 1–2 | < 1–3 (199) |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

HCl

HF

Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (197)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (197)

< 100

1–7

2–15 (198)

< 1–3

< 1–6 (199)

≥ 100

1–5

1–9 (198)

< 1–2

< 1–3 (199)

5.1.5   Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

| BAT 58. | Kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien pölyn, hiukkasiin kiinnittyneiden metallien ja pieninä pitoisuuksina esiintyvien aineiden päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sähkösuodatin (ESP) | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Letkusuodatin |
| c. | Polttoaineen valinta | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Käytetään sellaisten kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden ja lisäpolttoaineiden yhdistelmää, joiden keskimääräinen pöly- tai tuhkapitoisuus on alhainen. | Erityyppisten polttoaineiden saatavuus ja/tai prosessipolttoaineen vaihtoehtoinen käyttö saattavat rajoittaa sovellettavuutta. |
| d. | Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä | Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.
  Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen. | Ks. soveltamisesta kohdassa 0. |
| e. | Märkä savukaasujen rikinpoisto |

BAT 58.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Sähkösuodatin (ESP)

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Letkusuodatin

c.

Polttoaineen valinta

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Käytetään sellaisten kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden ja lisäpolttoaineiden yhdistelmää, joiden keskimääräinen pöly- tai tuhkapitoisuus on alhainen.

Erityyppisten polttoaineiden saatavuus ja/tai prosessipolttoaineen vaihtoehtoinen käyttö saattavat rajoittaa sovellettavuutta.

d.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

Ks. kuvaukset 8.5 jaksossa.

Menetelmää käytetään lähinnä SOX:n, HCl:n ja/tai HF:n poistamiseen.

Ks. soveltamisesta kohdassa 0.

e.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Taulukko 37

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) pölypäästöille ilmaan 100-prosenttisista kemianteollisuudesta peräisin olevista prosessipolttoaineista koostuvien kaasujen ja nesteiden seosten poltosta kattiloissa

| Polttolaitoksen polttoaineteho
  (MWth) | Pölypäästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (200) | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos (201) |
| < 300 | 2–5 | 2–15 | 2–10 | 2–22 (202) |
| ≥ 300 | 2–5 | 2–10 (203) | 2–10 | 2–11 (202) |

Polttolaitoksen polttoaineteho

(MWth)

Pölypäästöjä koskevat BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (200)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos (201)

< 300

2–5

2–15

2–10

2–22 (202)

≥ 300

2–5

2–10 (203)

2–10

2–11 (202)

5.1.6   Ilmaan johdettavat haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja polykloorattujen dibentsodioksiinien ja -furaanien päästöt

| BAT 59. | Kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa ilmaan johdettavien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja polykloorattujen dibentsodioksiinien ja -furaanien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 6 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Aktiivihiilen lisääminen | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa. | Sovelletaan vain polttolaitoksiin, joissa käytetään kloorattuja aineita sisältävistä kemiallisista prosesseista peräisin olevia polttoaineita.
  SCR-pelkistyksen ja nopean jäähdytyksen soveltamisesta ks. kohdat BAT 56 ja BAT 57. |
| b. | Nopea jäähdytys käyttäen märkäpesua/savukaasulauhdutinta. | Ks. märkäpesun/savukaasulauhduttimen kuvaus 8.4 jaksossa. |
| c. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  SCR-järjestelmä on mukautettu ja suurempi kuin vain NOX:n vähentämiseen käytettävä SCR-järjestelmä. |

BAT 59.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Aktiivihiilen lisääminen

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Sovelletaan vain polttolaitoksiin, joissa käytetään kloorattuja aineita sisältävistä kemiallisista prosesseista peräisin olevia polttoaineita.

SCR-pelkistyksen ja nopean jäähdytyksen soveltamisesta ks. kohdat BAT 56 ja BAT 57.

b.

Nopea jäähdytys käyttäen märkäpesua/savukaasulauhdutinta.

Ks. märkäpesun/savukaasulauhduttimen kuvaus 8.4 jaksossa.

c.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

SCR-järjestelmä on mukautettu ja suurempi kuin vain NOX:n vähentämiseen käytettävä SCR-järjestelmä.

Taulukko 38

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) PCDD/F- ja TVOC-päästöille ilmaan 100-prosenttisten kemianteollisuudesta peräisin olevien prosessipolttoaineiden poltosta kattiloissa

| Epäpuhtaus | Yksikkö | BAT-päästötasot |
| --- | --- | --- |
| Näytteenottojakson keskiarvo |
| PCDD/F (204) | ng I-TEQ/Nm3 | < 0,012–0,036 |
| TVOC | mg/Nm3 | 0,6–12 |

Epäpuhtaus

Yksikkö

BAT-päästötasot

Näytteenottojakson keskiarvo

PCDD/F (204)

ng I-TEQ/Nm3

< 0,012–0,036

TVOC

mg/Nm3

0,6–12

6.   JÄTTEEN RINNAKKAISPOLTON PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti jätteen rinnakkaispolttoon polttolaitoksissa. Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

Kun jätettä rinnakkaispoltetaan, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan koko syntyvän savukaasun volyymiin.

Lisäksi kun jätettä rinnakkaispoltetaan 2 jakson soveltamisalan kuuluvien polttoaineiden kanssa, 2 jakson soveltamisalaan kuuluvia BAT-päästötasoja sovelletaan myös i) koko syntyvän savukaasun volyymiin ja ii) kyseisen jakson soveltamisalaan kuuluvien polttoaineiden poltosta syntyvien savukaasujen volyymiin käyttäen direktiivin 2010/75/EU liitteessä VI olevassa 4 osassa olevaa sekoitussäännön kaavaa, jossa jätteen poltosta syntyvän savukaasun volyymin BAT-päästötasot määritetään BAT 61:n perusteella.

6.1.1   Yleinen ympäristönsuojelun taso

| BAT 60. | Polttolaitoksissa tapahtuvan jätteen rinnakkaispolton yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi, vakaiden palamisolosuhteiden varmistamiseksi ja ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdan BAT 60 menetelmää a ja kohdassa BAT 6 esitettyjen ja/tai seuraavassa esitettyjen muiden menetelmien yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Jätteen esihyväksyntä ja hyväksyntä | Otetaan käyttöön menetelmä minkä tahansa jätteen vastaanottamiseksi polttolaitokseen jätteenkäsittelyä koskevan BREF-asiakirjan vastaavan BAT-päätelmän mukaisesti. Hyväksymisperusteet on vahvistettu lämpöarvon sekä veden, tuhkan, kloorin ja fluorin, rikin, typen, PCB:n, metallien (haihtuvat [esimerkiksi Hg, Tl, Pb, Co, Se] ja haihtumattomat [esimerkiksi V, Cu, Cd, Cr, Ni]), fosforin ja emästen (käytettäessä eläimistä saatavia sivutuotteita) pitoisuuksien kaltaisille kriittisille muuttujille.
  Sovelletaan laadunvarmistusjärjestelmiä jokaiseen jätekuormaan rinnakkaispoltettavien jätteiden ominaisuuksien takaamiseksi ja määriteltyjen kriittisten muuttujien (esimerkiksi. EN 15358 for non-hazardous solid recovered fuel) arvojen valvomiseksi. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Jätteiden valikointi/rajoittaminen | Jätteiden tyyppi ja massavirta valitaan huolellisesti ja samalla rajoitetaan rinnakkaispoltettavan saastuneimman jätteen prosenttiosuutta. Rajoitetaan tuhkan, rikin, fluorin, elohopean ja/tai kloorin osuutta polttolaitokseen tulevassa jätteessä.
  Rinnakkaispoltettavan jätteen määrän rajoittaminen | Sovellettavuutta rajoittavat jäsenvaltion jätehuoltopolitiikkaan liittyvät rajoitukset. |
| c. | Jätteen sekoittaminen pääasialliseen polttoaineeseen | Jätteen ja pääasiallisen polttoaineen sekoittaminen heterogeeniseksi tai huonosti sekoitetuksi polttoainevirraksi tai niiden epätasainen jakautuminen saattaa vaikuttaa kattilan sytytykseen ja palamiseen, ja se olisi estettävä. | Sekoittaminen on mahdollista vain, kun pääasiallinen polttoaine ja jäte käyttäytyvät jauhatuksessa samalla tavoin tai kun jätettä on pääasialliseen polttoaineeseen verrattuna hyvin vähän. |
| d. | Jätteen kuivaus | Jätteen esikuivaus ennen sen syöttämistä polttokammioon kattilan hyvän suorituskyvyn ylläpitämiseksi. | Prosessista talteen otettavan lämmön riittämätön määrä, tarvittavat poltto-olosuhteet tai jätteen kosteuspitoisuus voivat rajoittaa sovellettavuutta. |
| e. | Jätteen esikäsittely | Ks. jätteenkäsittelyä ja jätteenpolttoa koskevissa BREF-asiakirjoissa kuvatut menetelmät, kuten jauhaminen, pyrolyysi ja kaasutus. | Soveltamisesta ks. jätteenkäsittelyä ja jätteenpolttoa koskevat BREF-asiakirjat. |

BAT 60.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Jätteen esihyväksyntä ja hyväksyntä

Otetaan käyttöön menetelmä minkä tahansa jätteen vastaanottamiseksi polttolaitokseen jätteenkäsittelyä koskevan BREF-asiakirjan vastaavan BAT-päätelmän mukaisesti. Hyväksymisperusteet on vahvistettu lämpöarvon sekä veden, tuhkan, kloorin ja fluorin, rikin, typen, PCB:n, metallien (haihtuvat [esimerkiksi Hg, Tl, Pb, Co, Se] ja haihtumattomat [esimerkiksi V, Cu, Cd, Cr, Ni]), fosforin ja emästen (käytettäessä eläimistä saatavia sivutuotteita) pitoisuuksien kaltaisille kriittisille muuttujille.

Sovelletaan laadunvarmistusjärjestelmiä jokaiseen jätekuormaan rinnakkaispoltettavien jätteiden ominaisuuksien takaamiseksi ja määriteltyjen kriittisten muuttujien (esimerkiksi. EN 15358 for non-hazardous solid recovered fuel) arvojen valvomiseksi.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Jätteiden valikointi/rajoittaminen

Jätteiden tyyppi ja massavirta valitaan huolellisesti ja samalla rajoitetaan rinnakkaispoltettavan saastuneimman jätteen prosenttiosuutta. Rajoitetaan tuhkan, rikin, fluorin, elohopean ja/tai kloorin osuutta polttolaitokseen tulevassa jätteessä.

Rinnakkaispoltettavan jätteen määrän rajoittaminen

Sovellettavuutta rajoittavat jäsenvaltion jätehuoltopolitiikkaan liittyvät rajoitukset.

c.

Jätteen sekoittaminen pääasialliseen polttoaineeseen

Jätteen ja pääasiallisen polttoaineen sekoittaminen heterogeeniseksi tai huonosti sekoitetuksi polttoainevirraksi tai niiden epätasainen jakautuminen saattaa vaikuttaa kattilan sytytykseen ja palamiseen, ja se olisi estettävä.

Sekoittaminen on mahdollista vain, kun pääasiallinen polttoaine ja jäte käyttäytyvät jauhatuksessa samalla tavoin tai kun jätettä on pääasialliseen polttoaineeseen verrattuna hyvin vähän.

d.

Jätteen kuivaus

Jätteen esikuivaus ennen sen syöttämistä polttokammioon kattilan hyvän suorituskyvyn ylläpitämiseksi.

Prosessista talteen otettavan lämmön riittämätön määrä, tarvittavat poltto-olosuhteet tai jätteen kosteuspitoisuus voivat rajoittaa sovellettavuutta.

e.

Jätteen esikäsittely

Ks. jätteenkäsittelyä ja jätteenpolttoa koskevissa BREF-asiakirjoissa kuvatut menetelmät, kuten jauhaminen, pyrolyysi ja kaasutus.

Soveltamisesta ks. jätteenkäsittelyä ja jätteenpolttoa koskevat BREF-asiakirjat.

| BAT 61. | Polttolaitoksissa tapahtuvan jätteen rinnakkaispoltosta aiheutuvien päästöjen lisääntymisen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pilaavien aineiden päästöt jätteen rinnakkaispoltosta syntyvässä savukaasujen osassa eivät ole suuremmat kuin jätteenpolttoa koskevien BAT-päätelmien soveltamisesta aiheutuvat päästöt. |
| --- | --- |

BAT 61.

| BAT 62. | Jotta minimoidaan polttolaitoksissa tapahtuvan jätteen rinnakkaispolton vaikutus jäämien kierrätykseen, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on huolehtia kipsin, tuhkan ja kuonien sekä muiden jäämien hyvästä laadusta niiden kierrätystä koskevien vaatimusten mukaisesti, joita noudatetaan, kun laitoksessa ei rinnakkainpolteta jätettä, käyttämällä yhtä tai useampaa kohdassa BAT 60 esitettyä menetelmää ja/tai rajoittamalla rinnakkaispoltto jätejakeisiin, joiden epäpuhtauspitoisuudet vastaavat muiden käytettävien polttoaineiden epäpuhtauspitoisuuksia. |
| --- | --- |

BAT 62.

6.1.2   Energiatehokkuus

| BAT 63. | Jätteen rinnakkaispolton energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää kohdissa BAT 12 ja BAT 19 esitettyjen menetelmien asianmukaista yhdistelmää käytettävän polttoainetyypin ja laitoksen kokoonpanon mukaan.
  Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) jätteen rinnakkaispoltolle biomassan ja/tai turpeen kanssa esitetään taulukossa 8 ja jätteen rinnakkaispoltolle hiilen ja/tai ruskohiilen kanssa taulukossa 2. |
| --- | --- |

BAT 63.

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) jätteen rinnakkaispoltolle biomassan ja/tai turpeen kanssa esitetään taulukossa 8 ja jätteen rinnakkaispoltolle hiilen ja/tai ruskohiilen kanssa taulukossa 2.

6.1.3   Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

| BAT 64. | Jätteen sekä hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO- ja N2O-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa kohdassa BAT 20 esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 64.

| BAT 65. | Jätteen sekä biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien NOX -päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO- ja N2O -päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa kohdassa BAT 24 esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 65.

6.1.4   Ilmaan johdettavat SOX-, HCl- ja HF-päästöt

| BAT 66. | Jätteen sekä hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa kohdassa BAT 21 esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 66.

| BAT 67. | Jätteen sekä biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien SOX-, HCl- and HF-päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa kohdassa BAT 25 esitettyä menetelmää. |
| --- | --- |

BAT 67.

6.1.5   Ilmaan johdettavat pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöt

| BAT 68. | Jätteen sekä hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa kohdassa BAT 22 esitettyä menetelmää.

  Taulukko 39


  Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) metallipäästöille ilmaan jätteen sekä hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta









  Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth) | BAT-päästötasot | Keskiarvon laskentajakso |
| --- | --- | --- | --- |
| Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V (mg/Nm3) | Cd + Tl (μg/Nm3) |
| < 300 | 0,005–0,5 | 5–12 | Näytteenottojakson keskiarvo |
| ≥ 300 | 0,005–0,2 | 5–6 | Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo |

BAT 68.

Taulukko 39

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) metallipäästöille ilmaan jätteen sekä hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta

Polttolaitoksen polttoaineteho (MWth)

BAT-päästötasot

Keskiarvon laskentajakso

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V (mg/Nm3)

Cd + Tl (μg/Nm3)

< 300

0,005–0,5

5–12

Näytteenottojakson keskiarvo

≥ 300

0,005–0,2

5–6

Vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo

| BAT 69. | Jätteen sekä biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen ja hiukkasiin kiinnittyneiden metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa kohdassa BAT 26 esitettyä menetelmää.

  Taulukko 40


  Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) metallipäästöille ilmaan jätteen sekä biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispoltosta







  BAT-päästötasot
  (vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo) |
| --- | --- |
| Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V (mg/Nm3) | Cd + Tl (μg/Nm3) |
| 0,075–0,3 | < 5 |

BAT 69.

Taulukko 40

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) metallipäästöille ilmaan jätteen sekä biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispoltosta

BAT-päästötasot

(vuoden aikana saatujen näytteiden keskiarvo)

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V (mg/Nm3)

Cd + Tl (μg/Nm3)

0,075–0,3

< 5

6.1.6   Ilmaan johdettavat elohopeapäästöt

| BAT 70. | Jätteen sekä biomassan, turpeen, hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien elohopeapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdissa BAT 23 ja BAT 27 esitettyjä menetelmiä. |
| --- | --- |

BAT 70.

6.1.7   Ilmaan johdettavat haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja polykloorattujen dibentsodioksiinien ja -furaanien päästöt

| BAT 71. | Jätteen sekä biomassan, turpeen, hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta ilmaan johdettavien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja polykloorattujen dibentsodioksiinien ja -furaanien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kohdissa BAT 6 ja BAT 26 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Aktiivihiilen lisääminen | Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.
  Menettely perustuu epäpuhtausmolekyylien adsorptioon aktiivihiileen. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Nopea jäähdytys käyttäen märkäpesua/savukaasulauhdutinta. | Ks. märkäpesun/savukaasulauhduttimen kuvaus 8.4 jaksossa. |
| c. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  SCR-järjestelmä on mukautettu ja suurempi kuin vain NOX:n vähentämiseen käytettävä SCR-järjestelmä. | Soveltamisesta ks. kohdat BAT 20 ja BAT 24. |

BAT 71.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Aktiivihiilen lisääminen

Ks. kuvaus 8.5 jaksossa.

Menettely perustuu epäpuhtausmolekyylien adsorptioon aktiivihiileen.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Nopea jäähdytys käyttäen märkäpesua/savukaasulauhdutinta.

Ks. märkäpesun/savukaasulauhduttimen kuvaus 8.4 jaksossa.

c.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

SCR-järjestelmä on mukautettu ja suurempi kuin vain NOX:n vähentämiseen käytettävä SCR-järjestelmä.

Soveltamisesta ks. kohdat BAT 20 ja BAT 24.

Taulukko 41

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) PCDD/F- ja TVOC-päästöille ilmaan jätteen sekä biomassan, turpeen, hiilen ja/tai ruskohiilen rinnakkaispoltosta

| Polttolaitoksen tyyppi | BAT-päästötasot |
| --- | --- |
| PCDD/F (ng I-TEQ/Nm3) | TVOC (mg/Nm3) |
| Näytteenottojakson keskiarvo | Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo |
| Biomassaa, turvetta, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä polttolaitos | < 0,01–0,03 | < 0,1–5 | 0,5–10 |

Polttolaitoksen tyyppi

BAT-päästötasot

PCDD/F (ng I-TEQ/Nm3)

TVOC (mg/Nm3)

Näytteenottojakson keskiarvo

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo

Biomassaa, turvetta, hiiltä ja/tai ruskohiiltä käyttävä polttolaitos

< 0,01–0,03

< 0,1–5

0,5–10

7.   KAASUTUKSEN PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

Jollei toisin ilmoiteta, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa yleisesti kaikkiin polttolaitoksiin suorasti liittyviin kaasutuslaitoksiin ja IGCC-laitoksiin.Niitä sovelletaan 1 jaksossa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

7.1.1   Energiatehokkuus

| BAT 72. | IGCC- ja kaasutusyksiköiden energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä tekniikkaa on käyttää kohdassa BAT 12 esitettyjen sekä seuraavien menetelmien yhdistelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Lämmön talteenotto kaasutusprosessista | Koska synteettinen kaasu on jäähdytettävä, jotta sitä voidaan puhdistaa edelleen, voidaan ottaa talteen energiaa, jolla tuotetaan lisää höyryä, joka syötetään höyryturbiinin kiertoon. Näin voidaan tuottaa enemmän sähköä. | Sovelletaan vain suoraan kattilaan liittyviin IGCC-yksiköihin ja kaasutusyksiköihin käytettäessä synteettisen kaasun esikäsittelyä, joka edellyttää kaasun jäähdytystä. |
| b. | Kaasutus- ja polttoprosessien integrointi | Yksikkö voidaan suunnitella siten, että ilmanottoyksikkö ja kaasuturbiini integroidaan täysin siten, että kaikki ilmanottoyksikköön syötettävä ilma tulee (otetaan) kaasuturbiinin kompressorista. | Integroidun laitoksen tarve joustaa ja toimittaa nopeasti verkkoon sähköä, kun uusiutuvia energialähteitä käyttäviä voimalaitoksia ei ole saatavilla, rajoittaa soveltamisen IGCC-yksilöihin. |
| c. | Kuiva syöttöjärjestelmä | Käytetään kuivaa järjestelmää polttoaineen syöttämiseksi kaasuttimeen kaasutusprosessin energiatehokkuuden parantamiseksi. | Sovelletaan vain uusiin yksiköihin. |
| d. | Kaasutus korkeassa lämpötilassa ja paineessa | Kaasutustekniikan käyttö korkean lämpötilan ja paineen käyttömuuttujilla energian muuntamisen tehokkuuden maksimoimiseksi. | Sovelletaan vain uusiin yksiköihin. |
| e. | Suunnitteluun liittyvät parannukset | Suunnitteluun liittyvät parannukset, kuten






  — | muutokset kaasuttimen tulenkestävyys- ja/tai jäähdytysjärjestelmään; |

BAT 72.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Lämmön talteenotto kaasutusprosessista

Koska synteettinen kaasu on jäähdytettävä, jotta sitä voidaan puhdistaa edelleen, voidaan ottaa talteen energiaa, jolla tuotetaan lisää höyryä, joka syötetään höyryturbiinin kiertoon. Näin voidaan tuottaa enemmän sähköä.

Sovelletaan vain suoraan kattilaan liittyviin IGCC-yksiköihin ja kaasutusyksiköihin käytettäessä synteettisen kaasun esikäsittelyä, joka edellyttää kaasun jäähdytystä.

b.

Kaasutus- ja polttoprosessien integrointi

Yksikkö voidaan suunnitella siten, että ilmanottoyksikkö ja kaasuturbiini integroidaan täysin siten, että kaikki ilmanottoyksikköön syötettävä ilma tulee (otetaan) kaasuturbiinin kompressorista.

Integroidun laitoksen tarve joustaa ja toimittaa nopeasti verkkoon sähköä, kun uusiutuvia energialähteitä käyttäviä voimalaitoksia ei ole saatavilla, rajoittaa soveltamisen IGCC-yksilöihin.

c.

Kuiva syöttöjärjestelmä

Käytetään kuivaa järjestelmää polttoaineen syöttämiseksi kaasuttimeen kaasutusprosessin energiatehokkuuden parantamiseksi.

Sovelletaan vain uusiin yksiköihin.

d.

Kaasutus korkeassa lämpötilassa ja paineessa

Kaasutustekniikan käyttö korkean lämpötilan ja paineen käyttömuuttujilla energian muuntamisen tehokkuuden maksimoimiseksi.

Sovelletaan vain uusiin yksiköihin.

e.

Suunnitteluun liittyvät parannukset

Suunnitteluun liittyvät parannukset, kuten

—

muutokset kaasuttimen tulenkestävyys- ja/tai jäähdytysjärjestelmään;

| — | ekspanderin asentaminen energian talteen ottamiseksi synteettisen kaasun paineen laskusta ennen polttoa. |
| --- | --- |

—

ekspanderin asentaminen energian talteen ottamiseksi synteettisen kaasun paineen laskusta ennen polttoa.

Voidaan soveltaa yleisesti IGCC-yksiköihin.

Taulukko 42

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset energiatehokkuustasot (BAT-AEEL) kaasutus- ja IGCC-yksiköille

| Polttoyksikön kokoonpanon tyyppi | BAT-AEEL-tasot |
| --- | --- |
| IGCC-yksikön sähköntuotannon nettohyötysuhde (%) | Uuden tai olemassa olevan kaasutusyksikön energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%) |
| Uusi yksikkö | Olemassa oleva yksikkö |
| Suoraan kattilaan liittyvä kaasutusyksikkö ilman edeltävää synteettisen kaasun käsittelyä | Ei BAT-AEEL-tasoa | > 98 |
| Suoraan kattilaan liittyvä kaasutusyksikkö edeltävällä synteettisen kaasun käsittelyllä | Ei BAT-AEEL-tasoa | > 91 |
| IGCC-yksikkö | Ei BAT-AEEL-tasoa | 34–46 | > 91 |

Polttoyksikön kokoonpanon tyyppi

BAT-AEEL-tasot

IGCC-yksikön sähköntuotannon nettohyötysuhde (%)

Uuden tai olemassa olevan kaasutusyksikön energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhde (%)

Uusi yksikkö

Olemassa oleva yksikkö

Suoraan kattilaan liittyvä kaasutusyksikkö ilman edeltävää synteettisen kaasun käsittelyä

Ei BAT-AEEL-tasoa

> 98

Suoraan kattilaan liittyvä kaasutusyksikkö edeltävällä synteettisen kaasun käsittelyllä

Ei BAT-AEEL-tasoa

> 91

IGCC-yksikkö

Ei BAT-AEEL-tasoa

34–46

> 91

7.1.2   Ilmaan johdettavat NOX- ja CO-päästöt

| BAT 73. | IGCC-laitoksista ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi ja/tai vähentämiseksi ja ilmaan johdettavien CO-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Polton optimointi | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Veden/höyryn lisääminen | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.
  Höyryturbiinista tulevaa välipainehöyryä käytetään uudelleen tähän tarkoitukseen. | Sovelletaan vain IGCC-laitoksen kaasuturbiinosaan.
  Veden saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta. |
| c. | Dry low-NOX-polttimet (DLN) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Sovelletaan vain IGCC-laitoksen kaasuturbiinosaan.
  Voidaan soveltaa yleisesti uusiin IGCC-laitoksiin
  Sovelletaan tapauskohtaisesti olemassa oleviin IGCC-laitoksiin sen mukaan, onko jälkiasennuspakettia saatavilla. Ei sovellettavissa synteettiseen kaasuun, jonka vetypitoisuus on > 15 prosenttia. |
| d. | Synteettisen kaasun laimentaminen ilmanottoyksiköstä tulevalla jätetypellä | Ilmanottoyksikkö erottaa ilman hapen typestä syöttääkseen korkealaatuista happea kaasuttimeen. Ilmanottoyksiköstä tuleva jätetyppi käytetään uudelleen kaasuturbiinin palamislämpötilan alentamiseksi sekoittamalla se synteettiseen kaasuun ennen polttoa. | Sovelletaan vain, jos kaasutusprosessissa käytetään ilmanottoyksikköä. |
| e. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Ks. kuvaus 8.3 jaksossa. | Ei sovellettavissa IGCC-laitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.
  Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin IGCC-laitoksiin.
  Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin IGCC-laitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa. |

BAT 73.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Polton optimointi

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Veden/höyryn lisääminen

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Höyryturbiinista tulevaa välipainehöyryä käytetään uudelleen tähän tarkoitukseen.

Sovelletaan vain IGCC-laitoksen kaasuturbiinosaan.

Veden saatavuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta.

c.

Dry low-NOX-polttimet (DLN)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Sovelletaan vain IGCC-laitoksen kaasuturbiinosaan.

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin IGCC-laitoksiin

Sovelletaan tapauskohtaisesti olemassa oleviin IGCC-laitoksiin sen mukaan, onko jälkiasennuspakettia saatavilla. Ei sovellettavissa synteettiseen kaasuun, jonka vetypitoisuus on > 15 prosenttia.

d.

Synteettisen kaasun laimentaminen ilmanottoyksiköstä tulevalla jätetypellä

Ilmanottoyksikkö erottaa ilman hapen typestä syöttääkseen korkealaatuista happea kaasuttimeen. Ilmanottoyksiköstä tuleva jätetyppi käytetään uudelleen kaasuturbiinin palamislämpötilan alentamiseksi sekoittamalla se synteettiseen kaasuun ennen polttoa.

Sovelletaan vain, jos kaasutusprosessissa käytetään ilmanottoyksikköä.

e.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Ks. kuvaus 8.3 jaksossa.

Ei sovellettavissa IGCC-laitoksiin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

Käytettävissä olevan tilan puute saattaa rajoittaa jälkiasennuksia olemassa oleviin IGCC-laitoksiin.

Saattaa olla olemassa teknisiä ja taloudellisia rajoitteita, jotka estävät jälkiasennuksen olemassa oleviin IGCC-laitoksiin, joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

Taulukko 43

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) IGCC-laitoksista ilmaan johdettaville NOX-päästöille

| IGCC-laitoksen polttoaineteho
  (MWth) | BAT-päästötasot (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Vuosikeskiarvo | Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos | Uusi laitos | Olemassa oleva laitos |
| ≥ 100 | 10–25 | 12–45 | 1–35 | 1–60 |

IGCC-laitoksen polttoaineteho

(MWth)

BAT-päästötasot (mg/Nm3)

Vuosikeskiarvo

Vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos

≥ 100

10–25

12–45

1–35

1–60

≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettävien olemassa olevien laitosten ja uusien laitosten CO-päästöjen ohjeellinen vuosikeskiarvo on yleensä < 5–30 mg/Nm3.

7.1.3   SOX-päästöt ilmaan

| BAT 74. | IGCC-laitoksista ilmaan johdettavien SOX-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Hapankaasun poisto | Kaasutusprosessin syötöstä peräisin olevat rikkiyhdisteet poistetaan synteettisestä kaasusta hapankaasun poiston avulla esimerkiksi COS- (ja HCN-)hydrolyysireaktorilla ja H2S:n adsorptiolla käyttäen liuotinta, esimerkiksi metyylidietanolamiinia. Tämän jälkeen rikki otetaan talteen joko nestemäisenä tai kiinteänä alkuainemuodossa olevana rikkinä (esimerkiksi Claus-tyyppisen yksikön avulla) tai rikkihappona markkinoiden kysynnän mukaan. | Biomassan hyvin alhainen rikkipitoisuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta biomassaa käyttäviin IGCC-laitoksiin. |

BAT 74.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Hapankaasun poisto

Kaasutusprosessin syötöstä peräisin olevat rikkiyhdisteet poistetaan synteettisestä kaasusta hapankaasun poiston avulla esimerkiksi COS- (ja HCN-)hydrolyysireaktorilla ja H2S:n adsorptiolla käyttäen liuotinta, esimerkiksi metyylidietanolamiinia. Tämän jälkeen rikki otetaan talteen joko nestemäisenä tai kiinteänä alkuainemuodossa olevana rikkinä (esimerkiksi Claus-tyyppisen yksikön avulla) tai rikkihappona markkinoiden kysynnän mukaan.

Biomassan hyvin alhainen rikkipitoisuus saattaa rajoittaa sovellettavuutta biomassaa käyttäviin IGCC-laitoksiin.

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen päästötaso (BAT-päästötaso) SO2-päästöille ilmaan IGCC-laitoksista, joiden lämpöteho on ≥ 100 MWth, on 3–16 mg/Nm3 vuotuisena keskiarvona.

7.1.4   Ilmaan johdettavat pölyn, hiukkasiin kiinnittyneen metallin, ammoniakin ja halogeenin päästöt

| BAT 75. | IGCC-laitoksista ilmaan johdettavien pölyn, hiukkasiin kiinnittyneen metallin, ammoniakin ja halogeenin päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.








  Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Synteettisen kaasun suodatus | Pölynpoisto lentotuhkasykloneilla, letkusuodattimella, sähkösuodattimilla ja/tai kynttiläsuodattimilla lentotuhkan ja muuntumattoman hiilen poistamiseksi. Letku- ja sähkösuodattimia käytetään, kun synteettisen kaasun lämpötilat ovat enintään 400 °C. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b. | Synteettisen kaasun tervojen ja tuhkien takaisinkierrätys kaasuttimeen | Käsittelemättömässä synteettisessä kaasussa muodostuvat hiilipitoisuudeltaan suuret tervat ja tuhkat erotetaan sykloneissa ja kierrätetään takaisin kaasuttimeen, jos synteettisen kaasun lämpötila kaasuttimen poistoaukossa on matala (< 1 100 °C). |
| c. | Synteettisen kaasun pesu | Synteettinen kaasu kulkee muiden pölynpoistomenetelmien jälkeen märkäpesurin läpi, jossa erotetaan kloridit, ammoniakki, hiukkaset ja halidit. |

BAT 75.

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a.

Synteettisen kaasun suodatus

Pölynpoisto lentotuhkasykloneilla, letkusuodattimella, sähkösuodattimilla ja/tai kynttiläsuodattimilla lentotuhkan ja muuntumattoman hiilen poistamiseksi. Letku- ja sähkösuodattimia käytetään, kun synteettisen kaasun lämpötilat ovat enintään 400 °C.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b.

Synteettisen kaasun tervojen ja tuhkien takaisinkierrätys kaasuttimeen

Käsittelemättömässä synteettisessä kaasussa muodostuvat hiilipitoisuudeltaan suuret tervat ja tuhkat erotetaan sykloneissa ja kierrätetään takaisin kaasuttimeen, jos synteettisen kaasun lämpötila kaasuttimen poistoaukossa on matala (< 1 100 °C).

c.

Synteettisen kaasun pesu

Synteettinen kaasu kulkee muiden pölynpoistomenetelmien jälkeen märkäpesurin läpi, jossa erotetaan kloridit, ammoniakki, hiukkaset ja halidit.

Taulukko 44

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot) IGCC-laitoksista ilmaan johdettaville pölyn ja hiukkasiin kiinnittyneen metallin päästöille

| IGCC-laitoksen polttoaineteho
  (MWth) | BAT-päästötasot |
| --- | --- |
| Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V (mg/Nm3)
  (Näytteenottojakson keskiarvo) | Hg (μg/Nm3)
  (Näytteenottojakson keskiarvo) | Pöly (mg/Nm3)
  (vuosikeskiarvo) |
| ≥ 100 | < 0,025 | < 1 | < 2,5 |

IGCC-laitoksen polttoaineteho

(MWth)

BAT-päästötasot

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V (mg/Nm3)

(Näytteenottojakson keskiarvo)

Hg (μg/Nm3)

(Näytteenottojakson keskiarvo)

Pöly (mg/Nm3)

(vuosikeskiarvo)

≥ 100

< 0,025

< 1

< 2,5

8.   MENETELMIEN KUVAUS

8.1   Yleiset menetelmät

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Kehittynyt säätöjärjestelmä | Tietokonepohjaisen automaattisen järjestelmän käyttö palamishyötysuhteen säätöön ja päästöjen ehkäisemisen ja/tai vähentämisen tukemiseen. Tähän sisältyy myös hyvin tehokkaan seurannan käyttö. |
| Palamisen optimointi | Toimenpiteet, joilla maksimoidaan energian muuntamisen tehokkuus esimerkiksi tulipesässä/kattilassa ja minimoidaan samalla päästöt (erityisesti CO-päästöt). Tämä saadaan aikaan yhdistämällä eri menetelmiä, muun muassa polttolaitteiston hyvällä suunnittelulla, optimoimalla lämpötila (esimerkiksi polttoaineen ja palamisilman tehokas sekoittaminen) ja viipymäaika palamisvyöhykkeellä ja käyttämällä kehittynyttä säätöjärjestelmää. |

Menetelmä

Kuvaus

Kehittynyt säätöjärjestelmä

Tietokonepohjaisen automaattisen järjestelmän käyttö palamishyötysuhteen säätöön ja päästöjen ehkäisemisen ja/tai vähentämisen tukemiseen. Tähän sisältyy myös hyvin tehokkaan seurannan käyttö.

Palamisen optimointi

Toimenpiteet, joilla maksimoidaan energian muuntamisen tehokkuus esimerkiksi tulipesässä/kattilassa ja minimoidaan samalla päästöt (erityisesti CO-päästöt). Tämä saadaan aikaan yhdistämällä eri menetelmiä, muun muassa polttolaitteiston hyvällä suunnittelulla, optimoimalla lämpötila (esimerkiksi polttoaineen ja palamisilman tehokas sekoittaminen) ja viipymäaika palamisvyöhykkeellä ja käyttämällä kehittynyttä säätöjärjestelmää.

8.2   Energiatehokkuutta lisäävät menetelmät

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Kehittynyt säätöjärjestelmä | Ks. kohta 8.1. |
| Valmius lämmön ja sähkön yhteistuotantoon | Toimenpiteet, joiden avulla hyödyntämiskelpoinen lämpömäärä voidaan myöhemmin siirtää laitoksen ulkopuoliseen lämpökuormaan siten, että tällä saadaan aikaan vähintään 10 prosentin vähennys primaarienergian kulutuksessa verrattuna lämmön ja sähkön erikseen tapahtuvaan tuotantoon. Tähän sisältyy sellaisten höyryjärjestelmän erityisten kohtien tunnistaminen, joista voidaan ottaa höyryä, ja niiden saavutettavuuden varmistaminen, sekä riittävän tilan varaaminen putkien, lämmönvaihtimien, veden suolanpoiston lisäkapasiteetin, varakattilan ja vastapaineturbiinien kaltaisten laitteiden asentamiselle. Balance of Plant -järjestelmät (BoP) ja säätö-/mittausjärjestelmät soveltuvat parantamiseen. Myös myöhempi yhdistäminen vastapaineturbiiniin tai -turbiineihin on mahdollista. |
| Yhdistetty sykli | Kahdesta tai useammasta termodynaamisesta syklistä, esimerkiksi Braytonin syklistä (kaasuturbiini/polttomoottori) ja Rankinen syklistä (höyryturbiini/kattila) koostuva yhdistelmä ensimmäisen syklin savukaasusta tulevan lämpöhäviön muuntamiseksi hyötyenergiaksi myöhemmissä sykleissä. |
| Palamisen optimointi | Ks. kohta 8.1. |
| Savukaasulauhdutin | Lämmönvaihdin, jossa savukaasu esilämmittää veden ennen sen lämmittämistä höyrylauhduttimessa. Savukaasun sisältämä höyry kondensoituu lämmitysveden jäähdyttäessä sen. Savukaasulauhdutinta käytetään sekä polttoyksikön energiatehokkuuden lisäämiseen että pölyn, SOX:n, HCl:n ja HF:n kaltaisten epäpuhtauksien poistamiseen savukaasusta. |
| Prosessikaasujen hallintajärjestelmä | Järjestelmä, jonka avulla raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasuja voidaan käyttää polttoaineina (esimerkiksi masuuni-, koksaamo- ja konverttikaasut), jotka ohjataan polttolaitoksiin näiden polttoaineiden saatavuuden ja teräksentuotantolaitoksessa olevien polttolaitosten tyypin mukaan. |
| Superkriittiset höyryolosuhteet | Sellaisen höyrypiirin, myös höyryn välitulistusjärjestelmien, käyttö, jossa höyryn paine voi nousta yli 220,6 baariin ja lämpötila yli 540 °C:een. |
| Ultra-superkriittiset höyryolosuhteet | Sellaisen höyrypiirin, myös höyryn välitulistusjärjestelmien, käyttö, jossa höyryn paine voi nousta yli 250–300 baariin ja lämpötila yli 580–600 °C:een. |
| Märkäpiippu | Piipun suunnittelu, jolla mahdollistetaan kyllästyneen savukaasun vesihöyryn kondensoituminen ja vältetään siten savukaasun välikuumentimen käyttö märän savukaasun rikinpoiston jälkeen. |

Menetelmä

Kuvaus

Kehittynyt säätöjärjestelmä

Ks. kohta 8.1.

Valmius lämmön ja sähkön yhteistuotantoon

Toimenpiteet, joiden avulla hyödyntämiskelpoinen lämpömäärä voidaan myöhemmin siirtää laitoksen ulkopuoliseen lämpökuormaan siten, että tällä saadaan aikaan vähintään 10 prosentin vähennys primaarienergian kulutuksessa verrattuna lämmön ja sähkön erikseen tapahtuvaan tuotantoon. Tähän sisältyy sellaisten höyryjärjestelmän erityisten kohtien tunnistaminen, joista voidaan ottaa höyryä, ja niiden saavutettavuuden varmistaminen, sekä riittävän tilan varaaminen putkien, lämmönvaihtimien, veden suolanpoiston lisäkapasiteetin, varakattilan ja vastapaineturbiinien kaltaisten laitteiden asentamiselle. Balance of Plant -järjestelmät (BoP) ja säätö-/mittausjärjestelmät soveltuvat parantamiseen. Myös myöhempi yhdistäminen vastapaineturbiiniin tai -turbiineihin on mahdollista.

Yhdistetty sykli

Kahdesta tai useammasta termodynaamisesta syklistä, esimerkiksi Braytonin syklistä (kaasuturbiini/polttomoottori) ja Rankinen syklistä (höyryturbiini/kattila) koostuva yhdistelmä ensimmäisen syklin savukaasusta tulevan lämpöhäviön muuntamiseksi hyötyenergiaksi myöhemmissä sykleissä.

Palamisen optimointi

Ks. kohta 8.1.

Savukaasulauhdutin

Lämmönvaihdin, jossa savukaasu esilämmittää veden ennen sen lämmittämistä höyrylauhduttimessa. Savukaasun sisältämä höyry kondensoituu lämmitysveden jäähdyttäessä sen. Savukaasulauhdutinta käytetään sekä polttoyksikön energiatehokkuuden lisäämiseen että pölyn, SOX:n, HCl:n ja HF:n kaltaisten epäpuhtauksien poistamiseen savukaasusta.

Prosessikaasujen hallintajärjestelmä

Järjestelmä, jonka avulla raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasuja voidaan käyttää polttoaineina (esimerkiksi masuuni-, koksaamo- ja konverttikaasut), jotka ohjataan polttolaitoksiin näiden polttoaineiden saatavuuden ja teräksentuotantolaitoksessa olevien polttolaitosten tyypin mukaan.

Superkriittiset höyryolosuhteet

Sellaisen höyrypiirin, myös höyryn välitulistusjärjestelmien, käyttö, jossa höyryn paine voi nousta yli 220,6 baariin ja lämpötila yli 540 °C:een.

Ultra-superkriittiset höyryolosuhteet

Sellaisen höyrypiirin, myös höyryn välitulistusjärjestelmien, käyttö, jossa höyryn paine voi nousta yli 250–300 baariin ja lämpötila yli 580–600 °C:een.

Märkäpiippu

Piipun suunnittelu, jolla mahdollistetaan kyllästyneen savukaasun vesihöyryn kondensoituminen ja vältetään siten savukaasun välikuumentimen käyttö märän savukaasun rikinpoiston jälkeen.

8.3   Menetelmät ilmaan johdettavien NOX- ja/tai CO-päästöjen vähentämiseksi

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Kehittynyt säätöjärjestelmä | Ks. kohta 8.1. |
| Ilman vaiheistus | Useiden happipitoisuudeltaan erilaisten palamisvyöhykkeiden luominen polttokammioon NOX-päästöjen vähentämiseksi ja optimoidun polton varmistamiseksi. Menetelmä sisältää ensisijaisen palamisvyöhykkeen, jossa palaminen tapahtuu epätäydellisesti (eli jossa ilmaa on liian vähän), ja toisen uudelleenpolttovyöhykkeen (johon lisätään yli jäänyt ilma) polton parantamiseksi. Joissakin vanhat ja pienet kattilat saattavat edellyttää kapasiteetin pienentämistä, jotta ilman vaiheistamiselle saadaan riittävä tila. |
| Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi | Monimutkaisten ja integroitujen puhdistusmenetelmien, esimerkiksi aktiivihiili- ja DeSONOX-prosessien, käyttö NOX:n, SOX:n ja usein myös muiden epäpuhtauksien yhdistetyksi vähentämiseksi. Niitä voidaan soveltaa joko yksinään tai yhdessä muiden primaaristen menetelmien manssa hiiltä käyttävissä hiilipölykattiloissa. |
| Palamisen optimointi | Ks. kohta 8.1. |
| Dry low-NOX-polttimet (DLN) | Kaasuturbiinin polttimia, joissa ilma ja polttoaine sekoitetaan ennen niiden syöttämistä palamisvyöhykkeelle. Sekoittamalla ilma ja polttoaine ennen polttoa saavutetaan homogeeninen lämpötilan jakautuminen ja alempi liekin lämpötila, mikä vähentää NOX-päästöjä. |
| Savukaasun tai poistokaasun kierrätys | Osa savukaasusta kierrätetään takaisin polttokammioon korvaamaan osa puhtaasta palamisilmasta. Tämä sekä alentaa lämpötilaa että rajoittaa typen hapettumisen O2-pitoisuutta, mikä rajoittaa NOX:n muodostumista. Takaisinkierrätyksessä uunin savukaasut johdetaan takaisin liekkiin, jotta vähennetään happipitoisuutta ja siten liekin lämpötilaa. Erikoispoltinten tai muiden järjestelyjen käyttö perustuu palamiskaasujen sisäiseen takaisinkierrätykseen, ja ne viilentävät liekkien alkuosaa ja vähentävät liekkien kuumimman osan happipitoisuutta |
| Polttoaineen valinta | Käytetään polttoainetta, jonka typpipitoisuus on alhainen. |
| Polttoaineen vaiheistus | Menetelmä perustuu liekin lämpötilan alentamiseen tai paikallisten kuumien kohtien vähentämiseen luomalla polttokammioon useita palamisvyöhykkeitä, joihin ruiskutetaan eri määriä polttoainetta ja ilmaa. Jälkiasennus saattaa olla vähemmän tehokasta pienissä kuin suurissa laitoksissa. |
| Laihan seoksen järjestelmä ja kehittynyt laihan seoksen järjestelmä | Liekin huippulämpötilan hallinta laihan seoksen poltto-olosuhteilla on ensisijainen polttoa koskeva toimintatapa NOX:n muodostumisen rajoittamiseksi kaasumoottoreissa. Laihaa seosta käyttävällä poltolla pienennetään polttoaineen ja ilman suhdetta vyöhykkeillä, joilla muodostuu NOX-yhdisteitä, siten, että liekin huippulämpötila on alempi kuin stoikiometrinen adiabaattinen liekin lämpötila, ja vähennetään näin termisen NOX:n muodostumista. Tämän järjestelmän optimoitua versiota kutsutaan kehittyneeksi laihan seoksen järjestelmäksi. |
| Low-NOX-polttimet | Tämä tekniikka (mukaan lukien erittäin vähän typpioksideja tuottavat ultra-low- NOX -polttimet tai kehittyneet low- NOX -polttimet) perustuu liekin huippulämpötilojen alentamiseen; kattiloiden polttimet on suunniteltu siten, että ne viivästyttävät palamista mutta parantavat palamista ja lisäävät lämmön siirtymistä (liekin suurempi säteilykyky). Ilman ja polttoaineen sekoittaminen vähentää hapen saatavuutta ja alentaa liekin huippulämpötilaa viivästyttäen näin polttoaineeseen sitoutuneen typen muuntumista NOX:ksi ja termisen NOX:n muodostumista säilyttäen samalla polttohyötysuhteen hyvänä. Menetelmä voidaan yhdistää uunin palamiskammion rakenteen muutokseen. Ultra-low- NOX-polttimiin sisältyy palamisen vaiheistus (ilma/polttoaine) sekä palotilankaasujen takaisinkierrätys (sisäinen savukaasun takaisinkierrätys). Kattilan rakenne saattaa vaikuttaa menetelmän suorituskykyyn vanhoihin laitoksiin tehtävien jälkiasennusten yhteydessä. |
| Low-NOX-poltto dieselmoottoreissa | Menetelmä koostuu moottorin sisäisten muutosten, kuten polton ja polttoaineen ruiskutuksen optimoinnin (hyvin myöhäinen polttoaineen ruiskutus yhdessä ilmanottoventtiilin varhaisen sulkeutumisen kanssa), turboahtimen tai Millerin syklin, yhdistelmästä. |
| Hapetuskatalysaattorit | Katalysaattorien (jotka yleensä sisältävät jalometalleja, kuten palladiumia tai platinaa) käyttö hiilimonoksidin ja palamattomien hiilivetyjen hapettamiseksi, jolloin muodostuu hiilidioksidia ja vesihöyryä. |
| Palamisilman lämpötilan alentaminen | Palamisilman käyttö ympäristön lämpötilassa. Palamisilmaa ei esilämmitetä regeneratiivisessa ilman esilämmittimessä. |
| Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) | Typpioksidien selektiivinen pelkistys ammoniakilla tai urealla katalyytin läsnä ollessa. Tässä menetelmässä NOX pelkistyy typeksi reagoimalla ammoniakin kanssa katalyyttikerroksessa (yleensä vesiliuoksessa) noin 300–450 °C:n optimaalisessa toimintalämpötilassa. Katalyyttikerroksia voi olla useita. Käyttämällä useita katalyyttikerroksia saavutetaan tehokkaampi NOX:n pelkistys. Menetelmä voi olla rakenteeltaan modulaarinen, ja erityisiä katalyytteja ja/tai esilämmitystä voidaan käyttää, jos kuormitus on matala tai savukaasun lämpötila-alue laaja. ”Kanavan sisäinen” tai ”jälkikäsittelevä” SCR on menetelmä, jossa SNCR-pelkistyksen jälkeen käytetään SCR-pelkistystä, joka vähentää SNCR-yksiköstä tulevia ammoniakkipäästöjä. |
| Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) | Typpioksidien selektiivinen pelkistys ammoniakilla tai urealla ilman katalyyttia. NOX pelkistyy typeksi reagoimalla ammoniakin tai urean kanssa korkeassa lämpötilassa. Toimintalämpötila-alueen on oltava 800–1 000 °C optimaalisen reaktion aikaansaamiseksi. |
| Veden/höyryn lisääminen | Vettä tai höyryä käytetään laimentimena palamislämpötilan alentamiseksi kaasuturbiineissa, moottoreissa tai kattiloissa, mikä vähentää termisen NOX:n muodostumista. Se joko sekoitetaan polttoaineeseen ennen sen polttoa (polttoaineen emulgointi, kosteuttaminen tai kyllästys) tai ruiskutetaan suoraan polttokammioon (veden/höyryn ruiskutus). |

Menetelmä

Kuvaus

Kehittynyt säätöjärjestelmä

Ks. kohta 8.1.

Ilman vaiheistus

Useiden happipitoisuudeltaan erilaisten palamisvyöhykkeiden luominen polttokammioon NOX-päästöjen vähentämiseksi ja optimoidun polton varmistamiseksi. Menetelmä sisältää ensisijaisen palamisvyöhykkeen, jossa palaminen tapahtuu epätäydellisesti (eli jossa ilmaa on liian vähän), ja toisen uudelleenpolttovyöhykkeen (johon lisätään yli jäänyt ilma) polton parantamiseksi. Joissakin vanhat ja pienet kattilat saattavat edellyttää kapasiteetin pienentämistä, jotta ilman vaiheistamiselle saadaan riittävä tila.

Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi

Monimutkaisten ja integroitujen puhdistusmenetelmien, esimerkiksi aktiivihiili- ja DeSONOX-prosessien, käyttö NOX:n, SOX:n ja usein myös muiden epäpuhtauksien yhdistetyksi vähentämiseksi. Niitä voidaan soveltaa joko yksinään tai yhdessä muiden primaaristen menetelmien manssa hiiltä käyttävissä hiilipölykattiloissa.

Palamisen optimointi

Ks. kohta 8.1.

Dry low-NOX-polttimet (DLN)

Kaasuturbiinin polttimia, joissa ilma ja polttoaine sekoitetaan ennen niiden syöttämistä palamisvyöhykkeelle. Sekoittamalla ilma ja polttoaine ennen polttoa saavutetaan homogeeninen lämpötilan jakautuminen ja alempi liekin lämpötila, mikä vähentää NOX-päästöjä.

Savukaasun tai poistokaasun kierrätys

Osa savukaasusta kierrätetään takaisin polttokammioon korvaamaan osa puhtaasta palamisilmasta. Tämä sekä alentaa lämpötilaa että rajoittaa typen hapettumisen O2-pitoisuutta, mikä rajoittaa NOX:n muodostumista. Takaisinkierrätyksessä uunin savukaasut johdetaan takaisin liekkiin, jotta vähennetään happipitoisuutta ja siten liekin lämpötilaa. Erikoispoltinten tai muiden järjestelyjen käyttö perustuu palamiskaasujen sisäiseen takaisinkierrätykseen, ja ne viilentävät liekkien alkuosaa ja vähentävät liekkien kuumimman osan happipitoisuutta

Polttoaineen valinta

Käytetään polttoainetta, jonka typpipitoisuus on alhainen.

Polttoaineen vaiheistus

Menetelmä perustuu liekin lämpötilan alentamiseen tai paikallisten kuumien kohtien vähentämiseen luomalla polttokammioon useita palamisvyöhykkeitä, joihin ruiskutetaan eri määriä polttoainetta ja ilmaa. Jälkiasennus saattaa olla vähemmän tehokasta pienissä kuin suurissa laitoksissa.

Laihan seoksen järjestelmä ja kehittynyt laihan seoksen järjestelmä

Liekin huippulämpötilan hallinta laihan seoksen poltto-olosuhteilla on ensisijainen polttoa koskeva toimintatapa NOX:n muodostumisen rajoittamiseksi kaasumoottoreissa. Laihaa seosta käyttävällä poltolla pienennetään polttoaineen ja ilman suhdetta vyöhykkeillä, joilla muodostuu NOX-yhdisteitä, siten, että liekin huippulämpötila on alempi kuin stoikiometrinen adiabaattinen liekin lämpötila, ja vähennetään näin termisen NOX:n muodostumista. Tämän järjestelmän optimoitua versiota kutsutaan kehittyneeksi laihan seoksen järjestelmäksi.

Low-NOX-polttimet

Tämä tekniikka (mukaan lukien erittäin vähän typpioksideja tuottavat ultra-low- NOX -polttimet tai kehittyneet low- NOX -polttimet) perustuu liekin huippulämpötilojen alentamiseen; kattiloiden polttimet on suunniteltu siten, että ne viivästyttävät palamista mutta parantavat palamista ja lisäävät lämmön siirtymistä (liekin suurempi säteilykyky). Ilman ja polttoaineen sekoittaminen vähentää hapen saatavuutta ja alentaa liekin huippulämpötilaa viivästyttäen näin polttoaineeseen sitoutuneen typen muuntumista NOX:ksi ja termisen NOX:n muodostumista säilyttäen samalla polttohyötysuhteen hyvänä. Menetelmä voidaan yhdistää uunin palamiskammion rakenteen muutokseen. Ultra-low- NOX-polttimiin sisältyy palamisen vaiheistus (ilma/polttoaine) sekä palotilankaasujen takaisinkierrätys (sisäinen savukaasun takaisinkierrätys). Kattilan rakenne saattaa vaikuttaa menetelmän suorituskykyyn vanhoihin laitoksiin tehtävien jälkiasennusten yhteydessä.

Low-NOX-poltto dieselmoottoreissa

Menetelmä koostuu moottorin sisäisten muutosten, kuten polton ja polttoaineen ruiskutuksen optimoinnin (hyvin myöhäinen polttoaineen ruiskutus yhdessä ilmanottoventtiilin varhaisen sulkeutumisen kanssa), turboahtimen tai Millerin syklin, yhdistelmästä.

Hapetuskatalysaattorit

Katalysaattorien (jotka yleensä sisältävät jalometalleja, kuten palladiumia tai platinaa) käyttö hiilimonoksidin ja palamattomien hiilivetyjen hapettamiseksi, jolloin muodostuu hiilidioksidia ja vesihöyryä.

Palamisilman lämpötilan alentaminen

Palamisilman käyttö ympäristön lämpötilassa. Palamisilmaa ei esilämmitetä regeneratiivisessa ilman esilämmittimessä.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Typpioksidien selektiivinen pelkistys ammoniakilla tai urealla katalyytin läsnä ollessa. Tässä menetelmässä NOX pelkistyy typeksi reagoimalla ammoniakin kanssa katalyyttikerroksessa (yleensä vesiliuoksessa) noin 300–450 °C:n optimaalisessa toimintalämpötilassa. Katalyyttikerroksia voi olla useita. Käyttämällä useita katalyyttikerroksia saavutetaan tehokkaampi NOX:n pelkistys. Menetelmä voi olla rakenteeltaan modulaarinen, ja erityisiä katalyytteja ja/tai esilämmitystä voidaan käyttää, jos kuormitus on matala tai savukaasun lämpötila-alue laaja. ”Kanavan sisäinen” tai ”jälkikäsittelevä” SCR on menetelmä, jossa SNCR-pelkistyksen jälkeen käytetään SCR-pelkistystä, joka vähentää SNCR-yksiköstä tulevia ammoniakkipäästöjä.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Typpioksidien selektiivinen pelkistys ammoniakilla tai urealla ilman katalyyttia. NOX pelkistyy typeksi reagoimalla ammoniakin tai urean kanssa korkeassa lämpötilassa. Toimintalämpötila-alueen on oltava 800–1 000 °C optimaalisen reaktion aikaansaamiseksi.

Veden/höyryn lisääminen

Vettä tai höyryä käytetään laimentimena palamislämpötilan alentamiseksi kaasuturbiineissa, moottoreissa tai kattiloissa, mikä vähentää termisen NOX:n muodostumista. Se joko sekoitetaan polttoaineeseen ennen sen polttoa (polttoaineen emulgointi, kosteuttaminen tai kyllästys) tai ruiskutetaan suoraan polttokammioon (veden/höyryn ruiskutus).

8.4   Menetelmät ilmaan johdettavien SOX-, HCl- ja/tai HF-päästöjen vähentämiseksi

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin) | Kuivaa sorbenttia ruiskutetaan suoraan polttokammioon tai magnesium- tai kalsiumpohjaisia adsorbentteja syötetään leijukerroskattilan leijupetiin. Sorbenttihiukkasten pinta reagoi savukaasussa tai leijukerroskattilassa olevan SO2:n kanssa. Tätä käytetään useimmiten yhdessä jonkin pölynpuhdistusmenetelmän kanssa. |
| Kiertoleijukuivapesuri | Kattilan ilman esilämmittimestä tuleva savukaasu tulee kiertoleijupedin absorbaattorin sisään sen alaosasta ja virtaa ylöspäin venturiosan läpi, jossa savukaasuvirtaan ruiskutetaan erikseen kiinteää sorbenttia ja vettä. Tätä käytetään useimmiten yhdessä jonkin pölynpuhdistusmenetelmän kanssa. |
| Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi | Ks. kohta 8.3. |
| Kanavainjektio | Kuivan jauhemaisen sorbentin ruiskutus ja levittäminen savukaasuvirtaan. Sorbentti (esimerkiksi natriumkarbonaatti, natriumbikarbonaatti, kalsiumhydroksidi) reagoi happokaasujen (esimerkiksi rikkikaasujen ja HCl:n) kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan pölynpuhdistusmenetelmillä (letkusuodattimella tai sähkösuodattimella). Sorbentin ruiskutusta kanavaan käytetään tavallisimmin yhdessä letkusuodattimen kanssa. |
| Savukaasulauhdutin | Ks. kohta 8.2. |
| Polttoaineen valinta | Rikki-, kloori- ja/tai fluoripitoisuudeltaan alhaisen polttoaineen käyttö |
| Prosessikaasujen hallintajärjestelmä | Ks. kohta 8.2. |
| Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto | Erityinen ei-regeneratiivisen märkäpesun muoto, jossa meriveden luonnollista emäksisyyttä käytetään happamien yhdisteiden absorbointiin savukaasusta. Edellyttää yleensä edeltävää pölyn poistamista. |
| Puolikuivapesuri | Emäsreagenssin suspensio/liuos syötetään ja levitetään poistokaasun virtaan. Materiaali reagoi rikkikaasujen kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan pölynpuhdistusmenetelmillä (letkusuodattimella tai sähkösuodattimella). Puolikuivapesuria käytetään tavallisimmin yhdessä letkusuodattimen kanssa. |
| Märkä savukaasujen rikinpoisto | Menetelmä tai pesumenetelmien yhdistelmä, jolla rikin oksidit poistetaan savukaasuista erilaisilla prosesseilla, joihin yleensä sisältyy emässorbentti kaasumaisen SO2:n talteen ottamiseksi ja sen muuntamiseksi kiinteään muotoon. Märkäpesuprosessissa kaasumaiset yhdisteet liuotetaan sopivaan nesteeseen (veteen tai emäksiseen liuokseen). Samanaikaisesti voidaan poistaa kiinteät ja kaasumaiset yhdisteet. Märkäpesuprosessin loppuvaiheessa savukaasuihin imeytyy vettä, ja pisarat on erotettava ennen savukaasujen käsittelyä. Märkäpesusta syntyvä neste lähetetään jätevedenkäsittelyprosessiin, ja liukenemattomat aineet kerätään erottamalla tai suodattamalla. |
| Märkäpesu | Nesteen, yleensä veden tai vesiliuoksen, käyttö happamien yhdisteiden talteen ottamiseksi savukaasusta absorption avulla. |

Menetelmä

Kuvaus

Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin)

Kuivaa sorbenttia ruiskutetaan suoraan polttokammioon tai magnesium- tai kalsiumpohjaisia adsorbentteja syötetään leijukerroskattilan leijupetiin. Sorbenttihiukkasten pinta reagoi savukaasussa tai leijukerroskattilassa olevan SO2:n kanssa. Tätä käytetään useimmiten yhdessä jonkin pölynpuhdistusmenetelmän kanssa.

Kiertoleijukuivapesuri

Kattilan ilman esilämmittimestä tuleva savukaasu tulee kiertoleijupedin absorbaattorin sisään sen alaosasta ja virtaa ylöspäin venturiosan läpi, jossa savukaasuvirtaan ruiskutetaan erikseen kiinteää sorbenttia ja vettä. Tätä käytetään useimmiten yhdessä jonkin pölynpuhdistusmenetelmän kanssa.

Yhdistelmätekniikat NOX:n ja SOX:n vähentämiseksi

Ks. kohta 8.3.

Kanavainjektio

Kuivan jauhemaisen sorbentin ruiskutus ja levittäminen savukaasuvirtaan. Sorbentti (esimerkiksi natriumkarbonaatti, natriumbikarbonaatti, kalsiumhydroksidi) reagoi happokaasujen (esimerkiksi rikkikaasujen ja HCl:n) kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan pölynpuhdistusmenetelmillä (letkusuodattimella tai sähkösuodattimella). Sorbentin ruiskutusta kanavaan käytetään tavallisimmin yhdessä letkusuodattimen kanssa.

Savukaasulauhdutin

Ks. kohta 8.2.

Polttoaineen valinta

Rikki-, kloori- ja/tai fluoripitoisuudeltaan alhaisen polttoaineen käyttö

Prosessikaasujen hallintajärjestelmä

Ks. kohta 8.2.

Merivettä käyttävä savukaasujen rikinpoisto

Erityinen ei-regeneratiivisen märkäpesun muoto, jossa meriveden luonnollista emäksisyyttä käytetään happamien yhdisteiden absorbointiin savukaasusta. Edellyttää yleensä edeltävää pölyn poistamista.

Puolikuivapesuri

Emäsreagenssin suspensio/liuos syötetään ja levitetään poistokaasun virtaan. Materiaali reagoi rikkikaasujen kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan pölynpuhdistusmenetelmillä (letkusuodattimella tai sähkösuodattimella). Puolikuivapesuria käytetään tavallisimmin yhdessä letkusuodattimen kanssa.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Menetelmä tai pesumenetelmien yhdistelmä, jolla rikin oksidit poistetaan savukaasuista erilaisilla prosesseilla, joihin yleensä sisältyy emässorbentti kaasumaisen SO2:n talteen ottamiseksi ja sen muuntamiseksi kiinteään muotoon. Märkäpesuprosessissa kaasumaiset yhdisteet liuotetaan sopivaan nesteeseen (veteen tai emäksiseen liuokseen). Samanaikaisesti voidaan poistaa kiinteät ja kaasumaiset yhdisteet. Märkäpesuprosessin loppuvaiheessa savukaasuihin imeytyy vettä, ja pisarat on erotettava ennen savukaasujen käsittelyä. Märkäpesusta syntyvä neste lähetetään jätevedenkäsittelyprosessiin, ja liukenemattomat aineet kerätään erottamalla tai suodattamalla.

Märkäpesu

Nesteen, yleensä veden tai vesiliuoksen, käyttö happamien yhdisteiden talteen ottamiseksi savukaasusta absorption avulla.

8.5   Menetelmät ilmaan johdettavien pölyn, metallien (elohopea mukaan lukien) ja/tai PCDD/F:n päästöjen vähentämiseksi

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Letkusuodatin | Letkusuodattimet valmistetaan huokoisesta kudotusta tai huovutetusta kankaasta, jonka läpi kaasut ohjataan hiukkasten poistamiseksi. Letkusuodattimen käyttö edellyttää sellaisen kangasmateriaalin valintaa, joka soveltuu yhteen jätekaasujen ominaisuuksien ja korkeimman toimintalämpötilan kanssa. |
| Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin) | Ks. yleiskuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmä tuottaa yhteishyötyjä vähentämällä pöly- ja metallipäästöjä. |
| Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun | Elohopean ja/tai PCDD/F:n adsorptio hiilisorbenteilla, kuten (halogenoidulla) aktiivihiilellä, käyttäen kemiallista käsittelyä tai ilman sitä. Sorbenttiruiskutusjärjestelmää voidaan tehostaa lisäämällä täydentävä letkusuodatin. |
| Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä | Ks. kunkin menetelmän (puolikuivapesuri, kanavainjektio, kiertoleijupedin kuivapesuri) yleiskuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmä tuottaa yhteishyötyjä vähentämällä pöly- ja metallipäästöjä. |
| Sähkösuodatin (ESP) | Sähköstaattiset pölynkeräimet toimivat siten, että hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Ne voivat toimia hyvin erilaisissa olosuhteissa. Suodatustehokkuus on yleensä riippuvainen kenttien määrästä, viipymäajasta (koko), katalyytin ominaisuuksista ja käsittelyketjussa ennen suodinta olevista hiukkasten poistolaitteista. Sähkösuodattimissa on yleensä kahdesta viiteen kenttää. Uusimmissa (hyvin tehokkaissa) sähkösuodattimissa on jopa seitsemän kenttää. |
| Polttoaineen valinta | Tuhka- tai metallipitoisuudeltaan (esimerkiksi elohopeapitoisuudeltaan) alhaisen polttoaineen käyttö. |
| Multisyklonit | Keskipakoisvoimaan perustuvia pölyntorjuntajärjestelmiä, joilla hiukkaset erotetaan kantajakaasusta ja kerätään yhteen tai useampaan koteloon. |
| Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin | Halogeeniyhdisteiden (esimerkiksi bromipitoisten lisäaineiden) syöttö uuniin alkuainemuotoisen elohopean hapettamiseksi liukoiseen tai hiukkasmuotoon, millä tehostetaan elohopean poistoa myöhemmissä puhdistusjärjestelmissä. |
| Märkä savukaasujen rikinpoisto | Ks. yleiskuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmä tuottaa yhteishyötyjä vähentämällä pöly- ja metallipäästöjä. |

Menetelmä

Kuvaus

Letkusuodatin

Letkusuodattimet valmistetaan huokoisesta kudotusta tai huovutetusta kankaasta, jonka läpi kaasut ohjataan hiukkasten poistamiseksi. Letkusuodattimen käyttö edellyttää sellaisen kangasmateriaalin valintaa, joka soveltuu yhteen jätekaasujen ominaisuuksien ja korkeimman toimintalämpötilan kanssa.

Tulipesäinjektio (uuniin tai petiin)

Ks. yleiskuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmä tuottaa yhteishyötyjä vähentämällä pöly- ja metallipäästöjä.

Hiilisorbentin (esimerkiksi aktiivihiilen tai halogenoidun aktiivihiilen) ruiskutus savukaasuun

Elohopean ja/tai PCDD/F:n adsorptio hiilisorbenteilla, kuten (halogenoidulla) aktiivihiilellä, käyttäen kemiallista käsittelyä tai ilman sitä. Sorbenttiruiskutusjärjestelmää voidaan tehostaa lisäämällä täydentävä letkusuodatin.

Kuiva tai puolikuiva savukaasujen rikinpoistojärjestelmä

Ks. kunkin menetelmän (puolikuivapesuri, kanavainjektio, kiertoleijupedin kuivapesuri) yleiskuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmä tuottaa yhteishyötyjä vähentämällä pöly- ja metallipäästöjä.

Sähkösuodatin (ESP)

Sähköstaattiset pölynkeräimet toimivat siten, että hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Ne voivat toimia hyvin erilaisissa olosuhteissa. Suodatustehokkuus on yleensä riippuvainen kenttien määrästä, viipymäajasta (koko), katalyytin ominaisuuksista ja käsittelyketjussa ennen suodinta olevista hiukkasten poistolaitteista. Sähkösuodattimissa on yleensä kahdesta viiteen kenttää. Uusimmissa (hyvin tehokkaissa) sähkösuodattimissa on jopa seitsemän kenttää.

Polttoaineen valinta

Tuhka- tai metallipitoisuudeltaan (esimerkiksi elohopeapitoisuudeltaan) alhaisen polttoaineen käyttö.

Multisyklonit

Keskipakoisvoimaan perustuvia pölyntorjuntajärjestelmiä, joilla hiukkaset erotetaan kantajakaasusta ja kerätään yhteen tai useampaan koteloon.

Halogenoitujen lisäaineiden käyttö polttoaineessa tai niiden ruiskutus uuniin

Halogeeniyhdisteiden (esimerkiksi bromipitoisten lisäaineiden) syöttö uuniin alkuainemuotoisen elohopean hapettamiseksi liukoiseen tai hiukkasmuotoon, millä tehostetaan elohopean poistoa myöhemmissä puhdistusjärjestelmissä.

Märkä savukaasujen rikinpoisto

Ks. yleiskuvaus 8.4 jaksossa. Menetelmä tuottaa yhteishyötyjä vähentämällä pöly- ja metallipäästöjä.

8.6   Veteen johdettavia päästöjä vähentävät menetelmät

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Adsorptio aktiivihiileen | Liukoiset epäpuhtaudet tarttuvat kiinteiden, hyvin huokoisten hiukkasten (adsorbentin) pintaan. Aktiivihiiltä käytetään tyypillisesti orgaanisten yhdisteiden ja elohopean adsorptioon. |
| Aerobinen biologinen käsittely | Liuenneiden orgaanisten epäpuhtauksien biologinen hapetus mikro-organismien metabolismin avulla. Liuennut happi – jota ruiskutetaan ilmana tai puhtaana happena – mineralisoi orgaaniset ainesosat hiilidioksidiksi ja vedeksi tai ne muuntuvat muiksi metaboliiteiksi ja biomassaksi. Tietyissä olosuhteissa tapahtuu myös aerobista nitrifikaatiota, jossa mikro-organismit hapettavat ammoniumin (NH4
  +) välituotteena olevaksi nitriitiksi (NO2
  –), joka hapettuu edelleen nitraatiksi (NO3
  –). |
| Anoksinen/anaerobinen biologinen käsittely | Epäpuhtauksien biologinen pelkistäminen mikro-organismien metabolismin avulla (esimerkiksi nitraatti (NO3
  –) pelkistyy alkuainemuotoiseksi kaasumaiseksi typeksi, hapettunut elohopea pelkistyy alkuainemuotoiseksi elohopeaksi).
  Märistä puhdistusjärjestelmistä tulevan jäteveden anoksinen/anaerobinen käsittely suoritetaan tavallisesti kiinteäkalvoisilla bioreaktoreilla käyttäen aktiivihiiltä kantaja-aineena.
  Anoksista/anaerobista biologista käsittelyä elohopean poistamiseksi sovelletaan yhdessä muiden menetelmien kanssa. |
| Koagulaatio ja saostaminen | Koagulaatiota ja saostamista käytetään erottamaan suspendoituneet kiinteät aineet jätevedestä, ja se tehdään usein peräkkäisissä vaiheissa. Koagulaatio tehdään lisäämällä koaguloivia aineita, joiden varaus on vastakkainen kuin suspendoituneiden kiinteiden aineiden. Saostaminen tehdään lisäämällä polymeerejä siten, että mikroflokkihiukkasten törmäykset saavat ne yhdistymään ja tuottamaan siten suurempia flokkeja. |
| Kiteyttäminen | Ionisten epäpuhtauksien poistaminen jätevedestä kiteyttämällä ne siemenkiteenä toimivaan aineeseen, esimerkiksi hiekkaan tai mineraaleihin, leijukerrosprosessissa. |
| Suodatus | Kiinteiden aineiden erottaminen jäteveden kantoaineesta viemällä se huokoisen välittäjäaineen läpi. Se sisältää erityyppisiä tekniikoita, esimerkiksi hiekkasuodatuksen, mikrosuodatuksen ja ultrasuodatuksen. |
| Vaahdotus | Kiinteiden ja nestemäistä hiukkasten erottaminen jätevedestä sitomalla niihin kaasukuplia, tavallisesti ilmaa. Kelluvat hiukkaset kerääntyvät veden pinnalle ja ne kootaan kauhoilla. |
| Ioninvaihto | Ionisten epäpuhtauksien kerääminen jätevedestä ja niiden korvaaminen hyväksyttävämmillä ioneilla ioninvaihtohartsin avulla. Epäpuhtaudet otetaan väliaikaisesti talteen ja päästetään myöhemmin regenerointi- tai vastahuuhtelunesteeseen. |
| Neutralisaatio | Jäteveden pH:n mukauttaminen pH-tasoltaan neutraaliksi (noin pH 7) lisäämällä kemikaaleja. Natriumhydroksidia (NaOH) tai kalsiumhydroksidia (Ca(OH)2) käytetään yleensä pH-tason kohottamiseen, kun taas rikkihappoa (H2SO4), suolahappoa (HCl) tai hiilidioksidia (CO2) käytetään yleensä pH:n alentamiseen. Neurtralisaation aikana saattaa tapahtua joidenkin epäpuhtauksien saostumista. |
| Öljyn ja veden erottaminen | Öljyn poistaminen jätevedestä painovoimaerottelun avulla käyttäen esimerkiksi API-selkeytintä, aaltomaisia lamelleja käyttävää selkeytintä tai samansuuntaisia lamelleja käyttävää selkeytintä. Öljyn ja veren erottamisen jälkeen suoritetaan yleensä vaahdotus, jota tuetaan koagulaatiolla/saostamisella. Joissain tapauksissa emulsio saattaa olla tarpeen rikkoa ennen öljyn ja veden erottamista. |
| Hapettaminen | Epäpuhtauksien muuntaminen hapettavien kemiallisten aineiden avulla samanlaisiksi yhdisteiksi, jotka ovat vähemmän vaarallisia ja/tai helpommin puhdistettavissa. Kun kyse on märkien puhdistusjärjestelmien jätevedestä, sulfiitin (SO3
  2 –) hapettamiseen sulfaatiksi (SO4
  2 –) voidaan käyttää ilmaa. |
| Saostaminen | Liuenneiden epäpuhtauksien konvertointi liukenemattomiksi yhdisteiksi lisäämällä kemiallisia saostusaineita. Muodostuneet kiinteät saokset erotetaan sitten kerrostamalla, vaahdottamalla tai suodattamalla. Tyypillisiä metallisaostukseen käytettäviä kemikaaleja ovat kalkki, dolomiitti, natriumhydroksidi, natriumkarbonaatti, natriumsulfidi ja orgaaniset sulfidit. Kalsiumsuoloja (muita kuin kalkkia) käytetään sulfaatin tai fluoridin saostamiseen. |
| Selkeytys | Suspendoituneiden kiinteiden aineiden erottaminen painovoimaan perustuvalla selkeyttämisellä. |
| Strippaus | Puhdistettavissa olevien epäpuhtauksien (esimerkiksi ammoniakin) poistaminen jätevedestä asettamalla se kosketukseen nopean kaasuvirran kanssa epäpuhtauksien siirtämiseksi kaasufaasiin. Epäpuhtaudet poistetaan strippauskaasusta käsittelyketjussa myöhemmin tehtävällä käsittelyllä ja ne voidaan mahdollisesti käyttää uudelleen. |

Menetelmä

Kuvaus

Adsorptio aktiivihiileen

Liukoiset epäpuhtaudet tarttuvat kiinteiden, hyvin huokoisten hiukkasten (adsorbentin) pintaan. Aktiivihiiltä käytetään tyypillisesti orgaanisten yhdisteiden ja elohopean adsorptioon.

Aerobinen biologinen käsittely

Liuenneiden orgaanisten epäpuhtauksien biologinen hapetus mikro-organismien metabolismin avulla. Liuennut happi – jota ruiskutetaan ilmana tai puhtaana happena – mineralisoi orgaaniset ainesosat hiilidioksidiksi ja vedeksi tai ne muuntuvat muiksi metaboliiteiksi ja biomassaksi. Tietyissä olosuhteissa tapahtuu myös aerobista nitrifikaatiota, jossa mikro-organismit hapettavat ammoniumin (NH4
  +) välituotteena olevaksi nitriitiksi (NO2
  –), joka hapettuu edelleen nitraatiksi (NO3
  –).

Anoksinen/anaerobinen biologinen käsittely

Epäpuhtauksien biologinen pelkistäminen mikro-organismien metabolismin avulla (esimerkiksi nitraatti (NO3
  –) pelkistyy alkuainemuotoiseksi kaasumaiseksi typeksi, hapettunut elohopea pelkistyy alkuainemuotoiseksi elohopeaksi).

Märistä puhdistusjärjestelmistä tulevan jäteveden anoksinen/anaerobinen käsittely suoritetaan tavallisesti kiinteäkalvoisilla bioreaktoreilla käyttäen aktiivihiiltä kantaja-aineena.

Anoksista/anaerobista biologista käsittelyä elohopean poistamiseksi sovelletaan yhdessä muiden menetelmien kanssa.

Koagulaatio ja saostaminen

Koagulaatiota ja saostamista käytetään erottamaan suspendoituneet kiinteät aineet jätevedestä, ja se tehdään usein peräkkäisissä vaiheissa. Koagulaatio tehdään lisäämällä koaguloivia aineita, joiden varaus on vastakkainen kuin suspendoituneiden kiinteiden aineiden. Saostaminen tehdään lisäämällä polymeerejä siten, että mikroflokkihiukkasten törmäykset saavat ne yhdistymään ja tuottamaan siten suurempia flokkeja.

Kiteyttäminen

Ionisten epäpuhtauksien poistaminen jätevedestä kiteyttämällä ne siemenkiteenä toimivaan aineeseen, esimerkiksi hiekkaan tai mineraaleihin, leijukerrosprosessissa.

Suodatus

Kiinteiden aineiden erottaminen jäteveden kantoaineesta viemällä se huokoisen välittäjäaineen läpi. Se sisältää erityyppisiä tekniikoita, esimerkiksi hiekkasuodatuksen, mikrosuodatuksen ja ultrasuodatuksen.

Vaahdotus

Kiinteiden ja nestemäistä hiukkasten erottaminen jätevedestä sitomalla niihin kaasukuplia, tavallisesti ilmaa. Kelluvat hiukkaset kerääntyvät veden pinnalle ja ne kootaan kauhoilla.

Ioninvaihto

Ionisten epäpuhtauksien kerääminen jätevedestä ja niiden korvaaminen hyväksyttävämmillä ioneilla ioninvaihtohartsin avulla. Epäpuhtaudet otetaan väliaikaisesti talteen ja päästetään myöhemmin regenerointi- tai vastahuuhtelunesteeseen.

Neutralisaatio

Jäteveden pH:n mukauttaminen pH-tasoltaan neutraaliksi (noin pH 7) lisäämällä kemikaaleja. Natriumhydroksidia (NaOH) tai kalsiumhydroksidia (Ca(OH)2) käytetään yleensä pH-tason kohottamiseen, kun taas rikkihappoa (H2SO4), suolahappoa (HCl) tai hiilidioksidia (CO2) käytetään yleensä pH:n alentamiseen. Neurtralisaation aikana saattaa tapahtua joidenkin epäpuhtauksien saostumista.

Öljyn ja veden erottaminen

Öljyn poistaminen jätevedestä painovoimaerottelun avulla käyttäen esimerkiksi API-selkeytintä, aaltomaisia lamelleja käyttävää selkeytintä tai samansuuntaisia lamelleja käyttävää selkeytintä. Öljyn ja veren erottamisen jälkeen suoritetaan yleensä vaahdotus, jota tuetaan koagulaatiolla/saostamisella. Joissain tapauksissa emulsio saattaa olla tarpeen rikkoa ennen öljyn ja veden erottamista.

Hapettaminen

Epäpuhtauksien muuntaminen hapettavien kemiallisten aineiden avulla samanlaisiksi yhdisteiksi, jotka ovat vähemmän vaarallisia ja/tai helpommin puhdistettavissa. Kun kyse on märkien puhdistusjärjestelmien jätevedestä, sulfiitin (SO3
  2 –) hapettamiseen sulfaatiksi (SO4
  2 –) voidaan käyttää ilmaa.

Saostaminen

Liuenneiden epäpuhtauksien konvertointi liukenemattomiksi yhdisteiksi lisäämällä kemiallisia saostusaineita. Muodostuneet kiinteät saokset erotetaan sitten kerrostamalla, vaahdottamalla tai suodattamalla. Tyypillisiä metallisaostukseen käytettäviä kemikaaleja ovat kalkki, dolomiitti, natriumhydroksidi, natriumkarbonaatti, natriumsulfidi ja orgaaniset sulfidit. Kalsiumsuoloja (muita kuin kalkkia) käytetään sulfaatin tai fluoridin saostamiseen.

Selkeytys

Suspendoituneiden kiinteiden aineiden erottaminen painovoimaan perustuvalla selkeyttämisellä.

Strippaus

Puhdistettavissa olevien epäpuhtauksien (esimerkiksi ammoniakin) poistaminen jätevedestä asettamalla se kosketukseen nopean kaasuvirran kanssa epäpuhtauksien siirtämiseksi kaasufaasiin. Epäpuhtaudet poistetaan strippauskaasusta käsittelyketjussa myöhemmin tehtävällä käsittelyllä ja ne voidaan mahdollisesti käyttää uudelleen.

---

(*1)  Komission täytäntöönpanopäätös 2012/249/EU, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, teollisuuden päästöistä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/75/EU tarkoitettujen käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelemisestä (EUVL L 123, 9.5.2012, s. 44).

*1

(1)  Sellaisten muuttujien kohdalla, joihin 30 minuuttia kestävä mittaus ei näytteenottoon tai analysointiin liittyvien rajoitusten vuoksi sovellu, käytetään soveltuvaa otantajaksoa. PCDD/F-päästöjen osalta käytetään 6–8 tunnin otantajaksoa.

1

(2)  Jos suorituskykytestiä ei teknisistä syistä voida suorittaa lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköissä siten, että yksikköä käytetään täydellä teholla lämmöntuotantoon, testiä voidaan täydentää tai se voidaan korvata laskelmalla, jossa käytetään täyden tehon muuttujia.

2

(3)  Savukaasun vesihöyrypitoisuuden jatkuva mittaaminen ei ole tarpeen, jos savukaasunäyte kuivataan ennen analysointia.

3

(4)  Jatkuvatoimisia mittauksia koskevat yleiset EN-standardit ovat EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 ja EN 14181. Jaksottaisia mittauksia koskevat EN-standardit esitetään taulukossa.

4

(5)  Tarkkailun suorittamistiheyttä ei sovelleta, jos laitos jouduttaisiin käynnistämään vain päästömittauksen suorittamista varten.

5

(6)  Laitoksissa, joiden polttoaineteho on < 100 MW ja joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, tarkkailun vähimmäistiheys voi olla vähintään kerran 6 kuukaudessa. Kaasuturbiinien kohdalla jaksottainen tarkkailu suoritetaan polttolaitoksen kuormituksen ollessa > 70 prosenttia. Jätteen ja hiilen, ruskohiilen, kiinteän biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispolton tarkkailutiheydessä on otettava huomioon myös teollisuuspäästödirektiivin liitteessä VI oleva 6 osa.

6

(7)  Käytettäessä SCR-järjestelmää tarkkailun vähimmäistiheys voi olla vähintään kerran vuodessa, jos päästötasojen on osoitettu olevan riittävän vakaat.

7

(8)  Kun kyse on maakaasua käyttävistä turbiineista, joiden polttoaineteho on < 100 MW ja joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, tai olemassa olevista OCGT-laitoksista, voidaan käyttää tämän sijasta PEMS-järjestelmää.

8

(9)  Tämän sijasta voidaan käyttää PEMS-järjestelmää.

9

(10)  Suoritetaan kaksi mittaussarjaa, joista yksi suoritetaan > 70 prosentin kuormituksilla ja toinen < 70 prosentin kuormituksilla.

10

(11)  Laitoksissa, joissa poltetaan öljyä, jonka rikkipitoisuus tunnetaan, ja joissa ei ole savukaasujen rikinpoistojärjestelmää, SO2-päästöjen määrittämiseen voidaan käyttää jatkuvan mittauksen vaihtoehtona vähintään kerran kolmessa kuukaudessa tehtäviä säännöllisiä mittauksia ja/tai muita menettelyjä, joilla varmistetaan vastaavan tieteellisen arvon omaavien tietojen toimittaminen.

11

2

(12)  Kun kyse on kemianteollisuudesta peräisin olevista prosessipolttoaineista, laitosten, joiden teho on < 100 MWth, tarkkailutiheyttä voidaan mukauttaa polttoaineen ominaisuuksien alustavan tarkastelun jälkeen (ks. BAT 5) epäpuhtauspäästöjen (esimerkiksi pitoisuus polttoaineessa, käytettävä savukaasujen käsittely) merkitystä ilmapäästöissä koskevan arvioinnin perusteella, mutta tarkkailu on suoritettava joka tapauksessa aina, kun polttoaineen ominaisuuksissa tapahtuva muutos voi vaikuttaa päästöihin.

12

th

(13)  Jos päästötasojen on osoitettu olevan riittävän vakaat, voidaan suorittaa jaksottaisia mittauksia ainoastaan silloin, kun polttoaineen ominaisuuksissa tapahtuva muutos voi vaikuttaa päästöihin, mutta joka tapauksessa vähintään kerran vuodessa. Jätteen ja hiilen, ruskohiilen, kiinteän biomassan ja/tai turpeen rinnakkaispolton tarkkailutiheydessä on otettava huomioon myös teollisuuspäästödirektiivin liitteessä VI oleva 6 osa.

13

(14)  Kun kyse on kemianteollisuudesta peräisin olevista prosessipolttoaineista, tarkkailutiheyttä voidaan mukauttaa polttoaineen ominaisuuksien alustavan tarkastelun jälkeen (ks. BAT 5) epäpuhtauspäästöjen (esimerkiksi pitoisuus polttoaineessa, käytettävä savukaasujen käsittely) merkitystä ilmapäästöissä koskevan arvioinnin perusteella, mutta tarkkailu on suoritettava joka tapauksessa aina, kun polttoaineen ominaisuuksissa tapahtuva muutos voi vaikuttaa päästöihin.

14

(15)  Laitoksissa, joiden polttoaineteho on < 100 MW ja joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, tarkkailun vähimmäistiheys voi olla vähintään kerran vuodessa. Laitoksissa, joiden polttoaineteho on < 100 MW ja joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa, tarkkailutiheys voi olla vähintään kerran 6 kuukaudessa.

15

(16)  Jos päästötasojen on osoitettu olevan riittävän vakaat, voidaan suorittaa jaksottaisia mittauksia ainoastaan silloin, kun polttoaineen ominaisuuksissa tapahtuva muutos voi vaikuttaa päästöihin, mutta joka tapauksessa vähintään kerran 6 kuukaudessa.

16

(17)  Kun kyse on raudan ja teräksen tuotannon prosessikaasuja polttavista laitoksista, tarkkailun vähimmäistiheys voi olla vähintään kerran 6 kuukaudessa, jos päästötasojen on osoitettu olevan riittävän vakaat.

17

(18)  Tarkkailtavien epäpuhtauksien luetteloa ja tarkkailutiheyttä voidaan mukauttaa polttoaineen ominaisuuksien alustavan tarkastelun jälkeen (ks. BAT 5) epäpuhtauspäästöjen (esimerkiksi pitoisuus polttoaineessa, käytettävä savukaasujen käsittely) merkitystä ilmapäästöissä koskevan arvioinnin perusteella, mutta tarkkailu on suoritettava joka tapauksessa aina, kun polttoaineen ominaisuuksissa tapahtuva muutos voi vaikuttaa päästöihin.

18

(19)  Laitoksissa, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, tarkkailun vähimmäistiheys voi olla vähintään kerran 6 kuukaudessa.

19

(20)  Laitoksissa, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, tarkkailun vähimmäistiheys voi olla vähintään kerran vuodessa.

20

(21)  Jatkuvien mittausten vaihtoehtona voidaan käyttää jatkuvasti otettavia näytteitä yhdistettynä aikaan suhteutettujen näytteiden tiheään analysointiin esimerkiksi standardoidulla sorbenttiloukkua käyttävällä tarkkailumenetelmällä.

21

(22)  Jos päästötasojen on osoitettu olevan riittävän vakaat polttoaineen alhaisen elohopeapitoisuuden ansiosta, voidaan suorittaa säännöllisiä mittauksia aina, kun polttoaineen ominaisuuksissa tapahtuva muutos voi vaikuttaa päästöihin.

22

(23)  Tarkkailun vähimmäistiheyttä ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

23

(24)  Mittaukset suoritetaan käytettäessä laitosta > 70 prosentin kuormituksella.

24

(25)  Kun kyse on kemianteollisuudesta peräisin olevista prosessipolttoaineista, tarkkailua sovelletaan vain, kun polttoaineet sisältävät klooripitoisia yhdisteitä.

25

(26)  TOC:n seuranta ja COD:n seuranta ovat vaihtoehtoisia. Orgaanisen kokonaishiilen tarkkailu on parempi vaihtoehto, koska siinä ei käytetä hyvin myrkyllisiä yhdisteitä.

26

(27)  Määritettävien aineiden/muuttujien luettelo voidaan rajoittaa vain niihin, joita voidaan kohtuudella odottaa esiintyvän polttoaineessa tai -aineissa raaka-aineita ja tuotantoprosesseja koskevien tietojen perusteella.

27

(28)  Tämän määrittelyn suorittaminen ei rajoita kohdan BAT 60 menetelmässä a esitetyn jätteen ennakkohyväksyntä- ja hyväksyntämenettelyn sovellettavuutta, joka voi johtaa myös muiden kuin tässä lueteltujen aineiden/muuttujien määrittämiseen.

28

(29)  Menetelmien kuvaukset ovat 8.6 jaksossa.

29

(30)  Sovelletaan joko TOC:n tai COD:n BAT-päästötasoa. Orgaaninen kokonaishiili on parempi vaihtoehto, koska sen seurannassa ei käytetä hyvin myrkyllisiä yhdisteitä.

30

(31)  Tätä BAT-päästötasoa sovelletaan sisäänotettavan veden sisältämän pitoisuuden vähentämisen jälkeen.

31

(32)  Tätä BAT-päästötasoa sovelletaan vain märän savukaasujen rikinpoiston käytöstä syntyvään jäteveteen.

32

(33)  Tätä BAT-päästötasoa sovelletaan vain polttolaitoksiin, jotka käyttävät kalsiumyhdisteitä savukaasujen käsittelyyn.

33

(34)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin ylärajaa ei mahdollisesti sovelleta hyvin suolapitoiseen jäteveteen (kloridipitoisuudet ≥ 5 g/l) kalsiumsulfaatin lisääntyneen liukoisuuden vuoksi.

34

(35)  Tätä BAT-päästötasoa ei sovelleta meriin tai murtovesivesistöihin johdettaviin päästöihin.

35

(36)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

36

(37)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko sähköntuotannon nettohyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

37

(38)  Vaihteluvälin alaraja saattaa vastata tapauksia, joissa käytettävän jäähdytysjärjestelmän tyyppi tai yksikön maantieteellinen sijainti vaikuttaa negatiivisesti saavutettuun energiatehokkuuteen (jopa 4 prosenttiyksikköä).

38

(39)  Näitä tasoja saattaa olla mahdotonta saavuttaa, jos potentiaalinen lämmönkysyntä on liian pientä.

39

(40)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, jotka tuottavat vain sähköä.

40

(41)  BAT-AEEL-vaihteluvälien alarajat saavutetaan epäsuotuisissa ilmasto-olosuhteissa, alhaisen laatuluokan ruskohiiltä käyttävissä yksiköissä ja/tai vanhoissa yksiköissä (otettu ensimmäisen kerran käyttöön ennen vuotta 1985).

41

(42)  BAT-AEEL-vaihteluvälin yläraja voidaan saavuttaa suurilla höyryä koskevien muuttujien (paine, lämpötila) arvoilla.

42

(43)  Saavutettavissa oleva sähköhyötysuhteen parannus riippuu kustakin yksiköstä, mutta yli kolmen prosenttiyksikön lisäyksen katsotaan johtuvan BAT-tekniikan soveltamisesta olemassa oleviin yksiköihin yksikön alkuperäisestä suunnittelusta ja jo suoritetuista jälkiasennuksista riippuen.

43

(44)  Sellaista ruskohiiltä polttavissa yksiköissä, jonka tehollinen lämpöarvo on alle 6 MJ/kg, BAT-AEEL-vaihteluvälin alaraja on 41,5 prosenttia.

44

(45)  BAT-AEEL-vaihteluvälin yläraja voi olla jopa 46 prosenttia yksiköissä, joiden teho on ≥ 600 MWth ja jotka käyttävät superkriittisiä tai ultra-superkriittisiä höyryolosuhteita.

45

th

(46)  BAT-AEEL-vaihteluvälin yläraja voi olla jopa 44 prosenttia yksiköissä, joiden teho on ≥ 600 MWth ja jotka käyttävät superkriittisiä tai ultra-superkriittisiä höyryolosuhteita.

46

th

(47)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

47

(48)  Sellaisten hiiltä käyttävien hiilipölykattilalaitosten kohdalla, jotka on otettu käyttöön viimeistään 1. heinäkuuta 1987, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa ja joissa ei voida soveltaa SCR- ja/tai SNCR-pelkistystä, vaihteluvälin yläraja on 340 mg/Nm3.

48

3

(49)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

49

(50)  Vaihteluvälin alarajan katsotaan olevan saavutettavissa käytettäessä SCR-pelkistystä.

50

(51)  Vaihteluvälin yläraja on 175 mg/Nm3 viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otetuille leijukerroskattiloille ja ruskohiiltä käyttäville hiilipölykattiloille.

51

3

(52)  Vaihteluvälin yläraja on 220 mg/Nm3 viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otetuille leijukerroskattiloille ja ruskohiiltä käyttäville hiilipölykattiloille.

52

3

(53)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otetuille laitoksille vaihteluvälin yläraja on 200 mg/Nm3 ≥ 1 500 tuntia vuodessa käytettäville laitoksille ja 220 mg/Nm3 < 1 500 tuntia vuodessa käytettäville laitoksille.

53

3

3

(54)  Vaihteluvälin yläraja voi olla jopa 140 mg/Nm3, jos on olemassa kattilan suunnittelusta johtuvia rajoitteita ja/tai jos leijukerroskattiloihin ei ole asennettu sekundaarisia puhdistustekniikoita NOX-päästöjen vähentämiseksi.

54

3

X

(55)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

55

(56)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

56

(57)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otetuille laitoksille vaihteluvälin yläraja on 250 mg/Nm3.

57

3

(58)  Vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa käyttämällä vähärikkisiä polttoaineita yhdessä kehittyneimpien märkien puhdistusjärjestelmien kanssa.

58

(59)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 220 mg/Nm3 laitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014 ja joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa. Muiden viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otetuille olemassa oleville laitoksille BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 205 mg/Nm3.

59

3

3

(60)  Kiertoleijukerroskattiloissa vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa käyttämällä erittäin tehokasta märkää savukaasujen rikinpoistoa. Vaihteluvälin yläraja voidaan saavuttaa käyttämällä Sorbentin ruiskutusta kattilan leijukerrokseen.

60

(61)  Näiden BAT-päästötasojen vaihteluvälien alaraja saattaa olla vaikea saavuttaa, jos laitokseen on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeinen kaasu-kaasu-lämmitin.

61

(62)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 20 mg/Nm3 seuraavissa tapauksissa: laitokset, jotka käyttävät polttoaineita, joiden keskimääräinen klooripitoisuus on 1 000 mg/kg (kuivana) tai enemmän; laitokset, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa; leijukerroskattilat. Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

62

3

(63)  Laitoksille, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeinen kaasu-kaasu-lämmitin, BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 7 mg/Nm3.

63

3

(64)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 7 mg/Nm3 seuraavissa tapauksissa: laitokset, joihin on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeinen kaasu-kaasu-lämmitin; laitokset, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa; leijukerroskattilat. Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

64

3

(65)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

65

(66)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

66

(67)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 28 mg/Nm3 laitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

67

3

(68)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 25 mg/Nm3 laitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

68

3

(69)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 12 mg/Nm3 laitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

69

3

(70)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 20 mg/Nm3 laitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

70

3

(71)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 14 mg/Nm3 laitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

71

3

(72)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa erityisillä elohopean puhdistusmenetelmillä.

72

(73)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

73

(74)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko sähköntuotannon nettohyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

74

(75)  Vaihteluvälin alaraja saattaa vastata tapauksia, joissa käytettävän jäähdytysjärjestelmän tyyppi tai yksikön maantieteellinen sijainti vaikuttaa negatiivisesti saavutettuun energiatehokkuuteen (jopa 4 prosenttiyksikköä).

75

(76)  Näitä tasoja saattaa olla mahdotonta saavuttaa, jos potentiaalinen lämmönkysyntä on liian pientä.

76

(77)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, jotka tuottavat vain sähköä.

77

(78)  Vaihteluvälin alaraja voi olla 32 prosenttia yksiköissä, joiden teho on < 150 MWth ja jotka polttavat biomassapolttoaineita, joiden kosteuspitoisuus on suuri.

78

th

(79)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

79

(80)  Polttolaitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

80

(81)  Laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen kaliumpitoisuus on 2 000 mg/kg (kuivana) tai enemmän ja/tai keskimääräinen natriumpitoisuus 300 mg/kg tai enemmän, BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 200 mg/Nm3.

81

3

(82)  Laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen kaliumpitoisuus on 2 000 mg/kg (kuivana) tai enemmän ja/tai keskimääräinen natriumpitoisuus 300 mg/kg tai enemmän, BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 250 mg/Nm3.

82

3

(83)  Laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen kaliumpitoisuus on 2 000 mg/kg (kuivana) tai enemmän ja/tai keskimääräinen natriumpitoisuus 300 mg/kg tai enemmän, BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 260 mg/Nm3.

83

3

(84)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otetuissa laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen kaliumpitoisuus on 2 000 mg/kg (kuivana) tai enemmän ja/tai keskimääräinen natriumpitoisuus 300 mg/kg tai enemmän, BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 310 mg/Nm3.

84

3

(85)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 160 mg/Nm3 laitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

85

3

(86)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 200 mg/Nm3 laitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

86

3

(87)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

87

(88)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

88

(89)  Olemassa olevissa laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen rikkipitoisuus on 0,1 painoprosenttia (kuivana) tai enemmän, BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 100 mg/Nm3.

89

3

(90)  Olemassa olevissa laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen rikkipitoisuus on 0,1 painoprosenttia (kuivana) tai enemmän, BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 215 mg/Nm3.

90

3

(91)  Olemassa olevissa laitoksissa, joiden käyttämän polttoaineen keskimääräinen rikkipitoisuus on 0,1 painoprosenttia (kuivana) tai enemmän, BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 165 mg/Nm3, tai 215 mg/Nm3 siinä tapauksessa, että laitokset on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014 ja/tai ne ovat turvetta käyttäviä leijupolttokattiloita

91

3

3

(92)  Laitoksissa, joiden käyttämien polttoaineiden keskimääräinen klooripitoisuus on ≥ 0,1 painoprosenttia (kuivana), tai olemassa olevissa laitoksissa, joissa poltetaan biomassaa yhdessä runsasrikkisen polttoaineen (esimerkiksi turpeen) kanssa tai käytetään klorideja muuntavia emäksisiä lisäaineita (esimerkiksi alkuainemuodossa olevaa rikkiä), vuosikeskiarvon BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on uusille laitoksille 15 mg/Nm3 ja olemassa oleville laitoksille 25 mg/Nm3. Vuorokausikeskiarvon BAT-päästötasojen vaihteluväliä ei sovelleta näihin laitoksiin.

92

3

3

(93)  Vuorokausikeskiarvon BAT-päästötasojen vaihteluväliä ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa. Vuosikeskiarvon BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja uusille laitoksille, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, on 15 mg/Nm3.

93

3

(94)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

94

(95)  Näiden BAT-päästötasojen vaihteluvälin alaraja saattaa olla vaikea saavuttaa, jos laitokseen on asennettu märkä savukaasujen rikinpoistojärjestelmä ja sen jälkeinen kaasu-kaasu-lämmitin.

95

(96)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

96

(97)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

97

(98)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

98

(99)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

99

(100)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko sähköntuotannon nettohyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

100

(101)  Näitä tasoja saattaa olla mahdotonta saavuttaa, jos potentiaalinen lämmönkysyntä on liian pientä.

101

(102)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

102

(103)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

103

(104)  Teollisuuslämpökattiloille ja kaukolämpölaitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään 27. marraskuuta 2003, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa ja joissa ei voida soveltaa SCR- ja/tai SNCR-järjestelmiä, BAT- päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 450 mg/Nm3.

104

3

(105)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 110 mg/Nm3 laitoksille, joiden lämpöteho on 100–300 MWth, ja sellaisille laitoksille, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

105

3

th

th

(106)  BAT- päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 145 mg/Nm3 laitoksille, joiden lämpöteho on 100–300 MWth, ja laitoksille, joiden lämpöteho on ≥ 300 MWth ja jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

106

3

th

th

(107)  Teollisuuslämpökattiloille ja kaukolämpölaitoksille, joiden lämpöteho on > 100 MWth ja jotka on otettu käyttöön viimeistään 27. marraskuuta 2003, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa ja joissa ei voida soveltaa SCR- ja/tai SNCR-järjestelmiä, BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 365 mg/Nm3.

107

th

3

(108)  Näitä BAT-päätötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

108

(109)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

109

(110)  Sellaisten teollisuuslämpökattiloiden ja kaukolämpölaitosten kohdalla, jotka on otettu käyttöön viimeistään 27. marraskuuta 2003 ja joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 400 mg/Nm3.

110

3

(111)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 175 mg/Nm3 laitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

111

3

(112)  Teollisuuslämpökattiloille ja kaukolämpölaitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään 27. marraskuuta 2003, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa ja joissa ei voida soveltaa märkää savukaasujen rikinpoistoa, BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 200 mg/Nm3.

112

3

(113)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

113

(114)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

114

(115)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 25 mg/Nm3 laitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

115

3

(116)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 15 mg/Nm3 laitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään 7. tammikuuta 2014.

116

3

(117)  Sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2009/72/EY 2 artiklan 26 alakohdassa.

117

(118)  Sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2009/72/EY 2 artiklan 27 alakohdassa.

118

(119)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

119

(120)  Sähköntuotannon nettohyötysuhdetta koskevia BAT-AEEL-tasoja sovelletaan lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin, joiden suunnittelu on suunnattu sähkön tuotantoon, sekä vain sähköä tuottaviin yksiköihin.

120

(121)  Näitä tasoja saattaa olla vaikea saavuttaa, jos moottoreihin on asennettu energiaintensiivisiä sekundaarisia puhdistustekniikoita.

121

(122)  Näitä tasoja saattaa olla vaikea saavuttaa, jos moottorin jäähdytysjärjestelmänä käytetään radiaattoria kuivilla ja kuumilla alueilla.

122

(123)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, tai laitoksiin, joihin ei voida asentaa sekundaarisia puhdistustekniikoita.

123

(124)  BAT-päästötasojen vaihteluväli on 1 150–1 900 mg/Nm3 laitoksille, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, sekä laitoksille, joihin ei voida asentaa sekundaarisia puhdistustekniikoita.

124

3

(125)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

125

(126)  Laitoksissa, joissa on teholtaan < 20 MWth suuruisia raskasta polttoöljyä käyttäviä yksiköitä, näihin yksiköihin sovellettava BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 225 mg/Nm3.

126

th

3

(127)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

127

(128)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

128

(129)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 280 mg/Nm3, jos mitään sekundaarista puhdistusmenetelmää ei voida soveltaa. Tämä vastaa polttoaineen 0,5 painoprosentin rikkipitoisuutta (kuivana).

129

3

(130)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

130

(131)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

131

(132)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

132

(133)  Sähköntuotannon nettohyötysuhdetta koskevia BAT-AEEL-tasoja sovelletaan lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin, joiden suunnittelu on suunnattu sähkön tuotantoon, sekä vain sähköä tuottaviin yksiköihin.

133

(134)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta olemassa oleviin laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

134

(135)  Olemassa oleville laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

135

(136)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

136

(137)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko sähköntuotannon nettohyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

137

(138)  Energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevia BAT-AEEL-tasoja saattaa olla mahdotonta saavuttaa, jos potentiaalinen lämmönkysyntä on liian pientä.

138

(139)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, jotka tuottavat vain sähköä.

139

(140)  Näitä BAT-AEEL-tasoja sovelletaan mekaanisiin sovelluksiin käytettäviin yksiköihin.

140

(141)  Näitä tasoja saattaa olla vaikea saavuttaa, jos moottorit on säädetty siten, että niillä saavutetaan alle 190 mg/Nm3:n NOX-tasot.

141

3

X

(142)  Näitä BAT-päästötasoja sovelletaan myös maakaasun polttoon kaksoispolttoaineturbiineissa.

142

(143)  Jos kaasuturbiini on varustettu dry low-NOX-polttimella, näitä BAT-päästötasoja sovelletaan vain, kun poltin on toiminnassa.

143

(144)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta olemassa oleviin laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

144

(145)  Olemassa olevan NOX-päästöjen vähentämismenetelmän toiminnan optimoiminen edelleen saattaa johtaa CO-päästötasoihin, jotka ovat tämän taulukon jälkeen esitetyn CO-päästöjen ohjeellisen vaihteluvälin yläpäässä.

145

X

(146)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta olemassa oleviin mekaanisiin sovelluksiin käytettäviin turbiineihin, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa.

146

(147)  Laitoksille, joiden sähköntuotannon nettohyötysuhde (EE) on suurempi kuin 39 prosenttia, vaihteluvälin ylärajaan voidaan soveltaa korjauskerrointa kaavalla [yläraja] x EE / 39, jossa EE on laitoksen sähköntuotannon nettohyötysuhde tai mekaanisen energian nettohyötysuhde määritettynä ISO-olosuhteissa.

147

(148)  Vaihteluvälin yläraja on 80 mg/Nm3 laitoksille, jotka on otettu käyttöön viimeistään torstai 27. marraskuu 2003 ja joita käytetään 500–1 500 tuntia vuodessa.

148

3

(149)  Laitoksille, joiden sähköntuotannon nettohyötysuhde (EE) on suurempi kuin 55 prosenttia, vaihteluvälin ylärajaan voidaan soveltaa korjauskerrointa kaavalla [yläraja] x EE / 55, jossa EE on laitoksen sähköntuotannon nettohyötysuhde määritettynä ISO-olosuhteissa.

149

(150)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 65 mg/Nm3.

150

3

(151)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 55 mg/Nm3.

151

3

(152)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 80 mg/Nm3.

152

3

(153)  NOX-päästöjä koskevan BAT-päästötasojen vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa dry low-NOX-polttimilla.

153

X

(154)  Nämä tasot ovat ohjeellisia.

154

(155)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 60 mg/Nm3.

155

3

(156)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 65 mg/Nm3.

156

3

(157)  Olemassa olevan NOX-päästöjen vähentämismenetelmän toiminnan optimoiminen edelleen saattaa johtaa CO-päästötasoihin, jotka ovat tämän taulukon jälkeen esitetyn CO-päästöjen ohjeellisen vaihteluvälin yläpäässä.

157

X

(158)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

158

(159)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

159

(160)  Näitä BAT-päästötasoja sovelletaan vain kipinäsytytys- ja kaksoispolttoainemoottoreihin. Niitä ei sovelleta kaasudieselmoottoreihin.

160

(161)  Sellaisten moottorien osalta, joita käytetään hätätarkoituksessa < 500 tuntia vuodessa ja joissa ei voida soveltaa laihan seoksen järjestelmää tai käyttää SCR-pelkistystä, ohjeellisen vaihteluvälin yläraja on 175 mg/Nm3.

161

3

(162)  Olemassa oleville laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

162

(163)  Tämä BAT-päästötaso ilmaistaan hiilenä C käytettäessä laitosta täydellä kuormituksella.

163

(164)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

164

(165)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko sähköntuotannon nettohyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

165

(166)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, jotka tuottavat vain sähköä.

166

(167)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköiden energiatehokkuustasojen laaja vaihtelu on pitkälti riippuvaista sähkön ja lämmön paikallisesta kysynnästä.

167

(168)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

168

(169)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko sähköntuotannon nettohyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

169

(170)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, jotka tuottavat vain sähköä.

170

(171)  Laitoksissa, jotka käyttävät kaasuseosta, jonka vastaava alempi lämpöarvo on > 20 MJ/Nm3, päästöjen odotetaan olevan BAT-päästötasojen vaihteluvälien ylärajalla.

171

3

(172)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa käyttämällä SCR-pelkistystä.

172

(173)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

173

(174)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen laitosten kohdalla vaihteluvälin yläraja on 160 mg/Nm3. Lisäksi BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja voidaan ylittää, jos SCR-pelkistystä ei voida käyttää ja jos käytetään suurta koksauskaasun osuutta (> 50 prosenttia) ja/tai jos poltetaan koksauskaasua, jonka H2-pitoisuus on suhteellisen korkea. Tässä tapauksessa BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 220 mg/Nm3.

174

3

2

3

(175)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

175

(176)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen laitosten kohdalla vaihteluvälin yläraja on 70 mg/Nm3.

176

3

(177)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta olemassa oleviin laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

177

(178)  Olemassa oleville laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

178

(179)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja voidaan ylittää, jos koksaamokaasun osuus on suuri (> 50 prosenttia). Tässä tapauksessa BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 300 mg/Nm3.

179

3

(180)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta olemassa oleviin laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

180

(181)  Olemassa oleville laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

181

(182)  Nämä BAT-päästötasot perustuvat > 70 prosenttiin kunakin päivänä saatavilla olevasta peruskuormasta.

182

(183)  Tähän sisältyvät yhtä polttoainetta käyttävät ja kaksoispolttoainekaasuturbiinit.

183

(184)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 250 mg/Nm3, jos ei voida käyttää dry low-NOX-polttimia.

184

3

X

(185)  BAT-päästötasojen vaihteluvälin alaraja voidaan saavuttaa dry low-NOX-polttimilla.

185

X

(186)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta yksiköihin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

186

(187)  Lämmön ja sähkön yhteistuotantoyksiköihin sovelletaan vain joko nettosähköhyötysuhdetta tai energiantuotannon kokonaisnettohyötysuhdetta koskevaa BAT-AEEL-tasoa yksikön suunnittelun mukaan (eli sen mukaan, onko se suunnattu enemmän sähkön vai lämmön tuotantoon).

187

(188)  Näitä BAT-AEEL-tasoja saattaa olla mahdotonta saavuttaa, jos potentiaalinen lämmönkysyntä on liian pientä.

188

(189)  Näitä BAT-AEEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, jotka tuottavat vain sähköä.

189

(190)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

190

(191)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

191

(192)  Olemassa olevissa laitoksissa, joiden lämpöteho on ≤ 500 MWth, jotka on otettu käyttöön viimeistään 27. marraskuuta 2003 ja joissa käytetään nestemäisiä polttoaineita, joiden typpipitoisuus on suurempi kuin 0,6 painoprosenttia, BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 380 mg/Nm3.

192

th

3

(193)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 180 mg/Nm3.

193

3

(194)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otettujen olemassa olevien laitosten kohdalla BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 210 mg/Nm3.

194

3

(195)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta olemassa oleviin laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

195

(196)  Olemassa oleville laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

196

(197)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

197

(198)  Laitoksille, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, vaihteluvälin yläraja on 20 mg/Nm3.

198

3

(199)  Laitoksille, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa, vaihteluvälin yläraja on 7 mg/Nm3.

199

3

(200)  Näitä BAT-päästötasoja ei sovelleta laitoksiin, joita käytetään < 1 500 tuntia vuodessa.

200

(201)  Laitoksille, joita käytetään < 500 tuntia vuodessa, nämä tasot ovat ohjeellisia.

201

(202)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otetuille laitoksille BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 25 mg/Nm3.

202

3

(203)  Viimeistään 7. tammikuuta 2014 käyttöön otetuille laitoksille osalta BAT-päästötasojen vaihteluvälin yläraja on 15 mg/Nm3.

203

3

(204)  Näitä BAT-päästötasoja sovelletaan vain laitoksiin, joissa käytetään kloorattuja aineita sisältävistä kemiallisista prosesseista peräisin olevia polttoaineita.

204

---