# Euroopan unionin L 291/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 291 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta9. marraskuuta 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 291

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta9. marraskuuta 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2017/1986, annettu 31 päivänä lokakuuta 2017, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 16 osalta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) 2017/1987, annettu 31 päivänä lokakuuta 2017, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 15 osalta (
  1
  ) | 63 |
| | * | Komission asetus (EU) 2017/1988, annettu 3 päivänä marraskuuta 2017, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 4 osalta (
  1
  ) | 72 |
| | * | Komission asetus (EU) 2017/1989, annettu 6 päivänä marraskuuta 2017, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 12 osalta (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komission asetus (EU) 2017/1990, annettu 6 päivänä marraskuuta 2017, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 7 osalta (
  1
  ) | 89 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2017/1986, annettu 31 päivänä lokakuuta 2017, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 16 osalta (
  1
  )

1

1

*

Komission asetus (EU) 2017/1987, annettu 31 päivänä lokakuuta 2017, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 15 osalta (
  1
  )

1

63

*

Komission asetus (EU) 2017/1988, annettu 3 päivänä marraskuuta 2017, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 4 osalta (
  1
  )

1

72

*

Komission asetus (EU) 2017/1989, annettu 6 päivänä marraskuuta 2017, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 12 osalta (
  1
  )

1

84

*

Komission asetus (EU) 2017/1990, annettu 6 päivänä marraskuuta 2017, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 7 osalta (
  1
  )

1

89

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 9.11.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 291/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 291/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/1986,

annettu 31 päivänä lokakuuta 2017,

tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 16 osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2) hyväksyttiin tiettyjä kansainvälisiä standardeja ja tulkintoja, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2) hyväksyttiin tiettyjä kansainvälisiä standardeja ja tulkintoja, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008.

| (2) | IASB (International Accounting Standards Board) julkaisi 13 päivänä tammikuuta 2016 kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 16 Vuokrasopimukset. Kyseisen standardin tarkoituksena on parantaa vuokrasopimuksia koskevaa taloudellista raportointia. |
| --- | --- |

(2)

IASB (International Accounting Standards Board) julkaisi 13 päivänä tammikuuta 2016 kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 16 Vuokrasopimukset. Kyseisen standardin tarkoituksena on parantaa vuokrasopimuksia koskevaa taloudellista raportointia.

| (3) | IFRS 16:n hyväksymisestä seuraa, että seuraavia standardeja tai standardien tulkintoja on muutettava: kansainväliset tilinpäätösstandardit IFRS 1, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 13, IFRS 15, IAS 1, IAS 2, IAS 7, IAS 12, IAS 16, IAS 21, IAS 23, IAS 32, IAS 37, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean tulkinnat IFRIC 1 ja IFRIC 12 sekä pysyvän tulkintakomitean tulkinnat SIC-29 ja SIC-32. |
| --- | --- |

(3)

IFRS 16:n hyväksymisestä seuraa, että seuraavia standardeja tai standardien tulkintoja on muutettava: kansainväliset tilinpäätösstandardit IFRS 1, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 13, IFRS 15, IAS 1, IAS 2, IAS 7, IAS 12, IAS 16, IAS 21, IAS 23, IAS 32, IAS 37, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean tulkinnat IFRIC 1 ja IFRIC 12 sekä pysyvän tulkintakomitean tulkinnat SIC-29 ja SIC-32.

| (4) | Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) kuulemisessa vahvistettiin, että IFRS 16 täyttää asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) kuulemisessa vahvistettiin, että IFRS 16 täyttää asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet.

| (5) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1126/2008 liite seuraavasti:

| a) | lisätään kansainvälinen tilinpäätösstandardi IFRS 16 Vuokrasopimukset tämän asetuksen liitteen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

lisätään kansainvälinen tilinpäätösstandardi IFRS 16 Vuokrasopimukset tämän asetuksen liitteen mukaisesti;

| b) | muutetaan standardit ja standardien tulkinnat IAS 1, IAS 2, IAS 7, IAS 12, IAS 16, IAS 21, IAS 23, IAS 32, IAS 37, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, IFRS 1, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 13, IFRS 15, IFRIC 1, IFRIC 12, SIC-29 ja SIC-32 tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

muutetaan standardit ja standardien tulkinnat IAS 1, IAS 2, IAS 7, IAS 12, IAS 16, IAS 21, IAS 23, IAS 32, IAS 37, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, IFRS 1, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 13, IFRS 15, IFRIC 1, IFRIC 12, SIC-29 ja SIC-32 tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Yritysten on sovellettava 1 artiklassa tarkoitettuja muutoksia viimeistään sen ensimmäisen tilikauden alusta, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2019 tai sen jälkeen.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä lokakuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1126/2008, annettu 3 päivänä marraskuuta 2008, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti (EUVL L 320, 29.11.2008, s. 1).

2

---

LIITE

Kansainvälinen tilinpäätösstandardi IFRS 16

Vuokrasopimukset

Kansainvälinen tilinpäätösstandardi IFRS 16 Vuokrasopimukset

TAVOITE

| 1 | Tässä standardissa esitetään vuokrasopimusten kirjaamista, arvostamista ja esittämistapaa sekä niistä tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja koskevat periaatteet. Tavoitteena on varmistaa, että vuokralle ottajat ja vuokralle antajat esittävät merkityksellistä informaatiota tavalla, joka kuvastaa kyseisiä liiketoimia todenmukaisesti. Tämä informaatio antaa tilinpäätöksen käyttäjille perustan sen arvioimista varten, millainen vaikutus vuokrasopimuksilla on yhteisön taloudelliseen asemaan, taloudelliseen tulokseen ja rahavirtoihin. |
| --- | --- |

1

| 2 | Yhteisön on otettava tätä standardia soveltaessaan huomioon sopimusten ehdot sekä kaikki merkitykselliset tosiseikat ja olosuhteet. Yhteisön on sovellettava tätä standardia johdonmukaisesti ominaispiirteiltään samankaltaisiin sopimuksiin ja samankaltaisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

2

SOVELTAMISALA

| 3 | Yhteisön on sovellettava tätä standardia kaikkiin vuokrasopimuksiin, mukaan lukien käyttöoikeusomaisuuseriä koskevat vuokrasopimukset edelleenvuokrauksessa, lukuun ottamatta:






  a) | vuokrasopimuksia, jotka koskevat mineraalien, öljyn, maakaasun ja muiden vastaavanlaisten uusiutumattomien varantojen etsintää tai käyttöä; |
| --- | --- | --- |

3

a)

vuokrasopimuksia, jotka koskevat mineraalien, öljyn, maakaasun ja muiden vastaavanlaisten uusiutumattomien varantojen etsintää tai käyttöä;

| b) | vuokralle ottajien hallussa olevia IAS 41:n Maatalous soveltamisalaan kuuluvia biologisia hyödykkeitä koskevia vuokrasopimuksia; |
| --- | --- |

b)

vuokralle ottajien hallussa olevia IAS 41:n Maatalous soveltamisalaan kuuluvia biologisia hyödykkeitä koskevia vuokrasopimuksia;

| c) | IFRIC 12:n Palvelutoimilupajärjestelyt soveltamisalaan kuuluvia palvelutoimilupajärjestelyjä; |
| --- | --- |

c)

IFRIC 12:n Palvelutoimilupajärjestelyt soveltamisalaan kuuluvia palvelutoimilupajärjestelyjä;

| d) | IFRS 15:n Myyntituotot asiakassopimuksista soveltamisalaan kuuluvia vuokralle antajan myöntämiä henkistä omaisuutta koskevia lisenssejä; ja |
| --- | --- |

d)

IFRS 15:n Myyntituotot asiakassopimuksista soveltamisalaan kuuluvia vuokralle antajan myöntämiä henkistä omaisuutta koskevia lisenssejä; ja

| e) | oikeuksia, joita vuokralle ottajalla on IAS 38:n Aineettomat hyödykkeet soveltamisalaan kuuluvien, esimerkiksi elokuvia, videotallenteita, näytelmiä, käsikirjoituksia, patentteja ja tekijänoikeuksia koskevien lisenssisopimusten perusteella. |
| --- | --- |

e)

oikeuksia, joita vuokralle ottajalla on IAS 38:n Aineettomat hyödykkeet soveltamisalaan kuuluvien, esimerkiksi elokuvia, videotallenteita, näytelmiä, käsikirjoituksia, patentteja ja tekijänoikeuksia koskevien lisenssisopimusten perusteella.

| 4 | Vuokralle ottaja saa soveltaa tätä standardia muita kuin kappaleessa 3(e) kuvattuja aineettomia hyödykkeitä koskeviin vuokrasopimuksiin, mutta tätä ei vaadita. |
| --- | --- |

4

KIRJAAMISTA KOSKEVAT HELPOTUKSET (KAPPALEET B3–B8)

| 5 | Vuokralle ottaja saa olla soveltamatta kappaleiden 22–49 vaatimuksia:






  a) | lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin; ja |
| --- | --- | --- |

5

a)

lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin; ja

| b) | vuokrasopimuksiin, joissa kohdeomaisuuserä on arvoltaan vähäinen (kuvataan kappaleissa B3–B8). |
| --- | --- |

b)

vuokrasopimuksiin, joissa kohdeomaisuuserä on arvoltaan vähäinen (kuvataan kappaleissa B3–B8).

| 6 | Jos vuokralle ottaja päättää olla soveltamatta kappaleiden 22–49 vaatimuksia joko lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin tai vuokrasopimuksiin, joissa kohdeomaisuuserä on arvoltaan vähäinen, vuokralle ottajan on kirjattava kyseisiin vuokrasopimuksiin liittyvät vuokrat kuluiksi joko tasaerinä vuokra-ajalle tai jollakin muulla systemaattisella perusteella. Vuokralle ottajan on sovellettava muuta systemaattista perustetta, jos kyseinen peruste kuvaa paremmin vuokralle ottajan saaman hyödyn jakautumista. |
| --- | --- |

6

| 7 | Jos vuokralle ottaja käsittelee lyhytaikaisia vuokrasopimuksia kirjanpidossa kappaleen 6 mukaisesti, sen on pidettävä kyseistä vuokrasopimusta tätä standardia sovellettaessa uutena vuokrasopimuksena, jos:






  a) | tapahtuu vuokrasopimuksen muutos; tai |
| --- | --- | --- |

7

a)

tapahtuu vuokrasopimuksen muutos; tai

| b) | vuokra-aika muuttuu millään tavoin (esimerkiksi vuokralle ottaja käyttää option, jota se ei aiemmin sisällyttänyt määrittämäänsä vuokra-aikaan). |
| --- | --- |

b)

vuokra-aika muuttuu millään tavoin (esimerkiksi vuokralle ottaja käyttää option, jota se ei aiemmin sisällyttänyt määrittämäänsä vuokra-aikaan).

| 8 | Lyhytaikaisia vuokrasopimuksia koskeva valinta on tehtävä koskien kutakin kohdeomaisuuserien luokkaa, johon käyttöoikeus liittyy. Kohdeomaisuuserien luokka on samanluonteisten, yhteisön toiminnassa samankaltaisessa käytössä olevien kohdeomaisuuserien muodostama ryhmä. Sopimuksia, joissa kohdeomaisuuserä on arvoltaan vähäinen, koskeva valinta voidaan tehdä vuokrasopimuskohtaisesti. |
| --- | --- |

8

VUOKRASOPIMUKSEN YKSILÖIMINEN (KAPPALEET B9–B33)

| 9 | Yhteisön on arvioitava sopimuksen syntymisajankohtana, onko sopimus vuokrasopimus tai sisältyykö siihen vuokrasopimus. Sopimus on vuokrasopimus tai siihen sisältyy vuokrasopimus, jos sopimus antaa oikeuden yksilöidyn omaisuuserän käyttöä koskevaan määräysvaltaan tietyksi ajanjaksoksi vastiketta vastaan. Kappaleissa B9–B31 on ohjeistusta sen arvioimisesta, onko sopimus vuokrasopimus tai sisältyykö siihen vuokrasopimus. |
| --- | --- |

9

| 10 | Ajanjakso voidaan kuvata yksilöidyn omaisuuserän käytön määränä (esimerkiksi niiden tuotantoyksikköjen määränä, joiden tuottamiseen laitetta käytetään). |
| --- | --- |

10

| 11 | Yhteisön on arvioitava uudelleen, onko sopimus vuokrasopimus tai sisältyykö siihen vuokrasopimus, vain jos sopimuksen ehtoja muutetaan. |
| --- | --- |

11

Sopimuksen komponenttien erottaminen

| 12 | Jos sopimus on vuokrasopimus tai siihen sisältyy vuokrasopimus, yhteisön on käsiteltävä kutakin sopimukseen sisältyvää vuokrasopimuskomponenttia erillään sopimuksen muista kuin vuokrasopimuskomponenteista, paitsi jos yhteisö soveltaa kappaleen 15 mukaista käytännön apukeinoa. Kappaleissa B32–B33 on ohjeistusta sopimuksen komponenttien erottamisesta. |
| --- | --- |

12

Vuokralle ottaja

| 13 | Jos sopimus sisältää vuokrasopimuskomponentin ja sen lisäksi yhden tai useamman vuokrasopimuskomponentin tai muun kuin vuokrasopimuskomponentin, vuokralle ottajan on kohdistettava sopimuksen mukainen vastike kullekin vuokrasopimuskomponentille kyseisen vuokrasopimuskomponentin suhteellisen erillishinnan ja muiden kuin vuokrasopimuskomponenttien yhteenlasketun erillishinnan perusteella. |
| --- | --- |

13

| 14 | Vuokrasopimuskomponenttien ja muiden kuin vuokrasopimuskomponenttien suhteelliset erillishinnat on määritettävä perustuen hintaan, jonka vuokralle antaja tai vastaava toimittajaosapuoli veloittaisi yhteisöltä kyseisestä tai vastaavanlaisesta komponentista erikseen. Jos havainnoitavissa oleva erillishinta ei ole helposti saatavissa, vuokralle ottajan on arvioitava erillishinta käyttämällä mahdollisimman paljon havainnoitavissa olevaa informaatiota. |
| --- | --- |

14

| 15 | Vuokralle ottaja voi käytännön apukeinona tehdä kohdeomaisuuseräluokittain valinnan, jonka mukaan muita kuin vuokrasopimuskomponentteja ei eroteta vuokrasopimuskomponenteista vaan kutakin vuokrasopimuskomponenttia ja siihen liittyviä muita kuin vuokrasopimuskomponentteja käsitellään kirjanpidossa yhtenä vuokrasopimuskomponenttina. Vuokralle ottaja ei saa soveltaa tätä käytännön apukeinoa kytkettyihin johdannaisiin, jotka täyttävät IFRS 9:n Rahoitusinstrumentit kappaleen 4.3.3 mukaiset kriteerit. |
| --- | --- |

15

| 16 | Ellei vuokralle ottaja sovella kappaleen 15 mukaista käytännön apukeinoa, sen on käsiteltävä muut kuin vuokrasopimuskomponentit kirjanpidossa muiden soveltuvien standardien mukaisesti. |
| --- | --- |

16

Vuokralle antaja

| 17 | Jos sopimus sisältää vuokrasopimuskomponentin ja sen lisäksi yhden tai useamman muun kuin vuokrasopimuskomponentin, vuokralle antajan on kohdistettava sopimuksen mukainen vastike IFRS 15:n kappaleiden 73–90 mukaisesti. |
| --- | --- |

17

VUOKRA-AIKA (KAPPALEET B34–B41)

| 18 | Yhteisön on määritettävä vuokra-aika siten, että se on ajanjakso, jona vuokrasopimus ei ole purettavissa, mukaan lukien molemmat seuraavat:






  a) | vuokrasopimuksen jatkamisoption kattamat ajanjaksot, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää kyseisen option; ja |
| --- | --- | --- |

18

a)

vuokrasopimuksen jatkamisoption kattamat ajanjaksot, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää kyseisen option; ja

| b) | vuokrasopimuksen päättämisoption kattamat ajanjaksot, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja ei käytä kyseistä optiota. |
| --- | --- |

b)

vuokrasopimuksen päättämisoption kattamat ajanjaksot, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja ei käytä kyseistä optiota.

| 19 | Arvioitaessa, onko kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää vuokrasopimuksen jatkamisoption tai että se ei käytä vuokrasopimuksen päättämisoptiota, yhteisön on otettava huomioon kaikki merkitykselliset tosiseikat ja olosuhteet, jotka synnyttävät vuokralle ottajalle taloudellisen kannustimen vuokrasopimuksen jatkamisoption käyttämiseen tai päättämisoption käyttämättä jättämiseen, kuten kappaleissa B37–B40 kuvataan. |
| --- | --- |

19

| 20 | Vuokralle ottajan on arvioitava uudelleen, onko kohtuullisen varmaa, että se käyttää jatkamisoption tai jättää käyttämättä päättämisoption, silloin kun toteutuu joko merkittävä tapahtuma tai merkittävä olosuhteiden muutos, joka:






  a) | on vuokralle ottajan määräysvallassa; ja |
| --- | --- | --- |

20

a)

on vuokralle ottajan määräysvallassa; ja

| b) | vaikuttaa siihen, onko kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää option, jota se ei ole aiemmin sisällyttänyt määrittämäänsä vuokra-aikaan, tai jättää käyttämättä option, jonka se on aiemmin sisällyttänyt määrittämäänsä vuokra-aikaan (kuvataan kappaleessa B41). |
| --- | --- |

b)

vaikuttaa siihen, onko kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää option, jota se ei ole aiemmin sisällyttänyt määrittämäänsä vuokra-aikaan, tai jättää käyttämättä option, jonka se on aiemmin sisällyttänyt määrittämäänsä vuokra-aikaan (kuvataan kappaleessa B41).

| 21 | Yhteisön on oikaistava vuokra-aikaa, jos ajanjakso, jona vuokrasopimus ei ole purettavissa, muuttuu. Ajanjakso, jona vuokrasopimus ei ole purettavissa, muuttuu esimerkiksi, jos:






  a) | vuokralle ottaja käyttää option, jota ei aiemmin ole sisällytetty yhteisön määrittämään vuokra-aikaan; |
| --- | --- | --- |

21

a)

vuokralle ottaja käyttää option, jota ei aiemmin ole sisällytetty yhteisön määrittämään vuokra-aikaan;

| b) | vuokralle ottaja ei käytä optiota, joka on aiemmin sisällytetty yhteisön määrittämään vuokra-aikaan; |
| --- | --- |

b)

vuokralle ottaja ei käytä optiota, joka on aiemmin sisällytetty yhteisön määrittämään vuokra-aikaan;

| c) | toteutuu tapahtuma, joka sopimuksen mukaan velvoittaa vuokralle ottajan käyttämään option, jota ei aiemmin ole sisällytetty yhteisön määrittämään vuokra-aikaan; tai |
| --- | --- |

c)

toteutuu tapahtuma, joka sopimuksen mukaan velvoittaa vuokralle ottajan käyttämään option, jota ei aiemmin ole sisällytetty yhteisön määrittämään vuokra-aikaan; tai

| d) | toteutuu tapahtuma, joka sopimuksen mukaan estää vuokralle ottajaa käyttämästä optiota, joka on aiemmin sisällytetty yhteisön määrittämään vuokra-aikaan. |
| --- | --- |

d)

toteutuu tapahtuma, joka sopimuksen mukaan estää vuokralle ottajaa käyttämästä optiota, joka on aiemmin sisällytetty yhteisön määrittämään vuokra-aikaan.

VUOKRALLE OTTAJA

Kirjaaminen

| 22 | Vuokralle ottajan on sopimuksen alkamisajankohtana kirjattava käyttöoikeusomaisuuserä ja vuokrasopimusvelka. |
| --- | --- |

22

Arvostaminen

Alkuperäinen arvostaminen

Käyttöoikeusomaisuuserän alkuperäinen arvostaminen

| 23 | Vuokralle ottajan on sopimuksen alkamisajankohtana arvostettava käyttöoikeusomaisuuserä hankintamenoon. |
| --- | --- |

23

| 24 | Käyttöoikeusomaisuuserän hankintamenoon on sisällytettävä:






  a) | vuokrasopimusvelan alkuperäisen arvostuksen mukainen määrä, jota kuvataan kappaleessa 26; |
| --- | --- | --- |

24

a)

vuokrasopimusvelan alkuperäisen arvostuksen mukainen määrä, jota kuvataan kappaleessa 26;

| b) | sopimuksen alkamisajankohtaan mennessä maksetut vuokrat vähennettyinä mahdollisilla saaduilla vuokrasopimukseen liittyvillä kannustimilla; |
| --- | --- |

b)

sopimuksen alkamisajankohtaan mennessä maksetut vuokrat vähennettyinä mahdollisilla saaduilla vuokrasopimukseen liittyvillä kannustimilla;

| c) | mahdolliset vuokralle ottajalle syntyneet alkuvaiheen välittömät menot; ja |
| --- | --- |

c)

mahdolliset vuokralle ottajalle syntyneet alkuvaiheen välittömät menot; ja

| d) | arvio menoista, joita vuokralle ottajalle syntyy kohdeomaisuuserän purkamisesta ja poistamisesta, sen sijaintipaikan palauttamisesta alkuperäiseen tilaan tai kohdeomaisuuserän palauttamisesta vuokrasopimuksen ehdoissa vaadittavaan kuntoon, paitsi jos kyseiset menot syntyvät vaihto-omaisuuden valmistamisesta. Vuokralle ottajalle syntyy kyseisiä menoja koskeva velvoite joko sopimuksen alkamisajankohtana tai sen käytettyä kohdeomaisuuserää tietyn ajanjakson. |
| --- | --- |

d)

arvio menoista, joita vuokralle ottajalle syntyy kohdeomaisuuserän purkamisesta ja poistamisesta, sen sijaintipaikan palauttamisesta alkuperäiseen tilaan tai kohdeomaisuuserän palauttamisesta vuokrasopimuksen ehdoissa vaadittavaan kuntoon, paitsi jos kyseiset menot syntyvät vaihto-omaisuuden valmistamisesta. Vuokralle ottajalle syntyy kyseisiä menoja koskeva velvoite joko sopimuksen alkamisajankohtana tai sen käytettyä kohdeomaisuuserää tietyn ajanjakson.

| 25 | Vuokralle ottajan on kirjattava kappaleessa 24(d) kuvatut menot osaksi käyttöoikeusomaisuuserän hankintamenoa, kun sille syntyy kyseisiä menoja koskeva velvoite. Vuokralle ottaja soveltaa IAS 2:ta Vaihto-omaisuus menoihin, jotka syntyvät tiettynä ajanjaksona sen seurauksena, että se on käyttänyt käyttöoikeusomaisuuserää vaihto-omaisuuden valmistamiseen kyseisellä ajanjaksolla. Tällaisia tämän standardin tai IAS 2:n mukaisesti kirjanpidossa käsiteltäviä menoja koskevat velvoitteet kirjataan ja arvostetaan IAS 37:n Varaukset, ehdolliset velat ja ehdolliset varat mukaisesti. |
| --- | --- |

25

Vuokrasopimusvelan alkuperäinen arvostaminen

| 26 | Vuokralle ottajan on sopimuksen alkamisajankohtana arvostettava vuokrasopimusvelka niiden vuokrien nykyarvoon, joita ei kyseisenä päivänä ole maksettu. Vuokrat on diskontattava vuokrasopimuksen sisäisellä korolla, jos kyseinen korko on helposti määritettävissä. Jos kyseinen korko ei ole helposti määritettävissä, vuokralle ottajan on käytettävä vuokralle ottajan lisäluoton korkoa. |
| --- | --- |

26

| 27 | Vuokrasopimusvelan arvoon sopimuksen alkamisajankohtana sisällytettävät vuokrat koostuvat seuraavista kohdeomaisuuserän käyttöoikeudesta vuokra-aikana suoritettavista maksuista, joita ei sopimuksen alkamisajankohtana ole suoritettu:






  a) | kiinteät maksut (mukaan lukien kappaleessa B42 kuvatut tosiasiallisesti kiinteät maksut) vähennettyinä mahdollisilla saatavilla vuokrasopimukseen liittyvillä kannustimilla; |
| --- | --- | --- |

27

a)

kiinteät maksut (mukaan lukien kappaleessa B42 kuvatut tosiasiallisesti kiinteät maksut) vähennettyinä mahdollisilla saatavilla vuokrasopimukseen liittyvillä kannustimilla;

| b) | muuttuvat vuokrat, jotka riippuvat indeksistä tai hintatasosta ja jotka alun perin määritetään sopimuksen alkamisajankohdan indeksin tai hintatason perusteella (kuvataan kappaleessa 28); |
| --- | --- |

b)

muuttuvat vuokrat, jotka riippuvat indeksistä tai hintatasosta ja jotka alun perin määritetään sopimuksen alkamisajankohdan indeksin tai hintatason perusteella (kuvataan kappaleessa 28);

| c) | määrät, jotka vuokralle ottajan odotetaan maksavan jäännösarvotakuiden perusteella; |
| --- | --- |

c)

määrät, jotka vuokralle ottajan odotetaan maksavan jäännösarvotakuiden perusteella;

| d) | osto-option toteutushinta, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää kyseisen option (arvioidaan ottamalla huomioon kappaleissa B37–B40 kuvatut tekijät); ja |
| --- | --- |

d)

osto-option toteutushinta, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää kyseisen option (arvioidaan ottamalla huomioon kappaleissa B37–B40 kuvatut tekijät); ja

| e) | maksut vuokrasopimuksen päättämisestä aiheutuvista sanktioista, jos vuokra-ajassa on otettu huomioon, että vuokralle ottaja käyttää vuokrasopimuksen päättämisoption. |
| --- | --- |

e)

maksut vuokrasopimuksen päättämisestä aiheutuvista sanktioista, jos vuokra-ajassa on otettu huomioon, että vuokralle ottaja käyttää vuokrasopimuksen päättämisoption.

| 28 | Kappaleessa 27(b) kuvattuja indeksistä tai hintatasosta riippuvia muuttuvia vuokria ovat esimerkiksi kuluttajahintaindeksiin sidotut maksut, viitekorkoon (kuten LIBOR) sidotut maksut tai markkinavuokratason muutosten mukaisesti vaihtelevat maksut. |
| --- | --- |

28

Myöhempi arvostaminen

Käyttöoikeusomaisuuserän myöhempi arvostaminen

| 29 | Sopimuksen alkamisajankohdan jälkeen vuokralle ottajan on arvostettava käyttöoikeusomaisuuserä hankintamenomallin mukaisesti, paitsi jos se soveltaa jompaakumpaa kappaleissa 34 ja 35 kuvatuista arvostusmalleista. |
| --- | --- |

29

Hankintamenomalli

| 30 | Hankintamenomallia sovellettaessa vuokralle ottajan on arvostettava käyttöoikeusomaisuuserä hankintamenoon:






  a) | josta vähennetään kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot; ja |
| --- | --- | --- |

30

a)

josta vähennetään kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot; ja

| b) | jota oikaistaan kappaleessa 36(c) täsmennetyllä vuokrasopimusvelan uudelleen määrittämisestä johtuvalla erällä. |
| --- | --- |

b)

jota oikaistaan kappaleessa 36(c) täsmennetyllä vuokrasopimusvelan uudelleen määrittämisestä johtuvalla erällä.

| 31 | Vuokralle ottajan on sovellettava käyttöoikeusomaisuuserän poistoihin IAS 16:n Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet vaatimuksia, ellei kappaleesta 32 muuta johdu. |
| --- | --- |

31

| 32 | Jos vuokrasopimus siirtää kohdeomaisuuserän omistuksen vuokralle ottajalle vuokra-ajan päättymiseen mennessä tai jos käyttöoikeusomaisuuserän hankintamenossa on otettu huomioon, että vuokralle ottaja käyttää osto-option, vuokralle ottajan on tehtävä käyttöoikeusomaisuuserästä poistot sopimuksen alkamisajankohdan ja kohdeomaisuuserän taloudellisen vaikutusajan päättymisen välisenä aikana. Muussa tapauksessa vuokralle ottajan on tehtävä käyttöoikeusomaisuuserästä poistot sopimuksen alkamisajankohdan ja käyttöoikeusomaisuuserän taloudellisen vaikutusajan päättymisen tai sitä aikaisemman vuokra-ajan päättymisen välisenä aikana. |
| --- | --- |

32

| 33 | Vuokralle ottajan on sovellettava IAS 36:ta Omaisuuserien arvon alentuminen sen määrittämiseen, onko käyttöoikeusomaisuuserän arvo alentunut, sekä mahdollisesti tunnistettavan arvonalentumistappion kirjanpitokäsittelyyn. |
| --- | --- |

33

Muut arvostusmallit

| 34 | Jos vuokralle ottaja soveltaa sijoituskiinteistöihinsä IAS 40:n Sijoituskiinteistöt mukaista käyvän arvon mallia, sen on sovellettava tätä käyvän arvon mallia myös käyttöoikeusomaisuuseriin, jotka ovat IAS 40:ssä esitettävän sijoituskiinteistön määritelmän mukaisia. |
| --- | --- |

34

| 35 | Jos käyttöoikeusomaisuuserät liittyvät sellaiseen aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden luokkaan, johon vuokralle ottaja soveltaa IAS 16:n mukaista uudelleenarvostusmallia, vuokralle ottaja saa valita tämän uudelleenarvostusmallin soveltamisen kaikkiin kyseiseen aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden luokkaan liittyviin käyttöoikeusomaisuuseriin. |
| --- | --- |

35

Vuokrasopimusvelan myöhempi arvostaminen

| 36 | Vuokralle ottajan on sopimuksen alkamisajankohdan jälkeen arvostettava vuokrasopimusvelka:








  a) | kasvattamalla kirjanpitoarvoa vuokrasopimusvelan koron huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- | --- |

36

a)

kasvattamalla kirjanpitoarvoa vuokrasopimusvelan koron huomioon ottamiseksi;

| b) | pienentämällä kirjanpitoarvoa maksettujen vuokrien huomioon ottamiseksi; ja |
| --- | --- |

b)

pienentämällä kirjanpitoarvoa maksettujen vuokrien huomioon ottamiseksi; ja

| c) | määrittämällä kirjanpitoarvo uudelleen kappaleissa 39–46 täsmennettyjen uudelleen arviointien tai vuokrasopimuksen muutosten huomioon ottamiseksi taikka oikaistujen tosiasiallisesti kiinteiden vuokrien huomioon ottamiseksi (ks. kappale B42). |
| --- | --- |

c)

määrittämällä kirjanpitoarvo uudelleen kappaleissa 39–46 täsmennettyjen uudelleen arviointien tai vuokrasopimuksen muutosten huomioon ottamiseksi taikka oikaistujen tosiasiallisesti kiinteiden vuokrien huomioon ottamiseksi (ks. kappale B42).

| 37 | Vuokrasopimusvelan koron on oltava jokaisella vuokra-aikaan kuuluvalla kaudella määrä, joka tuottaa jäljellä olevalle vuokrasopimusvelalle jokaisella kaudella samansuuruisen korkoprosentin. Kauden korkoprosentti on kappaleessa 26 kuvattu diskonttauskorko tai soveltuvissa tapauksissa kappaleessa 41, kappaleessa 43 tai kappaleessa 45(c) kuvattu oikaistu diskonttauskorko. |
| --- | --- |

37

| 38 | Vuokralle ottajan on sopimuksen alkamisajankohdan jälkeen kirjattava molemmat seuraavat erät tulosvaikutteisesti, paitsi jos kyseiset menot sisällytetään muiden sovellettavien standardien mukaisesti jonkin muun omaisuuserän kirjanpitoarvoon:






  a) | vuokrasopimusvelan korko; ja |
| --- | --- | --- |

38

a)

vuokrasopimusvelan korko; ja

| b) | muuttuvat vuokrat, joita ei ole sisällytetty määritettyyn vuokrasopimusvelkaan kaudella, jolla kyseisten maksujen toteutumisen aiheuttava tapahtuma tai olosuhde toteutuu. |
| --- | --- |

b)

muuttuvat vuokrat, joita ei ole sisällytetty määritettyyn vuokrasopimusvelkaan kaudella, jolla kyseisten maksujen toteutumisen aiheuttava tapahtuma tai olosuhde toteutuu.

Vuokrasopimusvelan uudelleenarviointi

| 39 | Vuokralle ottajan on sopimuksen alkamisajankohdan jälkeen sovellettava kappaleita 40–43 määrittäessään vuokrasopimusvelan uudelleen vuokrien muutosten huomioon ottamiseksi. Vuokralle ottajan on kirjattava vuokrasopimusvelan uudelleen määrittämisestä johtuva määrä käyttöoikeusomaisuuserän oikaisuksi. Jos käyttöoikeusomaisuuserän kirjanpitoarvo kuitenkin pienenee nollaan ja vuokrasopimusvelan määrä pienenee edelleen, vuokralle ottajan on kirjattava jäljellä oleva uudelleen määrittämisestä johtuva määrä tulosvaikutteisesti. |
| --- | --- |

39

| 40 | Vuokralle ottajan on määritettävä vuokrasopimusvelka uudelleen diskonttaamalla oikaistut vuokrat oikaistulla diskonttauskorolla, jos tapahtuu jompikumpi seuraavista:






  a) | vuokra-ajassa tapahtuu kappaleissa 20–21 kuvattu muutos. Vuokralle ottajan on määritettävä oikaistut vuokrat oikaistun vuokra-ajan perusteella; tai |
| --- | --- | --- |

40

a)

vuokra-ajassa tapahtuu kappaleissa 20–21 kuvattu muutos. Vuokralle ottajan on määritettävä oikaistut vuokrat oikaistun vuokra-ajan perusteella; tai

| b) | tapahtuu muutos kohdeomaisuuserän osto-optiota koskevassa arviossa, joka on tehty ottamalla huomioon kappaleissa 20–21 kuvatut tapahtumat ja olosuhteet osto-optioon soveltaen. Vuokralle ottajan on määritettävä oikaistut vuokrat siten, että niissä otetaan huomioon osto-option perusteella maksettavien määrien muutos. |
| --- | --- |

b)

tapahtuu muutos kohdeomaisuuserän osto-optiota koskevassa arviossa, joka on tehty ottamalla huomioon kappaleissa 20–21 kuvatut tapahtumat ja olosuhteet osto-optioon soveltaen. Vuokralle ottajan on määritettävä oikaistut vuokrat siten, että niissä otetaan huomioon osto-option perusteella maksettavien määrien muutos.

| 41 | Kappaletta 40 soveltaessaan vuokralle ottajan on määritettävä oikaistu diskonttauskorko siten, että se on vuokrasopimuksen sisäinen korko jäljellä olevalta vuokra-ajalta, jos tämä korko on helposti määritettävissä, tai vuokralle ottajan lisäluoton korko uudelleenarvioinnin ajankohtana, jos vuokrasopimuksen sisäinen korko ei ole helposti määritettävissä. |
| --- | --- |

41

| 42 | Vuokralle ottajan on määritettävä vuokrasopimusvelka uudelleen diskonttaamalla oikaistut vuokrat, jos tapahtuu jompikumpi seuraavista:






  a) | jäännösarvotakuun perusteella maksettaviksi odotettavissa määrissä tapahtuu muutos. Vuokralle ottajan on määritettävä oikaistut vuokrat siten, että niissä otetaan huomioon jäännösarvotakuun perusteella maksettaviksi odotettavien määrien muutos; |
| --- | --- | --- |

42

a)

jäännösarvotakuun perusteella maksettaviksi odotettavissa määrissä tapahtuu muutos. Vuokralle ottajan on määritettävä oikaistut vuokrat siten, että niissä otetaan huomioon jäännösarvotakuun perusteella maksettaviksi odotettavien määrien muutos;

| b) | vastaisissa vuokrissa tapahtuu muutos, joka johtuu kyseisten maksujen määrittämiseen käytettävän indeksin tai hintatason muutoksesta, kuten esimerkiksi markkinavuokrien tarkastelun seurauksena tehtävä markkinavuokratason muutoksia kuvastava muutos. Vuokralle ottaja saa määrittää vuokrasopimusvelan uudelleen näiden oikaistujen vuokrien huomioon ottamiseksi vain silloin, kun rahavirrat muuttuvat (ts. kun vuokrien oikaisu tulee voimaan). Vuokralle ottajan on määritettävä oikaistut vuokrat jäljellä olevalle vuokra-ajalle oikaistujen sopimukseen perustuvien maksujen perusteella. |
| --- | --- |

b)

vastaisissa vuokrissa tapahtuu muutos, joka johtuu kyseisten maksujen määrittämiseen käytettävän indeksin tai hintatason muutoksesta, kuten esimerkiksi markkinavuokrien tarkastelun seurauksena tehtävä markkinavuokratason muutoksia kuvastava muutos. Vuokralle ottaja saa määrittää vuokrasopimusvelan uudelleen näiden oikaistujen vuokrien huomioon ottamiseksi vain silloin, kun rahavirrat muuttuvat (ts. kun vuokrien oikaisu tulee voimaan). Vuokralle ottajan on määritettävä oikaistut vuokrat jäljellä olevalle vuokra-ajalle oikaistujen sopimukseen perustuvien maksujen perusteella.

| 43 | Kappaletta 42 soveltaessaan vuokralle ottajan on käytettävä muuttamatonta diskonttauskorkoa, paitsi jos vuokrien muutos johtuu vaihtuvien korkojen muutoksesta. Tällöin vuokralle ottajan on käytettävä oikaistua diskonttauskorkoa, jossa on otettu huomioon koron muutokset. |
| --- | --- |

43

Vuokrasopimuksen muutokset

| 44 | Vuokralle ottajan on käsiteltävä vuokrasopimuksen muutos erillisenä vuokrasopimuksena, jos molemmat seuraavat toteutuvat:






  a) | muutos lisää vuokrasopimuksen laajuutta lisäämällä käyttöoikeuden yhteen tai useampaan kohdeomaisuuserään; ja |
| --- | --- | --- |

44

a)

muutos lisää vuokrasopimuksen laajuutta lisäämällä käyttöoikeuden yhteen tai useampaan kohdeomaisuuserään; ja

| b) | vuokrasopimuksen mukainen vastike nousee määrällä, joka on verrannollinen laajuuden lisäyksen erillishintaan ja asianmukaisiin oikaisuihin, jotka kyseiseen erillishintaan mahdollisesti tehdään asianomaisen sopimuksen olosuhteiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

b)

vuokrasopimuksen mukainen vastike nousee määrällä, joka on verrannollinen laajuuden lisäyksen erillishintaan ja asianmukaisiin oikaisuihin, jotka kyseiseen erillishintaan mahdollisesti tehdään asianomaisen sopimuksen olosuhteiden huomioon ottamiseksi.

| 45 | Jos kyseessä on vuokrasopimuksen muutos, jota ei käsitellä erillisenä vuokrasopimuksena, vuokralle ottajan on vuokrasopimuksen muutoksen voimaantulopäivänä:






  a) | kohdistettava muutetun sopimuksen mukainen vastike soveltaen kappaleita 13–16; |
| --- | --- | --- |

45

a)

kohdistettava muutetun sopimuksen mukainen vastike soveltaen kappaleita 13–16;

| b) | määritettävä muutetun vuokrasopimuksen mukainen vuokra-aika soveltaen kappaleita 18–19; ja |
| --- | --- |

b)

määritettävä muutetun vuokrasopimuksen mukainen vuokra-aika soveltaen kappaleita 18–19; ja

| c) | määritettävä vuokrasopimusvelka uudelleen diskonttaamalla oikaistut vuokrat oikaistulla diskonttauskorolla. Oikaistu diskonttauskorko määritetään siten, että se on vuokrasopimuksen sisäinen korko jäljellä olevalta vuokra-ajalta, jos tämä korko on helposti määritettävissä, tai vuokralle ottajan lisäluoton korko muutoksen voimaantulopäivänä, jos vuokrasopimuksen sisäinen korko ei ole helposti määritettävissä. |
| --- | --- |

c)

määritettävä vuokrasopimusvelka uudelleen diskonttaamalla oikaistut vuokrat oikaistulla diskonttauskorolla. Oikaistu diskonttauskorko määritetään siten, että se on vuokrasopimuksen sisäinen korko jäljellä olevalta vuokra-ajalta, jos tämä korko on helposti määritettävissä, tai vuokralle ottajan lisäluoton korko muutoksen voimaantulopäivänä, jos vuokrasopimuksen sisäinen korko ei ole helposti määritettävissä.

| 46 | Jos kyseessä on vuokrasopimuksen muutos, jota ei käsitellä erillisenä vuokrasopimuksena, vuokralle ottajan on käsiteltävä vuokrasopimusvelan uudelleen määrittäminen kirjanpidossa:






  a) | pienentämällä käyttöoikeusomaisuuserän kirjanpitoarvoa vuokrasopimuksen osittaisen tai täydellisen päättämisen huomioon ottamiseksi, jos on kyse vuokrasopimuksen laajuutta pienentävistä muutoksista. Vuokralle ottajan on kirjattava vuokrasopimuksen osittaisesta tai täydellisestä päättämisestä syntyvä voitto tai tappio tulosvaikutteisesti. |
| --- | --- | --- |

46

a)

pienentämällä käyttöoikeusomaisuuserän kirjanpitoarvoa vuokrasopimuksen osittaisen tai täydellisen päättämisen huomioon ottamiseksi, jos on kyse vuokrasopimuksen laajuutta pienentävistä muutoksista. Vuokralle ottajan on kirjattava vuokrasopimuksen osittaisesta tai täydellisestä päättämisestä syntyvä voitto tai tappio tulosvaikutteisesti.

| b) | tekemällä kaikista muista vuokrasopimuksen muutoksista vastaava oikaisu käyttöoikeusomaisuuserään. |
| --- | --- |

b)

tekemällä kaikista muista vuokrasopimuksen muutoksista vastaava oikaisu käyttöoikeusomaisuuserään.

Esittämistapa

| 47 | Vuokralle ottajan on esitettävä joko taseessa tai liitetiedoissa:






  a) | käyttöoikeusomaisuuserät erillään muista varoista. Jos vuokralle ottaja ei esitä käyttöoikeusomaisuuseriä erikseen taseessa, sen on:






  i) | sisällytettävä käyttöoikeusomaisuuserät siihen erään, jossa vastaavat kohdeomaisuuserät esitettäisiin, jos ne omistettaisiin; ja |
| --- | --- | --- | --- |

47

a)

käyttöoikeusomaisuuserät erillään muista varoista. Jos vuokralle ottaja ei esitä käyttöoikeusomaisuuseriä erikseen taseessa, sen on:

i)

sisällytettävä käyttöoikeusomaisuuserät siihen erään, jossa vastaavat kohdeomaisuuserät esitettäisiin, jos ne omistettaisiin; ja

| ii) | annettava tieto siitä, mihin taseen eriin kyseiset käyttöoikeusomaisuuserät sisältyvät; |
| --- | --- |

ii)

annettava tieto siitä, mihin taseen eriin kyseiset käyttöoikeusomaisuuserät sisältyvät;

| b) | vuokrasopimusvelat erillään muista veloista. Jos vuokralle ottaja ei esitä vuokrasopimusvelkoja erikseen taseessa, sen on annettava tieto siitä, mihin taseen eriin kyseiset velat sisältyvät. |
| --- | --- |

b)

vuokrasopimusvelat erillään muista veloista. Jos vuokralle ottaja ei esitä vuokrasopimusvelkoja erikseen taseessa, sen on annettava tieto siitä, mihin taseen eriin kyseiset velat sisältyvät.

| 48 | Kappaleen 47(a) vaatimusta ei sovelleta sijoituskiinteistön määritelmän mukaisiin käyttöoikeusomaisuuseriin, jotka on esitettävä taseessa sijoituskiinteistöinä. |
| --- | --- |

48

| 49 | Vuokralle ottajan on esitettävä vuokrasopimusvelan korkokulu voittoa tai tappiota ja muita laajan tuloksen eriä osoittavassa laskelmassa erillään käyttöoikeusomaisuuserän poistoista. Vuokrasopimusvelan korkokulu on osa rahoituskuluja, jotka on IAS 1:n Tilinpäätöksen esittäminen kappaleen 82(b) mukaisesti esitettävä voittoa tai tappiota ja muita laajan tuloksen eriä osoittavassa laskelmassa erikseen. |
| --- | --- |

49

| 50 | Rahavirtalaskelmassa vuokralle ottajan on luokiteltava:






  a) | vuokrasopimusvelan pääoman osuutta koskevat maksut rahoitustoimintaan; |
| --- | --- | --- |

50

a)

vuokrasopimusvelan pääoman osuutta koskevat maksut rahoitustoimintaan;

| b) | vuokrasopimusvelan koron osuutta koskevat maksut soveltaen IAS 7:n Rahavirtalaskelmat mukaisia vaatimuksia, jotka koskevat maksettuja korkoja; ja |
| --- | --- |

b)

vuokrasopimusvelan koron osuutta koskevat maksut soveltaen IAS 7:n Rahavirtalaskelmat mukaisia vaatimuksia, jotka koskevat maksettuja korkoja; ja

| c) | lyhytaikaisista sopimuksista ja arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskevista sopimuksista maksettavat vuokrat sekä vuokrasopimusvelkaa määritettäessä huomioon ottamattomat muuttuvat vuokrat liiketoimintaan. |
| --- | --- |

c)

lyhytaikaisista sopimuksista ja arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskevista sopimuksista maksettavat vuokrat sekä vuokrasopimusvelkaa määritettäessä huomioon ottamattomat muuttuvat vuokrat liiketoimintaan.

Tilinpäätöksessä esitettävät tiedot

| 51 | Tilinpäätöksessä esitettävien tietojen tavoitteena on, että vuokralle ottajat esittävät liitetiedoissa informaatiota, joka yhdessä taseessa, voittoa tai tappiota ja muita laajan tuloksen eriä osoittavassa laskelmassa ja rahavirtalaskelmassa esitettävän informaation kanssa antaa tilinpäätöksen käyttäjille perustan sen arvioimista varten, millainen vaikutus vuokrasopimuksilla on vuokralle ottajan taloudelliseen asemaan, taloudelliseen tulokseen ja rahavirtoihin. Kappaleissa 52–60 esitetään vaatimukset siitä, kuinka tämä tavoite saavutetaan. |
| --- | --- |

51

| 52 | Vuokralle ottajan on esitettävä tiedot vuokrasopimuksista, joissa se on vuokralle ottajana, tilinpäätöksessään yhdessä liitetiedossa tai tilinpäätöksen erillisessä osassa. Vuokralle ottajan ei kuitenkaan tarvitse toistaa informaatiota, joka jo esitetään muualla tilinpäätöksessä edellyttäen, että tämä informaatio on sisällytetty ristikkäisviittauksin vuokrasopimuksia käsittelevään liitetietoon tai erilliseen osaan. |
| --- | --- |

52

| 53 | Vuokralle ottajan on esitettävä seuraavat luvut raportointikaudelta:






  a) | käyttöoikeusomaisuuserien poistot kohdeomaisuuseräluokittain; |
| --- | --- | --- |

53

a)

käyttöoikeusomaisuuserien poistot kohdeomaisuuseräluokittain;

| b) | vuokrasopimusvelkojen korkokulut; |
| --- | --- |

b)

vuokrasopimusvelkojen korkokulut;

| c) | kappaleen 6 mukaisesti käsiteltyihin lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin liittyvät kulut. Näihin kuluihin ei tarvitse sisällyttää kuluja, jotka liittyvät vuokra-ajaltaan enintään yhden kuukauden pituisiin vuokrasopimuksiin; |
| --- | --- |

c)

kappaleen 6 mukaisesti käsiteltyihin lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin liittyvät kulut. Näihin kuluihin ei tarvitse sisällyttää kuluja, jotka liittyvät vuokra-ajaltaan enintään yhden kuukauden pituisiin vuokrasopimuksiin;

| d) | kappaleen 6 mukaisesti käsiteltyihin arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskeviin vuokrasopimuksiin liittyvät kulut. Näihin kuluihin ei saa sisällyttää kappaleeseen 53(c) kuuluvia arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskeviin vuokrasopimuksiin liittyviä kuluja; |
| --- | --- |

d)

kappaleen 6 mukaisesti käsiteltyihin arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskeviin vuokrasopimuksiin liittyvät kulut. Näihin kuluihin ei saa sisällyttää kappaleeseen 53(c) kuuluvia arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskeviin vuokrasopimuksiin liittyviä kuluja;

| e) | sellaisiin muuttuviin vuokriin liittyvät kulut, joita ei sisällytetä määritettäviin vuokrasopimusvelkoihin; |
| --- | --- |

e)

sellaisiin muuttuviin vuokriin liittyvät kulut, joita ei sisällytetä määritettäviin vuokrasopimusvelkoihin;

| f) | tuotot käyttöoikeusomaisuuserien edelleenvuokrauksesta; |
| --- | --- |

f)

tuotot käyttöoikeusomaisuuserien edelleenvuokrauksesta;

| g) | vuokrasopimuksista johtuva lähtevä rahavirta yhteensä; |
| --- | --- |

g)

vuokrasopimuksista johtuva lähtevä rahavirta yhteensä;

| h) | käyttöoikeusomaisuuserien lisäykset; |
| --- | --- |

h)

käyttöoikeusomaisuuserien lisäykset;

| i) | myynti- ja takaisinvuokraustapahtumista syntyvät voitot tai tappiot; ja |
| --- | --- |

i)

myynti- ja takaisinvuokraustapahtumista syntyvät voitot tai tappiot; ja

| j) | käyttöoikeusomaisuuserien kirjanpitoarvo raportointikauden lopussa kohdeomaisuuseräluokittain. |
| --- | --- |

j)

käyttöoikeusomaisuuserien kirjanpitoarvo raportointikauden lopussa kohdeomaisuuseräluokittain.

| 54 | Vuokralle ottajan on esitettävä kappaleessa 53 määritellyt tiedot taulukkomuodossa, ellei jokin muu muoto ole asianmukaisempi. Esitettävien määrien on sisällettävä menot, jotka vuokralle ottaja on raportointikauden aikana sisällyttänyt jonkin muun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. |
| --- | --- |

54

| 55 | Vuokralle ottajan on esitettävä kappaleen 6 mukaisesti kirjanpidossa käsiteltyjä lyhytaikaisia vuokrasopimuksia koskevien vuokrasitoumusten määrä, jos lyhytaikaisten vuokrasopimusten salkku, johon se on sitoutunut raportointikauden lopussa, poikkeaa siitä lyhytaikaisten vuokrasopimusten salkusta, johon kappaleen 53(c) mukaisesti esitetty lyhytaikaisista vuokrasopimuksista johtuva kulu liittyy. |
| --- | --- |

55

| 56 | Jos käyttöoikeusomaisuuserät ovat sijoituskiinteistön määritelmän mukaisia, vuokralle ottajan on sovellettava IAS 40:n mukaisia vaatimuksia tilinpäätöksessä esitettävistä tiedoista. Tällöin vuokralle ottajan ei tarvitse esittää kappaleiden 53(a), (f), (h) tai (j) mukaisia tietoja kyseisistä käyttöoikeusomaisuuseristä. |
| --- | --- |

56

| 57 | Jos vuokralle ottaja arvostaa käyttöoikeusomaisuuserät IAS 16:n mukaisesti uudelleenarvostukseen perustuviin arvoihin, sen on esitettävä kyseisistä käyttöoikeusomaisuuseristä IAS 16:n kappaleessa 77 vaadittavat tiedot. |
| --- | --- |

57

| 58 | Vuokralle ottajan on esitettävä vuokrasopimusvelkojen maturiteettijakauma IFRS 7:n Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot kappaleiden 39 ja B11 mukaisesti erillään muiden rahoitusvelkojen maturiteettijakaumista. |
| --- | --- |

58

| 59 | Vuokralle ottajan on esitettävä kappaleissa 53–58 vaadittavien tietojen lisäksi vuokraustoiminnoistaan muita laadullisia ja määrällisiä tietoja, jotka tarvitaan kappaleen 51 mukaisen esitettäviä tietoja koskevan tavoitteen saavuttamiseksi (kuvataan kappaleessa B48). Näihin lisätietoihin voi sisältyä – niihin kuitenkaan rajoittumatta – tietoja, jotka auttavat tilinpäätöksen käyttäjiä arvioimaan:






  a) | vuokralle ottajan vuokraustoimintojen luonnetta; |
| --- | --- | --- |

59

a)

vuokralle ottajan vuokraustoimintojen luonnetta;

| b) | tulevaisuudessa syntyviä lähteviä rahavirtoja, joille vuokralle ottaja mahdollisesti altistuu ja joita ei ole otettu huomioon vuokrasopimusvelkoja määritettäessä. Tähän kuuluu seuraavista seikoista aiheutuva altistuminen:






  i) | muuttuvat vuokrat (kuvataan kappaleessa B49); |
| --- | --- | --- |

b)

tulevaisuudessa syntyviä lähteviä rahavirtoja, joille vuokralle ottaja mahdollisesti altistuu ja joita ei ole otettu huomioon vuokrasopimusvelkoja määritettäessä. Tähän kuuluu seuraavista seikoista aiheutuva altistuminen:

i)

muuttuvat vuokrat (kuvataan kappaleessa B49);

| ii) | jatko- ja päättämisoptiot (kuvataan kappaleessa B50); |
| --- | --- |

ii)

jatko- ja päättämisoptiot (kuvataan kappaleessa B50);

| iii) | jäännösarvotakuut (kuvataan kappaleessa B51); ja |
| --- | --- |

iii)

jäännösarvotakuut (kuvataan kappaleessa B51); ja

| iv) | vielä alkamattomat vuokrasopimukset, joihin vuokralle ottaja on sitoutunut; |
| --- | --- |

iv)

vielä alkamattomat vuokrasopimukset, joihin vuokralle ottaja on sitoutunut;

| c) | vuokrasopimuksista johtuvat rajoitukset tai kovenantit; ja |
| --- | --- |

c)

vuokrasopimuksista johtuvat rajoitukset tai kovenantit; ja

| d) | myynti- ja takaisinvuokraustapahtumat (kuvataan kappaleessa B52). |
| --- | --- |

d)

myynti- ja takaisinvuokraustapahtumat (kuvataan kappaleessa B52).

| 60 | Vuokralle ottajan, joka käsittelee lyhytaikaisia vuokrasopimuksia tai arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskevia vuokrasopimuksia kappaleen 6 mukaisesti, on annettava tästä tieto. |
| --- | --- |

60

VUOKRALLE ANTAJA

Vuokrasopimusten luokittelu (kappaleet B53–B58)

| 61 | Vuokralle antajan on luokiteltava kukin vuokrasopimuksensa joko operatiiviseksi vuokrasopimukseksi tai rahoitusleasingsopimukseksi. |
| --- | --- |

61

| 62 | Vuokrasopimus luokitellaan rahoitusleasingsopimukseksi, jos se siirtää kohdeomaisuuserän omistamiselle ominaiset riskit ja edut kaikilta olennaisilta osin. Vuokrasopimus luokitellaan operatiiviseksi vuokrasopimukseksi, jos se ei siirrä kohdeomaisuuserän omistamiselle ominaisia riskejä ja etuja kaikilta olennaisilta osin. |
| --- | --- |

62

| 63 | Se, onko kyseessä rahoitusleasingsopimus vai operatiivinen vuokrasopimus, riippuu ennemminkin liiketoimen tosiasiallisesta sisällöstä kuin sopimuksen muodosta. Esimerkkejä tilanteista, jotka yksin tai yhdessä yleensä johtavat vuokrasopimuksen luokittelemiseen rahoitusleasingsopimukseksi, ovat:






  a) | sopimus siirtää kohdeomaisuuserän omistuksen vuokralle ottajalle vuokra-ajan loppuun mennessä; |
| --- | --- | --- |

63

a)

sopimus siirtää kohdeomaisuuserän omistuksen vuokralle ottajalle vuokra-ajan loppuun mennessä;

| b) | vuokralle ottajalla on oikeus ostaa kohdeomaisuuserä hintaan, jonka odotetaan olevan, silloin kun option toteuttaminen tulee mahdolliseksi, niin paljon käypää arvoa alempi, että option käyttäminen on sopimuksen syntymisajankohtana kohtuullisen varmaa; |
| --- | --- |

b)

vuokralle ottajalla on oikeus ostaa kohdeomaisuuserä hintaan, jonka odotetaan olevan, silloin kun option toteuttaminen tulee mahdolliseksi, niin paljon käypää arvoa alempi, että option käyttäminen on sopimuksen syntymisajankohtana kohtuullisen varmaa;

| c) | vuokra-aika kattaa valtaosan kohdeomaisuuserän taloudellisesta kokonaisvaikutusajasta, vaikka omistusoikeus ei siirtyisi; |
| --- | --- |

c)

vuokra-aika kattaa valtaosan kohdeomaisuuserän taloudellisesta kokonaisvaikutusajasta, vaikka omistusoikeus ei siirtyisi;

| d) | vuokrien nykyarvo kattaa sopimuksen syntymisajankohtana kohdeomaisuuserän käyvän arvon vähintään kaikilta olennaisilta osin; ja |
| --- | --- |

d)

vuokrien nykyarvo kattaa sopimuksen syntymisajankohtana kohdeomaisuuserän käyvän arvon vähintään kaikilta olennaisilta osin; ja

| e) | kohdeomaisuuserä on niin erityisluonteinen, että vain vuokralle ottaja pystyy käyttämään sitä ilman merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

e)

kohdeomaisuuserä on niin erityisluonteinen, että vain vuokralle ottaja pystyy käyttämään sitä ilman merkittäviä muutoksia.

| 64 | Tunnusomaista tilanteille, jotka myös voisivat yksin tai yhdessä johtaa vuokrasopimuksen luokittelemiseen rahoitusleasingsopimukseksi, on:






  a) | jos vuokralle ottaja voi purkaa vuokrasopimuksen, se kantaa ne tappiot, joita vuokralle antajalle syntyy purkamisesta; |
| --- | --- | --- |

64

a)

jos vuokralle ottaja voi purkaa vuokrasopimuksen, se kantaa ne tappiot, joita vuokralle antajalle syntyy purkamisesta;

| b) | jäännösarvon käyvän arvon vaihtelusta syntyvät voitot tai tappiot tulevat vuokralle ottajalle (esimerkiksi vuokranalennuksena, joka vastaa suurinta osaa myyntitulosta vuokra-ajan päättyessä); ja |
| --- | --- |

b)

jäännösarvon käyvän arvon vaihtelusta syntyvät voitot tai tappiot tulevat vuokralle ottajalle (esimerkiksi vuokranalennuksena, joka vastaa suurinta osaa myyntitulosta vuokra-ajan päättyessä); ja

| c) | vuokralle ottaja pystyy jatkamaan vuokrasopimusta lisäkaudeksi markkinavuokraa tuntuvasti alemmalla vuokralla. |
| --- | --- |

c)

vuokralle ottaja pystyy jatkamaan vuokrasopimusta lisäkaudeksi markkinavuokraa tuntuvasti alemmalla vuokralla.

| 65 | Kappaleissa 63–64 esitetyt esimerkit ja tunnusmerkit eivät ole aina ratkaisevia. Jos muiden piirteiden perusteella on selvää, että vuokrasopimus ei siirrä kohdeomaisuuserän omistamiselle ominaisia riskejä ja etuja kaikilta olennaisilta osin, vuokrasopimus luokitellaan operatiiviseksi vuokrasopimukseksi. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun kohdeomaisuuserän omistusoikeus siirtyy vuokra-ajan päättyessä omaisuuserän senhetkistä käypää arvoa vastaavaa muuttuvaa maksua vastaan, tai jos sopimukseen liittyy muuttuvia vuokria, joiden vuoksi tällaiset riskit ja edut eivät siirry kaikilta olennaisilta osin pois vuokralle antajalta. |
| --- | --- |

65

| 66 | Vuokrasopimuksen luokittelu tehdään sopimuksen syntymisajankohtana, ja se arvioidaan uudelleen vain, jos tapahtuu vuokrasopimuksen muutos. Arvioiden muutokset (esimerkiksi kohdeomaisuuserän taloudellista kokonaisvaikutusaikaa tai jäännösarvoa koskevien arvioiden muutokset) tai olosuhteiden muutokset (esimerkiksi vuokralle ottajan laiminlyönti) eivät johda vuokrasopimuksen uudelleenluokitteluun kirjanpitokäsittelyä varten. |
| --- | --- |

66

Rahoitusleasingsopimukset

Kirjaaminen ja arvostaminen

| 67 | Vuokralle antajan on sopimuksen alkamisajankohtana merkittävä rahoitusleasingsopimuksen kohteena olevat omaisuuserät taseeseensa ja esitettävä ne saamisena määrään, joka on yhtä suuri kuin nettosijoitus vuokrasopimukseen. |
| --- | --- |

67

Alkuperäinen arvostaminen

| 68 | Vuokralle antajan on käytettävä vuokrasopimukseen tehdyn nettosijoituksen määrittämiseen vuokrasopimuksen sisäistä korkoa. Jos kyseessä on edelleenvuokraussopimus ja jos edelleenvuokraussopimuksen sisäinen korko ei ole helposti määritettävissä, edelleenvuokraaja voi käyttää edelleenvuokraussopimukseen tehdyn nettosijoituksen määrittämiseen päävuokrasopimuksessa käytettyä diskonttauskorkoa (oikaistuna edelleenvuokraussopimukseen mahdollisesti liittyvillä alkuvaiheen välittömillä menoilla). |
| --- | --- |

68

| 69 | Muille kuin valmistajana tai jälleenmyyjänä toimiville vuokralle antajille syntyvät alkuvaiheen välittömät menot sisällytetään vuokrasopimukseen tehdyn nettosijoituksen alkuperäiseen arvoon, ja ne vähentävät vuokra-ajan kuluessa kirjattavien tuottojen määrää. Vuokrasopimuksen sisäinen korko määritellään siten, että alkuvaiheen välittömät menot sisällytetään automaattisesti vuokrasopimukseen tehtyyn nettosijoitukseen eikä niitä tarvitse lisätä erikseen. |
| --- | --- |

69

Vuokrasopimukseen tehtyyn nettosijoitukseen sisällytettävien vuokrien alkuperäinen arvostaminen

| 70 | Vuokrasopimukseen tehdyn nettosijoituksen arvoon sopimuksen alkamisajankohtana sisällytettävät vuokrat koostuvat seuraavista kohdeomaisuuserän käyttöoikeudesta vuokra-aikana suoritettavista maksuista, joita ei sopimuksen alkamisajankohtana ole vielä saatu:






  a) | kiinteät maksut (mukaan lukien kappaleessa B42 kuvatut tosiasiallisesti kiinteät maksut) vähennettyinä maksettavilla vuokrasopimukseen liittyvillä kannustimilla; |
| --- | --- | --- |

70

a)

kiinteät maksut (mukaan lukien kappaleessa B42 kuvatut tosiasiallisesti kiinteät maksut) vähennettyinä maksettavilla vuokrasopimukseen liittyvillä kannustimilla;

| b) | muuttuvat vuokrat, jotka riippuvat indeksistä tai hintatasosta ja jotka alun perin määritetään sopimuksen alkamisajankohdan indeksin tai hintatason perusteella; |
| --- | --- |

b)

muuttuvat vuokrat, jotka riippuvat indeksistä tai hintatasosta ja jotka alun perin määritetään sopimuksen alkamisajankohdan indeksin tai hintatason perusteella;

| c) | vuokralle antajalle annetut jäännösarvotakuut, jotka on antanut vuokralle ottaja, sen lähipiiriin kuuluva osapuoli tai kolmas osapuoli, joka ei kuulu vuokralle antajan lähipiiriin ja on taloudellisesti kykenevä hoitamaan takuun mukaiset velvoitteet; |
| --- | --- |

c)

vuokralle antajalle annetut jäännösarvotakuut, jotka on antanut vuokralle ottaja, sen lähipiiriin kuuluva osapuoli tai kolmas osapuoli, joka ei kuulu vuokralle antajan lähipiiriin ja on taloudellisesti kykenevä hoitamaan takuun mukaiset velvoitteet;

| d) | osto-option toteutushinta, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää kyseisen option (arvioidaan ottamalla huomioon kappaleessa B37 kuvatut tekijät); ja |
| --- | --- |

d)

osto-option toteutushinta, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää kyseisen option (arvioidaan ottamalla huomioon kappaleessa B37 kuvatut tekijät); ja

| e) | vuokrasopimuksen päättämisestä aiheutuvista sanktioista johtuvat maksut, jos vuokra-ajassa on otettu huomioon, että vuokralle ottaja käyttää vuokrasopimuksen päättämisoption. |
| --- | --- |

e)

vuokrasopimuksen päättämisestä aiheutuvista sanktioista johtuvat maksut, jos vuokra-ajassa on otettu huomioon, että vuokralle ottaja käyttää vuokrasopimuksen päättämisoption.

Valmistajana tai jälleenmyyjänä toimivat vuokralle antajat

| 71 | Valmistajana tai jälleenmyyjänä toimivan vuokralle antajan on sopimuksen alkamisajankohtana kirjattava jokaisesta rahoitusleasingsopimuksestaan seuraavat erät:






  a) | myyntituotto, joka on kohdeomaisuuserän käypä arvo tai sitä pienempi vuokralle antajalle kertyvien vuokrien nykyarvo markkinakorolla diskontattuna; |
| --- | --- | --- |

71

a)

myyntituotto, joka on kohdeomaisuuserän käypä arvo tai sitä pienempi vuokralle antajalle kertyvien vuokrien nykyarvo markkinakorolla diskontattuna;

| b) | myytyä suoritetta vastaava kulu, joka on kohdeomaisuuserän hankintameno tai siitä poikkeava kirjanpitoarvo vähennettynä takaamattoman jäännösarvon nykyarvolla; ja |
| --- | --- |

b)

myytyä suoritetta vastaava kulu, joka on kohdeomaisuuserän hankintameno tai siitä poikkeava kirjanpitoarvo vähennettynä takaamattoman jäännösarvon nykyarvolla; ja

| c) | myyntivoitto tai -tappio (joka on myyntituoton ja myytyä suoritetta vastaavan kulun välinen erotus) sen periaatteen mukaisesti, jota se soveltaa IFRS 15:n soveltamisalaan kuuluviin suoriin myynteihin. Valmistajana tai jälleenmyyjänä toimivan vuokralle antajan on kirjattava rahoitusleasingsopimuksesta myyntivoitto tai -tappio sopimuksen alkamisajankohtana riippumatta siitä, luovuttaako vuokralle antaja kohdeomaisuuserän IFRS 15:ssä kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

c)

myyntivoitto tai -tappio (joka on myyntituoton ja myytyä suoritetta vastaavan kulun välinen erotus) sen periaatteen mukaisesti, jota se soveltaa IFRS 15:n soveltamisalaan kuuluviin suoriin myynteihin. Valmistajana tai jälleenmyyjänä toimivan vuokralle antajan on kirjattava rahoitusleasingsopimuksesta myyntivoitto tai -tappio sopimuksen alkamisajankohtana riippumatta siitä, luovuttaako vuokralle antaja kohdeomaisuuserän IFRS 15:ssä kuvatulla tavalla.

| 72 | Valmistajat tai jälleenmyyjät tarjoavat usein asiakkaille vaihtoehtoina omaisuuserän ostamista tai vuokraamista. Valmistajan tai jälleenmyyjän tekemästä rahoitusleasingsopimuksesta syntyy voitto tai tappio, joka on samansuuruinen kuin se voitto tai tappio, joka syntyisi kohdeomaisuuserän suorasta myynnistä tavanomaisella myyntihinnalla mahdolliset paljous- tai muut alennukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

72

| 73 | Valmistajana tai jälleenmyyjänä toimivat vuokralle antajat tarjoavat joskus keinotekoisen alhaisia korkoja houkutellakseen asiakkaita. Tällaisen koron käyttäminen johtaisi siihen, että vuokralle antaja kirjaa liian suuren osuuden liiketoimen kokonaistuotoista sopimuksen alkamisajankohtana. Jos tarjotaan keinotekoisen alhaisia korkoja, valmistajana tai jälleenmyyjänä toimivan vuokralle antajan on rajoitettava myyntivoitto määrään, joka syntyisi, jos veloitettaisiin markkinakorkoa. |
| --- | --- |

73

| 74 | Valmistajana tai jälleenmyyjänä toimivan vuokralle antajan on kirjattava rahoitusleasingsopimuksen saamisen yhteydessä syntyvät menot kuluiksi sopimuksen alkamisajankohtana, koska ne pääosin liittyvät valmistajan tai jälleenmyyjän myyntivoiton ansaitsemiseen. Valmistajana tai jälleenmyyjänä toimiville vuokralle antajille rahoitusleasingsopimuksen saamisen yhteydessä syntyvät menot jäävät alkuvaiheen välittömien menojen määritelmän ulkopuolelle, eikä niitä näin ollen sisällytetä vuokrasopimukseen tehtyyn nettosijoitukseen. |
| --- | --- |

74

Myöhempi arvostaminen

| 75 | Vuokralla antajan on kirjattava rahoitustuotot vuokra-ajalle sellaisella perusteella, joka tuottaa vuokralle antajan nettosijoitukselle vuokrasopimukseen jokaiselta kaudelta samansuuruisen tuottoasteen. |
| --- | --- |

75

| 76 | Vuokralle antaja pyrkii jaksottamaan rahoitustuotot vuokra-ajalle systemaattisella ja rationaalisella perusteella. Vuokralle antajan on kirjattava kauden vuokrat vuokrasopimukseen tehtyä bruttosijoitusta vastaan siten, että ne vähentävät sekä pääomaa että kertymätöntä rahoitustuottoa. |
| --- | --- |

76

| 77 | Vuokralle antajan on sovellettava vuokrasopimukseen tekemäänsä nettosijoitukseen IFRS 9:n mukaisia vaatimuksia, jotka koskevat taseesta pois kirjaamista ja arvon alentumista. Vuokralle antajan on säännöllisesti tarkasteltava arvioituja takaamattomia jäännösarvoja, joita on käytetty laskettaessa bruttosijoitusta vuokrasopimukseen Jos arvioitu takaamaton jäännösarvo on pienentynyt, vuokralla antajan on tarkistettava tuottojen jakautumista vuokra-ajalle, ja kirjattava välittömästi vähennys, joka koskee jo kertynyttä määrää. |
| --- | --- |

77

| 78 | Vuokralla antajan, joka luokittelee rahoitusleasingsopimuksen kohteena olevan omaisuuserän myytävänä olevaksi (tai sisällyttää sen myytävänä olevaksi luokiteltuun luovutettavien erien ryhmään) IFRS 5:n Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät ja lopetetut toiminnot mukaisesti, on käsiteltävä omaisuuserä kirjanpidossa kyseisen standardin mukaisesti. |
| --- | --- |

78

Vuokrasopimuksen muutokset

| 79 | Vuokralle antajan on käsiteltävä rahoitusleasingsopimuksen muutos erillisenä vuokrasopimuksena, jos molemmat seuraavat toteutuvat:






  a) | muutos lisää vuokrasopimuksen laajuutta lisäämällä käyttöoikeuden yhteen tai useampaan kohdeomaisuuserään; ja |
| --- | --- | --- |

79

a)

muutos lisää vuokrasopimuksen laajuutta lisäämällä käyttöoikeuden yhteen tai useampaan kohdeomaisuuserään; ja

| b) | vuokrasopimuksen mukainen vastike nousee määrällä, joka on verrannollinen laajuuden lisäyksen erillishintaan ja asianmukaisiin oikaisuihin, jotka kyseiseen erillishintaan mahdollisesti tehdään asianomaisen sopimuksen olosuhteiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

b)

vuokrasopimuksen mukainen vastike nousee määrällä, joka on verrannollinen laajuuden lisäyksen erillishintaan ja asianmukaisiin oikaisuihin, jotka kyseiseen erillishintaan mahdollisesti tehdään asianomaisen sopimuksen olosuhteiden huomioon ottamiseksi.

| 80 | Rahoitusleasingsopimuksen muutos, jota ei käsitellä erillisenä vuokrasopimuksena, vuokralle antajan on käsiteltävä seuraavasti:






  a) | jos vuokrasopimus olisi luokiteltu operatiiviseksi vuokrasopimukseksi, mikäli muutos olisi ollut voimassa sopimuksen syntymisajankohtana, vuokralle antajan on:






  i) | käsiteltävä vuokrasopimuksen muutos uutena vuokrasopimuksena muutoksen voimaantulopäivästä lähtien; ja |
| --- | --- | --- | --- |

80

a)

jos vuokrasopimus olisi luokiteltu operatiiviseksi vuokrasopimukseksi, mikäli muutos olisi ollut voimassa sopimuksen syntymisajankohtana, vuokralle antajan on:

i)

käsiteltävä vuokrasopimuksen muutos uutena vuokrasopimuksena muutoksen voimaantulopäivästä lähtien; ja

| ii) | määritettävä kohdeomaisuuserän kirjanpitoarvo siten, että se on nettosijoitus vuokrasopimukseen välittömästi ennen vuokrasopimuksen muutoksen voimaantuloa; |
| --- | --- |

ii)

määritettävä kohdeomaisuuserän kirjanpitoarvo siten, että se on nettosijoitus vuokrasopimukseen välittömästi ennen vuokrasopimuksen muutoksen voimaantuloa;

| b) | muussa tapauksessa vuokralle antajan on sovellettava IFRS 9:n vaatimuksia. |
| --- | --- |

b)

muussa tapauksessa vuokralle antajan on sovellettava IFRS 9:n vaatimuksia.

Operatiiviset vuokrasopimukset

Kirjaaminen ja arvostaminen

| 81 | Vuokralle antajan on tuloutettava operatiivisista vuokrasopimuksista saatavat vuokrat joko tasaerinä tai muulla systemaattisella perusteella. Vuokralle antajan on sovellettava muuta systemaattista perustetta, jos kyseinen peruste kuvaa paremmin kohdeomaisuuserän käytöstä saatavan hyödyn vähenemistapaa. |
| --- | --- |

81

| 82 | Vuokralle antajan on kirjattava vuokratuoton ansaitsemisesta syntyneet menot, poistot mukaan luettuina, kuluiksi. |
| --- | --- |

82

| 83 | Vuokralle antajan on lisättävä kohdeomaisuuserän kirjanpitoarvoon alkuvaiheen välittömät menot, joita syntyy operatiivisen vuokrasopimuksen saamisesta, ja nämä menot on kirjattava kuluiksi vuokra-ajan kuluessa samalla perusteella kuin vuokratuotot. |
| --- | --- |

83

| 84 | Operatiivisen vuokrasopimuksen kohteena olevien kohdeomaisuuserien poistoperiaatteiden on oltava yhdenmukaiset vuokralle antajan samankaltaisiin poistojen kohteena oleviin omaisuuseriin soveltamien tavanomaisten poistoperiaatteiden kanssa. Vuokralle antajan on laskettava poistot IAS 16:n ja IAS 38:n mukaisesti. |
| --- | --- |

84

| 85 | Vuokralle antajan on sovellettava IAS 36:ta sen määrittämiseen, onko operatiivisen vuokrasopimuksen kohteena olevan kohdeomaisuuserän arvo alentunut, sekä mahdollisesti tunnistettavan arvonalentumistappion kirjanpitokäsittelyyn. |
| --- | --- |

85

| 86 | Valmistajana tai jälleenmyyjänä toimiva vuokralle antaja ei kirjaa myyntivoittoa operatiivisesta vuokrasopimuksesta, koska se ei ole verrattavissa myyntiin. |
| --- | --- |

86

Vuokrasopimuksen muutokset

| 87 | Vuokralle antajan on käsiteltävä operatiivisen vuokrasopimuksen muutos uutena vuokrasopimuksena muutoksen voimaantulopäivästä alkaen ja pidettävä alkuperäiseen vuokrasopimukseen liittyviä ennalta maksettuja tai siirtyviä vuokria osana uuden vuokrasopimuksen vuokria. |
| --- | --- |

87

Esittämistapa

| 88 | Vuokralle antajan on esitettävä operatiivisen vuokrasopimuksen kohteena olevat kohdeomaisuuserät taseessaan kohdeomaisuuserän luonteen mukaisesti. |
| --- | --- |

88

Tilinpäätöksessä esitettävät tiedot

| 89 | Tilinpäätöksessä esitettävien tietojen tavoitteena on, että vuokralle antajat esittävät liitetiedoissa informaatiota, joka yhdessä taseessa, voittoa tai tappiota ja muita laajan tuloksen eriä osoittavassa laskelmassa ja rahavirtalaskelmassa esitettävän informaation kanssa antaa tilinpäätöksen käyttäjille perustan sen arvioimista varten, millainen vaikutus vuokrasopimuksilla on vuokralle antajan taloudelliseen asemaan, taloudelliseen tulokseen ja rahavirtoihin. Kappaleissa 90–97 esitetään vaatimukset siitä, kuinka tämä tavoite saavutetaan. |
| --- | --- |

89

| 90 | Vuokralle antajan on esitettävä seuraavat luvut raportointikaudelta:






  a) | rahoitusleasingsopimuksista:






  i) | myyntivoitto tai -tappio; |
| --- | --- | --- | --- |

90

a)

rahoitusleasingsopimuksista:

i)

myyntivoitto tai -tappio;

| ii) | rahoitustuotto vuokrasopimukseen tehdylle nettosijoitukselle; ja |
| --- | --- |

ii)

rahoitustuotto vuokrasopimukseen tehdylle nettosijoitukselle; ja

| iii) | sellaisiin muuttuviin vuokriin liittyvät tuotot, joita ei sisällytetä vuokrasopimuksen tehdyn nettosijoituksen arvoon; |
| --- | --- |

iii)

sellaisiin muuttuviin vuokriin liittyvät tuotot, joita ei sisällytetä vuokrasopimuksen tehdyn nettosijoituksen arvoon;

| b) | operatiivisista vuokrasopimuksista vuokratuotot siten, että esitetään erikseen sellaisiin muuttuviin vuokriin liittyvät tuotot, jotka eivät riipu indeksistä tai hintatasosta. |
| --- | --- |

b)

operatiivisista vuokrasopimuksista vuokratuotot siten, että esitetään erikseen sellaisiin muuttuviin vuokriin liittyvät tuotot, jotka eivät riipu indeksistä tai hintatasosta.

| 91 | Vuokralle antajan on esitettävä kappaleessa 90 määritellyt tiedot taulukkomuodossa, ellei jokin muu muoto ole asianmukaisempi. |
| --- | --- |

91

| 92 | Vuokralle antajan on esitettävä vuokraustoiminnoistaan lisää laadullisia ja määrällisiä tietoja, jotka tarvitaan kappaleen 89 mukaisen esitettäviä tietoja koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. Näihin lisätietoihin kuuluu – niihin kuitenkaan rajoittumatta – tietoja, jotka auttavat tilinpäätöksen käyttäjiä arvioimaan:






  a) | vuokralle antajan vuokraustoimintojen luonnetta; ja |
| --- | --- | --- |

92

a)

vuokralle antajan vuokraustoimintojen luonnetta; ja

| b) | sitä, kuinka vuokralle antaja hallitsee riskiä, joka liittyy sen kohdeomaisuuseristä itsellään pitämiin oikeuksiin. Vuokralle antajan on erityisesti esitettävä riskienhallinnan strategiansa, joka koskee sen kohdeomaisuuseristä itsellään pitämiä oikeuksia, mukaan lukien keinot, joilla se pienentää kyseistä riskiä. Tällaisiin keinoihin voivat kuulua esimerkiksi takaisinostosopimukset, jäännösarvotakuut tai muuttuvat vuokrat, jotka tulevat maksettaviksi tiettyjen käyttörajojen ylittyessä. |
| --- | --- |

b)

sitä, kuinka vuokralle antaja hallitsee riskiä, joka liittyy sen kohdeomaisuuseristä itsellään pitämiin oikeuksiin. Vuokralle antajan on erityisesti esitettävä riskienhallinnan strategiansa, joka koskee sen kohdeomaisuuseristä itsellään pitämiä oikeuksia, mukaan lukien keinot, joilla se pienentää kyseistä riskiä. Tällaisiin keinoihin voivat kuulua esimerkiksi takaisinostosopimukset, jäännösarvotakuut tai muuttuvat vuokrat, jotka tulevat maksettaviksi tiettyjen käyttörajojen ylittyessä.

Rahoitusleasingsopimukset

| 93 | Vuokralle antajan on esitettävä laadullinen ja määrällinen selostus rahoitusleasingsopimuksiin tehdyn nettosijoituksen kirjanpitoarvon merkittävistä muutoksista. |
| --- | --- |

93

| 94 | Vuokralle antajan on esitettävä vuokrasaamisten maturiteettijakauma, joka osoittaa diskonttaamattomat tulevaisuudessa saatavat vuokrat vuosittain vähintään viideltä ensimmäiseltä vuodelta sekä yhteismäärän niiden jälkeisiltä vuosilta. Vuokralle antajan on täsmäytettävä diskonttaamattomat vuokrat ja nettosijoitus vuokrasopimukseen keskenään. Täsmäytyslaskelmassa on yksilöitävä vuokrasaamisiin liittyvä kertymätön rahoitustuotto ja mahdollinen diskontattu takaamaton jäännösarvo. |
| --- | --- |

94

Operatiiviset vuokrasopimukset

| 95 | Vuokralle antajan on sovellettava operatiivisen vuokrasopimuksen kohteena oleviin aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisin IAS 16:n mukaisia vaatimuksia tilinpäätöksessä esitettävistä tiedoista. IAS 16:n mukaisia esitettäviä tietoja koskevia vaatimuksia soveltaessaan vuokralle antajan on jaoteltava kukin aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden luokka operatiivisten vuokrasopimusten kohteena oleviin omaisuuseriin ja toisaalta omaisuuseriin, jotka eivät ole operatiivisten vuokrasopimusten kohteena. Näin ollen vuokralle antajan on esitettävä IAS 16:n mukaan vaadittavat tiedot operatiivisen vuokrasopimuksen kohteena olevista omaisuuseristä (kohdeomaisuuseräluokittain) erillään omistamistaan omassa hallussaan ja käytössään olevista omaisuuseristä. |
| --- | --- |

95

| 96 | Vuokralle antajan on sovellettava operatiivisten vuokrasopimusten kohteena oleviin omaisuuseriin IAS 36:n, IAS 38:n, IAS 40:n ja IAS 41:n mukaisia vaatimuksia tilinpäätöksessä esitettävistä tiedoista. |
| --- | --- |

96

| 97 | Vuokralle antajan on esitettävä vuokrien maturiteettijakauma, joka osoittaa saatavat diskonttaamattomat vuokrat vuosittain vähintään viideltä ensimmäiseltä vuodelta sekä yhteismäärän jäljellä olevilta vuosilta. |
| --- | --- |

97

MYYNTI JA TAKAISINVUOKRAUS

| 98 | Jos yhteisö (myyjä-vuokralle ottaja) luovuttaa omaisuuserän toiselle yhteisölle (ostaja-vuokralle antaja) ja vuokraa kyseisen omaisuuserän ostaja-vuokralle antajalta, sekä myyjä-vuokralle ottajan että ostaja-vuokralle antajan on käsiteltävä luovutussopimus ja vuokrasopimus kappaleiden 99–103 mukaisesti |
| --- | --- |

98

Sen arvioiminen, onko omaisuuserän luovutus myynti

| 99 | Yhteisön on sovellettava vaatimuksia sen määrittämisestä, milloin suoritevelvoite täyttyy IFRS 15:n mukaisesti, sen ratkaisemiseen, käsitelläänkö omaisuuserän luovutus kirjanpidossa kyseisen omaisuuserän myyntinä. |
| --- | --- |

99

Omaisuuserän luovutus on myynti

| 100 | Jos myyjä-vuokralle ottajan tekemä omaisuuserän luovutus täyttää IFRS 15:n mukaiset vaatimukset, joiden mukaan se on käsiteltävä omaisuuserän myyntinä:






  a) | myyjä-vuokralle ottajan on arvostettava takaisinvuokrauksesta syntyvä käyttöoikeusomaisuuserä siten, että se on myyjä-vuokralle ottajan itsellään pitämään käyttöoikeuteen liittyvä suhteellinen osuus omaisuuserän aiemmasta kirjanpitoarvosta. Näin ollen myyjä-vuokralle ottajan on kirjattava vain se voiton tai tappion määrä, joka liittyy ostaja-vuokralle antajalle siirrettyihin oikeuksiin; |
| --- | --- | --- |

100

a)

myyjä-vuokralle ottajan on arvostettava takaisinvuokrauksesta syntyvä käyttöoikeusomaisuuserä siten, että se on myyjä-vuokralle ottajan itsellään pitämään käyttöoikeuteen liittyvä suhteellinen osuus omaisuuserän aiemmasta kirjanpitoarvosta. Näin ollen myyjä-vuokralle ottajan on kirjattava vain se voiton tai tappion määrä, joka liittyy ostaja-vuokralle antajalle siirrettyihin oikeuksiin;

| b) | ostaja-vuokralle antajan on käsiteltävä omaisuuserän osto soveltuvien standardien mukaisesti ja vuokrasopimus tämän standardin vuokralle antajan kirjanpitoa koskevien vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

ostaja-vuokralle antajan on käsiteltävä omaisuuserän osto soveltuvien standardien mukaisesti ja vuokrasopimus tämän standardin vuokralle antajan kirjanpitoa koskevien vaatimusten mukaisesti.

| 101 | Jos omaisuuserän myynnistä suoritettavan vastikkeen käypä arvo ei ole yhtä suuri kuin omaisuuserän käypä arvo tai jos vuokrasopimukseen perustuvat maksut eivät ole markkinahintatason mukaisia, yhteisön on tehtävä seuraavat oikaisut, jotta myyntituotto vastaisi käypää arvoa:






  a) | markkinaehtoja huonommat ehdot on käsiteltävä ennakkoon maksettuina vuokrina; ja |
| --- | --- | --- |

101

a)

markkinaehtoja huonommat ehdot on käsiteltävä ennakkoon maksettuina vuokrina; ja

| b) | markkinaehtoja paremmat ehdot on käsiteltävä lisärahoituksena, jonka ostaja-vuokralle antaja antaa myyjä-vuokralle ottajalle. |
| --- | --- |

b)

markkinaehtoja paremmat ehdot on käsiteltävä lisärahoituksena, jonka ostaja-vuokralle antaja antaa myyjä-vuokralle ottajalle.

| 102 | Yhteisön on määritettävä kappaleen 101 mahdollisesti edellyttämä oikaisu perustuen siihen, joka seuraavista on helpommin määritettävissä:






  a) | myynnistä suoritettavan vastikkeen käyvän arvon ja omaisuuserän käyvän arvon välinen erotus; ja |
| --- | --- | --- |

102

a)

myynnistä suoritettavan vastikkeen käyvän arvon ja omaisuuserän käyvän arvon välinen erotus; ja

| b) | vuokrasopimukseen perustuvien maksujen nykyarvon ja markkinahintaisten vuokrien nykyarvon välinen erotus. |
| --- | --- |

b)

vuokrasopimukseen perustuvien maksujen nykyarvon ja markkinahintaisten vuokrien nykyarvon välinen erotus.

Omaisuuserän luovutus ei ole myynti

| 103 | Jos myyjä-vuokralle ottajan toteuttama omaisuuserän luovutus ei täytä IFRS 15:n mukaisia vaatimuksia, joiden mukaan se olisi käsiteltävä omaisuuserän myyntinä:






  a) | myyjä-vuokralle ottajan on pidettävä luovutettu omaisuuserä taseessaan ja kirjattava luovutushintaa vastaava rahoitusvelka. Sen on käsiteltävä rahoitusvelka IFRS 9:n mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

103

a)

myyjä-vuokralle ottajan on pidettävä luovutettu omaisuuserä taseessaan ja kirjattava luovutushintaa vastaava rahoitusvelka. Sen on käsiteltävä rahoitusvelka IFRS 9:n mukaisesti.

| b) | ostaja-vuokralle antaja ei saa kirjata sille luovutettua omaisuuserää, ja sen on kirjattava luovutushintaa vastaava määrä rahoitusvaroiksi. Sen on käsiteltävä rahoitusvarat IFRS 9:n mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

ostaja-vuokralle antaja ei saa kirjata sille luovutettua omaisuuserää, ja sen on kirjattava luovutushintaa vastaava määrä rahoitusvaroiksi. Sen on käsiteltävä rahoitusvarat IFRS 9:n mukaisesti.

Liite A

Määritelmät

Tämä liite on kiinteä osa standardia.

| vuokrasopimuksen alkamisajankohta (sopimuksen alkamisajankohta) | Päivä, jona vuokralle antaja antaa kohdeomaisuuserän vuokralle ottajan käytettäväksi. |
| --- | --- |
| taloudellinen kokonaisvaikutusaika | Joko ajanjakso, jona omaisuuserän odotetaan olevan taloudellisesti käyttökelpoinen yhdelle tai useammalle käyttäjälle tai niiden suoriteyksikköjen tai muiden vastaavien yksikköjen lukumäärä, jotka yhden tai useamman käyttäjän odotetaan saavan omaisuuserästä. |
| muutoksen voimaantulopäivä | Päivä, jona molemmat osapuolet sopivat vuokrasopimuksen muutoksesta. |
| käypä arvo | Vuokralle antajaa koskevia kirjanpitovaatimuksia sovellettaessa rahamäärä, johon omaisuuserä voitaisiin vaihtaa tai jolla velka voitaisiin suorittaa asiaa tuntevien, liiketoimeen halukkaiden, toisistaan riippumattomien osapuolten välillä. |
| rahoitusleasingsopimus | Vuokrasopimus, joka siirtää kohdeomaisuuserän omistamiselle ominaiset riskit ja edut kaikilta olennaisilta osin. |
| kiinteät maksut | Maksut, jotka vuokralle ottaja suorittaa vuokralle antajalle oikeudesta käyttää kohdeomaisuuserää vuokra-aikana, lukuun ottamatta muuttuvia vuokria. |
| bruttosijoitus vuokrasopimukseen | Seuraavien yhteismäärä:






  a) | vuokrat, jotka vuokralle antaja saa rahoitusleasingsopimuksen mukaan; ja |

vuokrasopimuksen alkamisajankohta (sopimuksen alkamisajankohta)

Päivä, jona vuokralle antaja antaa kohdeomaisuuserän vuokralle ottajan käytettäväksi.

taloudellinen kokonaisvaikutusaika

Joko ajanjakso, jona omaisuuserän odotetaan olevan taloudellisesti käyttökelpoinen yhdelle tai useammalle käyttäjälle tai niiden suoriteyksikköjen tai muiden vastaavien yksikköjen lukumäärä, jotka yhden tai useamman käyttäjän odotetaan saavan omaisuuserästä.

muutoksen voimaantulopäivä

Päivä, jona molemmat osapuolet sopivat vuokrasopimuksen muutoksesta.

käypä arvo

Vuokralle antajaa koskevia kirjanpitovaatimuksia sovellettaessa rahamäärä, johon omaisuuserä voitaisiin vaihtaa tai jolla velka voitaisiin suorittaa asiaa tuntevien, liiketoimeen halukkaiden, toisistaan riippumattomien osapuolten välillä.

rahoitusleasingsopimus

Vuokrasopimus, joka siirtää kohdeomaisuuserän omistamiselle ominaiset riskit ja edut kaikilta olennaisilta osin.

kiinteät maksut

Maksut, jotka vuokralle ottaja suorittaa vuokralle antajalle oikeudesta käyttää kohdeomaisuuserää vuokra-aikana, lukuun ottamatta muuttuvia vuokria.

bruttosijoitus vuokrasopimukseen

Seuraavien yhteismäärä:

a)

vuokrat, jotka vuokralle antaja saa rahoitusleasingsopimuksen mukaan; ja

| b) | vuokralle antajan hyväksi tuleva takaamaton jäännösarvo. |
| --- | --- |

b)

vuokralle antajan hyväksi tuleva takaamaton jäännösarvo.

vuokrasopimuksen syntymisajankohta (sopimuksen syntymisajankohta)

Vuokrasopimuksen päiväys tai sitä aikaisempi päivä, jona osapuolet sitoutuvat noudattamaan vuokrasopimuksen pääasiallisia ehtoja.

alkuvaiheen välittömät menot

Vuokrasopimuksen saamisesta aiheutuvat lisämenot, joita ei olisi syntynyt, ellei vuokrasopimusta olisi saatu, lukuun ottamatta menoja, joita valmistajana tai jälleenmyyjänä toimivalle vuokralle antajalle syntyy rahoitusleasingsopimuksen yhteydessä.

vuokrasopimuksen sisäinen korko

Korko, jota käyttäen (a) vuokrien ja (b) takaamattoman jäännösarvon nykyarvo vastaa (i) kohdeomaisuuserän käyvän arvon ja (ii) vuokralle antajalle syntyneiden alkuvaiheen välittömien menojen yhteismäärää.

vuokrasopimus

Sopimus tai sopimuksen osa, joka antaa oikeuden käyttää omaisuuserää (kohdeomaisuuserä) tiettynä ajanjaksona vastiketta vastaan.

vuokrasopimukseen liittyvät kannustimet

Vuokrasopimukseen liittyvät maksut, jotka vuokralle antaja suorittaa vuokralle ottajalle, tai vuokralle ottajan menot, jotka vuokralle antaja korvaa tai ottaa vastattavikseen.

vuokrasopimuksen muutos

Vuokrasopimuksen laajuuden tai vuokrasopimuksen mukaisen vastikkeen muutos, joka ei ollut osa vuokrasopimuksen alkuperäisiä ehtoja (esimerkiksi yhden tai useamman kohdeomaisuuserän käyttöoikeuden lisääminen tai päättäminen tai sopimuksen mukaisen vuokra-ajan jatkaminen tai lyhentäminen).

vuokrat

Maksut, jotka vuokralle ottaja suorittaa vuokralle antajalle oikeudesta käyttää kohdeomaisuuserää vuokra-aikana, sisältäen seuraavan:

| a) | kiinteät maksut (mukaan lukien tosiasiallisesti kiinteät maksut) vähennettyinä vuokrasopimukseen liittyvillä kannustimilla; |
| --- | --- |

a)

kiinteät maksut (mukaan lukien tosiasiallisesti kiinteät maksut) vähennettyinä vuokrasopimukseen liittyvillä kannustimilla;

| b) | muuttuvat vuokrat, jotka riippuvat indeksistä tai hintatasosta; |
| --- | --- |

b)

muuttuvat vuokrat, jotka riippuvat indeksistä tai hintatasosta;

| c) | osto-option toteutushinta, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää kyseisen option; ja |
| --- | --- |

c)

osto-option toteutushinta, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää kyseisen option; ja

| d) | vuokrasopimuksen päättämisestä aiheutuvista sanktioista johtuvat maksut, jos vuokra-ajassa on otettu huomioon, että vuokralle ottaja käyttää vuokrasopimuksen päättämisoption. |
| --- | --- |

d)

vuokrasopimuksen päättämisestä aiheutuvista sanktioista johtuvat maksut, jos vuokra-ajassa on otettu huomioon, että vuokralle ottaja käyttää vuokrasopimuksen päättämisoption.

Vuokralle ottajan näkökulmasta vuokrat sisältävät myös määrät, jotka vuokralle ottajan odotetaan maksavan jäännösarvotakuiden perusteella. Vuokriin ei lueta sopimuksen muille kuin vuokrasopimuskomponenteille kohdistettuja maksuja, paitsi jos vuokralle ottaja päättää yhdistää muut kuin vuokrasopimuskomponentit vuokrasopimuskomponenttiin ja käsitellä niitä kirjanpidossa yhtenä vuokrasopimuskomponenttina.

Vuokralle antajan näkökulmasta vuokrat sisältävät myös vuokralle antajalle mahdollisesti annetut jäännösarvotakuut, jotka on antanut vuokralle ottaja, sen lähipiiriin kuuluva osapuoli tai kolmas osapuoli, joka ei kuulu vuokralle antajan lähipiiriin ja on taloudellisesti kykenevä täyttämään takuun mukaiset velvoitteet; Vuokriin ei lueta muille kuin vuokrasopimuskomponenteille kohdistettuja maksuja.

vuokra-aika

Ajanjakso, jona sopimus ei ole purettavissa ja jona vuokralle ottajalla on oikeus käyttää kohdeomaisuuserää, sisältäen molemmat seuraavat:

| a) | vuokrasopimuksen jatkamisoption kattamat ajanjaksot, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää kyseisen option; ja |
| --- | --- |

a)

vuokrasopimuksen jatkamisoption kattamat ajanjaksot, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää kyseisen option; ja

| b) | vuokrasopimuksen päättämisoption kattamat ajanjaksot, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja ei käytä kyseistä optiota. |
| --- | --- |

b)

vuokrasopimuksen päättämisoption kattamat ajanjaksot, jos on kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja ei käytä kyseistä optiota.

vuokralle ottaja

Yhteisö, joka saa oikeuden käyttää kohdeomaisuuserää tiettynä ajanjaksona vastiketta vastaan.

vuokralle ottajan lisäluoton korko

Korko, jota vuokralle ottaja joutuisi maksamaan lainatessaan vastaavaksi ajaksi ja vastaavanlaisin vakuuksin rahat, jotka tarvitaan käyttöoikeusomaisuuserän arvoa vastaavan omaisuuserän hankkimiseksi vastaavanlaisessa taloudellisessa ympäristössä.

vuokralle antaja

Yhteisö, joka antaa oikeuden käyttää kohdeomaisuuserää tiettynä ajanjaksona vastiketta vastaan.

nettosijoitus vuokrasopimukseen

Bruttosijoitus vuokrasopimukseen diskontattuna vuokrasopimuksen sisäisellä korolla.

operatiivinen vuokrasopimus

Vuokrasopimus, joka ei siirrä kohdeomaisuuserän omistamiselle ominaisia riskejä ja etuja kaikilta olennaisilta osin.

optioon perustuvat vuokrat

Maksut, jotka vuokralle ottaja suorittaa vuokralle antajalle oikeudesta käyttää kohdeomaisuuserää vuokrasopimuksen jatkamis- tai päättämisoption kattamina ajanjaksoina, jotka eivät sisälly vuokra-aikaan.

käyttöaika

Koko se ajanjakso, jona omaisuuserää käytetään asiakkaan kanssa tehdyn sopimuksen toteuttamiseksi (mukaan lukien ei-peräkkäiset ajanjaksot).

jäännösarvotakuu

Vuokralle antajan lähipiiriin kuulumattoman osapuolen vuokralle antajalle antama takuu siitä, että kohdeomaisuuserän arvo (tai osa sen arvosta) vuokrasopimuksen päättyessä on vähintään tietyn suuruinen.

käyttöoikeusomaisuuserä

Omaisuuserä, joka edustaa vuokralle ottajan oikeutta käyttää kohdeomaisuuserää vuokra-aikana.

lyhytaikainen vuokrasopimus

Vuokrasopimus, jonka mukainen vuokra-aika on sopimuksen alkamisajankohtana enintään 12 kuukautta. Vuokrasopimus, johon sisältyy osto-optio, ei ole lyhytaikainen.

edelleenvuokraus

Liiketoimi, jolla vuokralle ottaja (”edelleenvuokraaja”) vuokraa kohdeomaisuuserän kolmannelle osapuolelle pääsopimuksen vuokralle antajan ja vuokralle ottajan välisen vuokrasopimuksen (”päävuokrasopimus”) pysyessä voimassa.

kohdeomaisuuserä

Vuokrasopimuksen kohteena oleva omaisuuserä, jonka käyttöoikeuden vuokralle antaja on antanut vuokralle ottajalle.

kertymätön rahoitustuotto

Seuraavien erien välinen erotus:

| a) | bruttosijoitus vuokrasopimukseen, ja |
| --- | --- |

a)

bruttosijoitus vuokrasopimukseen, ja

| b) | nettosijoitus vuokrasopimukseen. |
| --- | --- |

b)

nettosijoitus vuokrasopimukseen.

takaamaton jäännösarvo

Se osuus kohdeomaisuuserän jäännösarvosta, jonka realisoitumisesta vuokralle antajalla ei ole varmuutta tai josta yksinomaan vuokralle antajan lähipiiriin kuuluva osapuoli on antanut takuun.

muuttuvat vuokrat

Se osuus vuokralle ottajan vuokralle antajalle kohdeomaisuuserän käyttöoikeudesta vuokra-aikana suorittamista maksuista, joka vaihtelee tosiseikoissa tai olosuhteissa sopimuksen alkamisajankohdan jälkeen tapahtuvien muiden muutosten kuin ajan kulumisen vuoksi.

Termit, jotka on määritelty muissa standardeissa ja joita käytetään tässä standardissa samassa merkityksessä

| sopimus | Kahden tai useamman osapuolen välinen yhteisymmärrys, joka luo täytäntöönpantavissa olevia oikeuksia ja velvoitteita. |
| --- | --- |
| taloudellinen vaikutusaika | Ajanjakso, jona omaisuuserän odotetaan olevan yhteisön käytettävissä, tai niiden suorite- tai muiden yksikköjen lukumäärä, jotka yhteisön odotetaan saavan omaisuuserästä. |

sopimus

Kahden tai useamman osapuolen välinen yhteisymmärrys, joka luo täytäntöönpantavissa olevia oikeuksia ja velvoitteita.

taloudellinen vaikutusaika

Ajanjakso, jona omaisuuserän odotetaan olevan yhteisön käytettävissä, tai niiden suorite- tai muiden yksikköjen lukumäärä, jotka yhteisön odotetaan saavan omaisuuserästä.

Liite B

Soveltamisohjeistus

Tämä liite on kiinteä osa standardia. Siinä kuvataan kappaleiden 1–103 soveltamista, ja sen sitovuus on sama kuin standardin muiden osien.

Soveltaminen salkkuun

| B1 | Tässä standardissa määrätään yksittäisen vuokrasopimuksen kirjanpitokäsittelystä. Käytännön apukeinona yhteisö kuitenkin saa soveltaa tätä standardia ominaispiirteiltään samankaltaisista vuokrasopimuksista koostuvaan salkkuun, jos yhteisö kohtuudella odottaa, että tilinpäätökseen aiheutuvat vaikutukset tämän standardin soveltamisesta salkkuun eivät olennaisesti poikkeaisi siitä, että standardia sovellettaisiin salkkuun sisältyviin yksittäisiin vuokrasopimuksiin. Salkun kirjanpitokäsittelyssä yhteisön on käytettävä arvioita ja oletuksia, jotka kuvastavat salkun kokoa ja koostumusta. |
| --- | --- |

B1

Sopimusten yhdistäminen

| B2 | Yhteisön on tätä standardia soveltaessaan yhdistettävä kaksi tai useampia samanaikaisesti tai lähes samanaikaisesti saman vastapuolen (tai vastapuolen lähipiirin) kanssa tehtyä sopimusta ja käsiteltävä sopimuksia yhtenä sopimuksena, jos yksi tai useampi seuraavista kriteereistä täyttyy:






  a) | sopimukset neuvotellaan yhtenä kokonaisuutena, ja niillä on yhteinen kaupallinen tavoite, jota ei voi ymmärtää tarkastelematta sopimuksia yhdessä; |
| --- | --- | --- |

B2

a)

sopimukset neuvotellaan yhtenä kokonaisuutena, ja niillä on yhteinen kaupallinen tavoite, jota ei voi ymmärtää tarkastelematta sopimuksia yhdessä;

| b) | yhdestä sopimuksesta maksettavan vastikkeen määrä riippuu toisen sopimuksen mukaisesta hinnasta tai sopimuksesta suoriutumisesta; tai |
| --- | --- |

b)

yhdestä sopimuksesta maksettavan vastikkeen määrä riippuu toisen sopimuksen mukaisesta hinnasta tai sopimuksesta suoriutumisesta; tai

| c) | sopimusten antamat kohdeomaisuuserien käyttöoikeudet (tai jotkin kussakin sopimuksessa annettavat kohdeomaisuuserien käyttöoikeudet) muodostavat yhden kappaleessa B32 kuvatun vuokrasopimuskomponentin. |
| --- | --- |

c)

sopimusten antamat kohdeomaisuuserien käyttöoikeudet (tai jotkin kussakin sopimuksessa annettavat kohdeomaisuuserien käyttöoikeudet) muodostavat yhden kappaleessa B32 kuvatun vuokrasopimuskomponentin.

Kirjaamista koskeva helpotus: vuokrasopimukset, joissa kohdeomaisuuserä on arvoltaan vähäinen (kappaleet 5–8).

| B3 | Tämän standardin mukaan vuokralle ottaja saa kappaleessa B7 määritellyin poikkeuksin soveltaa kappaletta 6 sellaisten vuokrasopimusten kirjanpitokäsittelyyn, joissa kohdeomaisuuserä on arvoltaan vähäinen. Vuokralle ottajan on arvioitava kohdeomaisuuserän arvo sen arvon perusteella, joka omaisuuserällä on uutena, riippumatta vuokrattavan omaisuuserän iästä. |
| --- | --- |

B3

| B4 | Sen arvioiminen, onko kohdeomaisuuserä arvoltaan vähäinen, tapahtuu absoluuttisella perusteella. Arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskevat vuokrasopimukset voidaan käsitellä kirjanpidossa kappaleen 6 mukaisesti riippumatta siitä, ovatko kyseiset vuokrasopimukset olennaisia vuokralle ottajalle. Vuokralle ottajan koko, luonne tai olosuhteet eivät vaikuta arviointiin. Näin ollen eri vuokralle ottajien odotetaan tekevän samat johtopäätökset siitä, onko tietty kohdeomaisuuserä arvoltaan vähäinen. |
| --- | --- |

B4

| B5 | Kohdeomaisuuserä voi olla arvoltaan vähäinen vain, jos:






  a) | vuokralle ottaja pystyy hyötymään kohdeomaisuuserän käytöstä sellaisenaan tai yhdessä muiden vuokralle ottajalle helposti saatavissa olevien voimavarojen kanssa; ja |
| --- | --- | --- |

B5

a)

vuokralle ottaja pystyy hyötymään kohdeomaisuuserän käytöstä sellaisenaan tai yhdessä muiden vuokralle ottajalle helposti saatavissa olevien voimavarojen kanssa; ja

| b) | kohdeomaisuuserä ei ole erittäin riippuvainen muista omaisuuseristä eikä sillä ole niiden kanssa suuresti keskinäisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

b)

kohdeomaisuuserä ei ole erittäin riippuvainen muista omaisuuseristä eikä sillä ole niiden kanssa suuresti keskinäisiä yhteyksiä.

| B6 | Kohdeomaisuuserää koskeva vuokrasopimus ei voi olla arvoltaan vähäistä omaisuuserää koskeva vuokrasopimus, jos omaisuuserä on luonteeltaan sellainen, ettei se uutena tyypillisesti ole arvoltaan vähäinen. Esimerkiksi autoja koskevat vuokrasopimukset eivät voi olla arvoltaan vähäisiä omaisuuseriä koskevia vuokrasopimuksia, koska uusi auto ei tyypillisesti ole arvoltaan vähäinen. |
| --- | --- |

B6

| B7 | Jos vuokralle ottaja vuokraa tai odottaa vuokraavansa omaisuuserän edelleen, pääsopimus ei voi olla arvoltaan vähäistä omaisuuserää koskeva vuokrasopimus. |
| --- | --- |

B7

| B8 | Esimerkkejä arvoltaan vähäisistä omaisuuseristä ovat tablettitietokoneet ja henkilökohtaiset tietokoneet, pienet toimistokalusteet ja puhelimet. |
| --- | --- |

B8

Vuokrasopimuksen yksilöiminen (kappaleet 9–11)

| B9 | Arvioidessaan, antaako sopimus oikeuden yksilöidyn omaisuuserän käyttöä koskevaan määräysvaltaan (ks. kappaleet B13–B20) tietyksi ajanjaksoksi, yhteisön on arvioitava, onko asiakkaalla omaisuuserän koko käyttöajan molemmat seuraavat:






  a) | oikeus saada yksilöidyn omaisuuserän käytöstä koituva taloudellinen hyöty kaikilta olennaisilta osin (kuvataan kappaleissa B21–B23); ja |
| --- | --- | --- |

B9

a)

oikeus saada yksilöidyn omaisuuserän käytöstä koituva taloudellinen hyöty kaikilta olennaisilta osin (kuvataan kappaleissa B21–B23); ja

| b) | oikeus ohjata yksilöidyn omaisuuserän käyttöä (kuvataan kappaleissa B24–B30). |
| --- | --- |

b)

oikeus ohjata yksilöidyn omaisuuserän käyttöä (kuvataan kappaleissa B24–B30).

| B10 | Jos asiakkaalla on oikeus yksilöidyn omaisuuserän käyttöä koskevaan määräysvaltaan vain osan sopimuksen voimassaoloajasta, sopimus sisältää vuokrasopimuksen, joka koskee kyseistä osuutta voimassaoloajasta. |
| --- | --- |

B10

| B11 | Tavaroiden tai palvelujen vastaanottamista koskevan sopimuksen voi tehdä IFRS 11:ssa Yhteisjärjestelyt määritelty yhteisjärjestely, tai sopimus voidaan tehdä yhteisjärjestelyn puolesta. Tällöin yhteisjärjestelyn katsotaan olevan sopimuksessa asiakas. Arvioidessaan, sisältyykö tällaiseen sopimukseen vuokrasopimus, yhteisön on arvioitava, onko yhteisjärjestelyllä koko käyttöajan oikeus yksilöidyn omaisuuserän käyttöä koskevaan määräysvaltaan. |
| --- | --- |

B11

| B12 | Yhteisön on arvioitava jokaisesta erillisestä potentiaalisesta vuokrasopimuskomponentista, sisältyykö sopimukseen vuokrasopimus. Kappaleessa B32 on ohjeistusta erillisistä vuokrasopimuskomponenteista. |
| --- | --- |

B12

Yksilöity omaisuuserä

| B13 | Omaisuuserä yksilöidään tyypillisesti määrittelemällä se sopimuksessa nimenomaisesti. Omaisuuserä voidaan kuitenkin yksilöidä myös määrittelemällä se epäsuorasti ajankohtana, jona se annetaan asiakkaan käytettäväksi. |
| --- | --- |

B13

Tosiasialliset oikeudet korvata omaisuuserä toisella

| B14 | Vaikka omaisuuserä olisi määritelty, asiakkaalla ei ole yksilöidyn omaisuuserän käyttöoikeutta, jos toimittajaosapuolella on koko käyttöajan tosiasiallinen oikeus korvata omaisuuserä toisella. Toimittajaosapuolen oikeus korvata omaisuuserä toisella on tosiasiallinen vain, jos molemmat seuraavat ehdot täyttyvät:






  a) | toimittajaosapuoli pystyy käytännössä korvaamaan omaisuuserän vaihtoehtoisilla omaisuuserillä koko käyttöajan (asiakas ei esimerkiksi voi estää toimittajaosapuolta korvaamasta omaisuuserää toisella ja vaihtoehtoisia omaisuuseriä on toimittajaosapuolen helposti saatavissa tai se pystyisi hankkimaan niitä kohtuullisen ajan kuluessa); ja |
| --- | --- | --- |

B14

a)

toimittajaosapuoli pystyy käytännössä korvaamaan omaisuuserän vaihtoehtoisilla omaisuuserillä koko käyttöajan (asiakas ei esimerkiksi voi estää toimittajaosapuolta korvaamasta omaisuuserää toisella ja vaihtoehtoisia omaisuuseriä on toimittajaosapuolen helposti saatavissa tai se pystyisi hankkimaan niitä kohtuullisen ajan kuluessa); ja

| b) | toimittajaosapuoli hyötyisi taloudellisesti siitä, että se käyttää oikeutensa korvata omaisuuserä toisella (ts. taloudellisen hyödyn, joka liittyy omaisuuserän korvaamiseen toisella, odotetaan olevan suurempi kuin kustannukset, joita aiheutuu omaisuuserän korvaamisesta toisella). |
| --- | --- |

b)

toimittajaosapuoli hyötyisi taloudellisesti siitä, että se käyttää oikeutensa korvata omaisuuserä toisella (ts. taloudellisen hyödyn, joka liittyy omaisuuserän korvaamiseen toisella, odotetaan olevan suurempi kuin kustannukset, joita aiheutuu omaisuuserän korvaamisesta toisella).

| B15 | Jos toimittajaosapuolella on oikeus tai velvollisuus korvata omaisuuserä toisella vain aikaisintaan tiettynä ajankohtana tai vain tietyn tapahtuman toteutuessa, toimittajaosapuolen oikeus korvata omaisuuserä toisella ei ole tosiasiallinen, koska se ei käytännössä pysty koko käyttöajan ajan korvaamaan omaisuuserää vaihtoehtoisilla omaisuuserillä. |
| --- | --- |

B15

| B16 | Yhteisön arvio siitä, onko toimittajaosapuolen oikeus korvata omaisuuserä toisella tosiasiallinen, perustuu sopimuksen syntymisajankohtana vallitseviin tosiseikkoihin ja olosuhteisiin, eikä siinä oteta huomioon tulevia tapahtumia, joiden toteutumista ei sopimuksen syntymisajankohtana pidetä todennäköisenä. Tulevia tapahtumia, joiden toteutumista ei sopimuksen syntymisajankohtana pidettäisi todennäköisenä ja joita ei siis tulisi ottaa huomioon arvioinnissa, ovat esimerkiksi seuraavat:






  a) | tuleva asiakas suostuu maksamaan omaisuuserän käytöstä yli markkinahintatason; |
| --- | --- | --- |

B16

a)

tuleva asiakas suostuu maksamaan omaisuuserän käytöstä yli markkinahintatason;

| b) | otetaan käyttöön uutta teknologiaa, joka ei ole sopimuksen syntymisajankohtana pitkälle kehitettyä; |
| --- | --- |

b)

otetaan käyttöön uutta teknologiaa, joka ei ole sopimuksen syntymisajankohtana pitkälle kehitettyä;

| c) | se, miten asiakas käyttää omaisuuserää tai mikä on omaisuuserän suorituskyky, poikkeaa huomattavasti siitä, millaista käyttöä tai suorituskykyä pidettiin todennäköisenä sopimuksen syntymisajankohtana; ja |
| --- | --- |

c)

se, miten asiakas käyttää omaisuuserää tai mikä on omaisuuserän suorituskyky, poikkeaa huomattavasti siitä, millaista käyttöä tai suorituskykyä pidettiin todennäköisenä sopimuksen syntymisajankohtana; ja

| d) | omaisuuserän markkinahinta käyttöaikana poikkeaa huomattavasti markkinahinnasta, jota pidettiin todennäköisenä sopimuksen syntymisajankohtana. |
| --- | --- |

d)

omaisuuserän markkinahinta käyttöaikana poikkeaa huomattavasti markkinahinnasta, jota pidettiin todennäköisenä sopimuksen syntymisajankohtana.

| B17 | Jos omaisuuserä sijaitsee asiakkaan tiloissa tai jossakin muualla, kustannukset sen korvaamisesta toisella ovat yleensä suuremmat kuin jos se sijaitsee toimittajaosapuolen tiloissa, ja näin ollen ne todennäköisemmin ylittävät hyödyn, joka liittyy omaisuuserän korvaamiseen toisella. |
| --- | --- |

B17

| B18 | Toimittajaosapuolen oikeus tai velvollisuus korvata omaisuuserä toisella korjauksia ja huoltoa varten, jos omaisuuserä ei toimi kunnolla tai jos siihen on saatavilla tekninen päivitys, ei ole este sille, että asiakkaalla on yksilöidyn omaisuuserän käyttöoikeus. |
| --- | --- |

B18

| B19 | Jos asiakas ei pysty helposti ratkaisemaan, onko toimittajaosapuolella tosiasiallinen oikeus korvata omaisuuserä toisella, asiakkaan on oletettava, ettei korvaamisoikeus ole tosiasiallinen. |
| --- | --- |

B19

Osuudet omaisuuseristä

| B20 | Omaisuuserän kapasiteettiosuus on yksilöity omaisuuserä, jos se on fyysisesti erotettavissa (esimerkiksi rakennuksen yksi kerros). Omaisuuserän kapasiteettiosuus tai muu osuus, joka ei ole fyysisesti erotettavissa (esimerkiksi valokuitukaapelin kapasiteettiosuus), ei ole yksilöity omaisuuserä, paitsi jos se edustaa omaisuuserän kapasiteettia kaikilta olennaisilta osin ja näin ollen antaa asiakkaalle oikeuden saada omaisuuserän käytöstä koituva taloudellinen hyöty kaikilta olennaisilta osin. |
| --- | --- |

B20

Oikeus saada käytöstä koituvaa taloudellista hyötyä

| B21 | Jotta asiakkaalla olisi määräysvalta yksilöidyn omaisuuserän käyttöön, asiakkaalla täytyy olla oikeus saada omaisuuserän käytöstä koko käyttöaikana koituva taloudellinen hyöty kaikilta olennaisilta osin (esimerkiksi siten, että sillä on yksinoikeus omaisuuserän käyttöön koko kyseisenä ajanjaksona). Asiakas voi saada omaisuuserän käytöstä taloudellista hyötyä suoraan tai epäsuorasti usealla eri tavalla, kuten käyttämällä omaisuuserää, pitämällä se hallussaan tai vuokraamalla se edelleen. Omaisuuserän käytöstä koituvaan taloudelliseen hyötyyn luetaan sen ensisijainen tuotos ja sivutuotteet (mukaan lukien niistä kertyvät potentiaaliset rahavirrat) sekä muu omaisuuserän käytöstä koituva taloudellinen hyöty, joka voisi syntyä kolmannen osapuolen kanssa toteutuvasta kaupallisesta transaktiosta. |
| --- | --- |

B21

| B22 | Arvioidessaan oikeutta saada omaisuuserän käytöstä koituva taloudellinen hyöty kaikilta olennaisilta osin yhteisön on otettava huomioon taloudellinen hyöty omaisuuserän sellaisesta käytöstä, joka sisältyy asiakkaalla omaisuuserään olevan käyttöoikeuden määriteltyyn laajuuteen (ks. kappale B30). Esimerkiksi:






  a) | jos sopimuksessa rajoitetaan moottoriajoneuvon käyttö sen käyttöaikana tietylle alueelle, yhteisön on otettava huomioon vain se taloudellinen hyöty, joka koituu moottoriajoneuvon käytöstä kyseisellä alueella, ei sen ulkopuolella; |
| --- | --- | --- |

B22

a)

jos sopimuksessa rajoitetaan moottoriajoneuvon käyttö sen käyttöaikana tietylle alueelle, yhteisön on otettava huomioon vain se taloudellinen hyöty, joka koituu moottoriajoneuvon käytöstä kyseisellä alueella, ei sen ulkopuolella;

| b) | jos sopimuksessa määrätään, että asiakas saa ajaa moottoriajoneuvolla käyttöaikana vain tietyn mailimäärän, yhteisön on otettava huomioon vain se taloudellinen hyöty, joka koituu moottoriajoneuvon käytöstä sallittuun mailimäärään asti, ei sen ylittävältä osalta. |
| --- | --- |

b)

jos sopimuksessa määrätään, että asiakas saa ajaa moottoriajoneuvolla käyttöaikana vain tietyn mailimäärän, yhteisön on otettava huomioon vain se taloudellinen hyöty, joka koituu moottoriajoneuvon käytöstä sallittuun mailimäärään asti, ei sen ylittävältä osalta.

| B23 | Jos sopimuksessa vaaditaan, että asiakas maksaa toimittajaosapuolelle tai jollekin muulle osapuolelle vastikkeena osan omaisuuserän käytöstä kertyvistä rahavirroista, kyseisiä vastikkeena maksettavia rahavirtoja on pidettävä osana taloudellista hyötyä, jonka asiakas saa omaisuuserän käytöstä. Esimerkiksi jos asiakas on velvollinen maksamaan toimittajaosapuolelle prosenttiosuuden myynnistä vastikkeena myymälätilan käyttämisestä, tämä vaatimus ei estä sitä, että asiakkaalla on oikeus saada myymälätilan käytöstä koituva taloudellinen hyöty kaikilta olennaisilta osin. Tämä johtuu siitä, että myynnistä kertyvien rahavirtojen katsotaan olevan taloudellista hyötyä, jonka asiakas saa myymälätilan käytöstä ja josta se sitten maksaa osan toimittajaosapuolelle vastikkeena kyseisen tilan käyttöoikeudesta. |
| --- | --- |

B23

Oikeus ohjata käyttöä

| B24 | Asiakkaalla on oikeus ohjata yksilöidyn omaisuuserän käyttöä koko käyttöajan vain, jos:






  a) | joko asiakkaalla on koko käyttöajan oikeus ohjata omaisuuserän käyttötapaa ja -tarkoitusta (kuvataan kappaleissa B25–B30); tai |
| --- | --- | --- |

B24

a)

joko asiakkaalla on koko käyttöajan oikeus ohjata omaisuuserän käyttötapaa ja -tarkoitusta (kuvataan kappaleissa B25–B30); tai

| b) | omaisuuserän käyttötavasta ja -tarkoituksesta tehtävät merkitykselliset päätökset on määrätty ennalta ja:






  i) | asiakkaalla on koko käyttöajan oikeus omaisuuserän operointiin (tai oikeus ohjata muita omaisuuserän operoinnissa sen määräämällä tavalla), ilman että toimittajaosapuolella on oikeutta muuttaa kyseisiä operointiohjeita; tai |
| --- | --- | --- |

b)

omaisuuserän käyttötavasta ja -tarkoituksesta tehtävät merkitykselliset päätökset on määrätty ennalta ja:

i)

asiakkaalla on koko käyttöajan oikeus omaisuuserän operointiin (tai oikeus ohjata muita omaisuuserän operoinnissa sen määräämällä tavalla), ilman että toimittajaosapuolella on oikeutta muuttaa kyseisiä operointiohjeita; tai

| ii) | asiakas on suunnitellut omaisuuserän (tai tietyt siihen liittyvät osa-alueet) tavalla, joka määrää ennalta omaisuuserän käyttötavan ja -tarkoituksen koko käyttöajan. |
| --- | --- |

ii)

asiakas on suunnitellut omaisuuserän (tai tietyt siihen liittyvät osa-alueet) tavalla, joka määrää ennalta omaisuuserän käyttötavan ja -tarkoituksen koko käyttöajan.

Omaisuuserän käyttötapa ja -tarkoitus

| B25 | Asiakkaalla on oikeus ohjata omaisuuserän käyttötapaa ja -tarkoitusta, jos se voi sopimuksessa määritellyn käyttöoikeutensa rajoissa muuttaa omaisuuserän käyttötapaa tai -tarkoitusta koko käyttöajan. Tätä arviointia tehdessään yhteisö ottaa huomioon päätöksenteko-oikeudet, jotka ovat merkityksellisimpiä omaisuuserän käyttötavan ja -tarkoituksen muuttamisen kannalta koko käyttöaikana. Päätöksenteko-oikeudet ovat merkityksellisiä silloin, kun niillä on vaikutusta käytöstä tulevaisuudessa koituvaan taloudelliseen hyötyyn. Päätöksenteko-oikeudet, jotka ovat merkityksellisimpiä, ovat eri sopimuksissa todennäköisesti erilaisia omaisuuserän luonteesta ja sopimuksen ehdoista riippuen. |
| --- | --- |

B25

| B26 | Esimerkkejä päätöksenteko-oikeuksista, jotka olosuhteista riippuen antavat oikeuden muuttaa omaisuuserän käyttötapaa ja -tarkoitusta asiakkaan käyttöoikeudelle määritellyissä rajoissa, ovat:






  a) | oikeudet muuttaa sitä, minkä tyyppistä tuotosta omaisuuserä tuottaa (esimerkiksi päättää, käytetäänkö kuljetuskonttia tavaroiden kuljettamiseen vai varastointiin, tai päättää vähittäismyymälästä myytävästä tuotevalikoimasta); |
| --- | --- | --- |

B26

a)

oikeudet muuttaa sitä, minkä tyyppistä tuotosta omaisuuserä tuottaa (esimerkiksi päättää, käytetäänkö kuljetuskonttia tavaroiden kuljettamiseen vai varastointiin, tai päättää vähittäismyymälästä myytävästä tuotevalikoimasta);

| b) | oikeudet muuttaa sitä, milloin tuotosta tuotetaan (esimerkiksi päättää, milloin tiettyä konetta tai voimalaitosta käytetään); |
| --- | --- |

b)

oikeudet muuttaa sitä, milloin tuotosta tuotetaan (esimerkiksi päättää, milloin tiettyä konetta tai voimalaitosta käytetään);

| c) | oikeudet muuttaa sitä, missä tuotosta tuotetaan (esimerkiksi päättää kuorma-auton tai laivan määränpää tai päättää, missä jotakin laitetta käytetään); ja |
| --- | --- |

c)

oikeudet muuttaa sitä, missä tuotosta tuotetaan (esimerkiksi päättää kuorma-auton tai laivan määränpää tai päättää, missä jotakin laitetta käytetään); ja

| d) | oikeudet muuttaa sitä, tuotetaanko tuotosta ja kuinka paljon sitä tuotetaan (esimerkiksi päättää, tuotetaanko voimalaitoksessa energiaa ja kuinka paljon energiaa kyseisessä voimalaitoksessa tuotetaan). |
| --- | --- |

d)

oikeudet muuttaa sitä, tuotetaanko tuotosta ja kuinka paljon sitä tuotetaan (esimerkiksi päättää, tuotetaanko voimalaitoksessa energiaa ja kuinka paljon energiaa kyseisessä voimalaitoksessa tuotetaan).

| B27 | Esimerkkejä päätöksenteko-oikeuksista, jotka eivät anna oikeutta muuttaa omaisuuserän käyttötapaa ja -tarkoitusta, ovat omaisuuserän operointiin tai ylläpitoon rajoittuvat oikeudet. Tällaiset oikeudet voivat olla asiakkaalla tai toimittajaosapuolella. Vaikka esimerkiksi omaisuuserän operointia tai ylläpitoa koskevat oikeudet ovat usein välttämättömiä omaisuuserän tehokkaan käytön kannalta, ne eivät ole omaisuuserän käyttötavan ja -tarkoituksen ohjaamista koskevia oikeuksia ja riippuvat usein omaisuuserän käyttötapaa ja -tarkoitusta koskevista päätöksistä. Omaisuuserän operointia koskevat oikeudet voivat kuitenkin tuottaa asiakkaalle oikeuden ohjata omaisuuserän käyttöä, jos omaisuuserän käyttötavasta ja -tarkoituksesta tehtävät merkitykselliset päätökset on määrätty ennalta (ks. kappale B24(b)(i)). |
| --- | --- |

B27

Käyttöaikana ja ennen sitä tehtävät päätökset

| B28 | Omaisuuserän käyttötavasta ja -tarkoituksesta tehtävät merkitykselliset päätökset voidaan määrätä ennalta usealla eri tavalla. Tehtävät merkitykselliset päätökset voidaan määrätä ennalta esimerkiksi omaisuuserän suunnittelun perusteella tai sopimalla omaisuuserän käyttöä koskevista rajoituksista. |
| --- | --- |

B28

| B29 | Arvioidessaan, onko asiakkaalla oikeus ohjata omaisuuserän käyttöä, yhteisön on otettava huomioon vain oikeudet tehdä päätöksiä omaisuuserän käytöstä käyttöaikana, paitsi jos asiakas on suunnitellut omaisuuserän (tai sen tietyt osa-alueet) kappaleessa B24(b)(ii) kuvatulla tavalla. Näin ollen yhteisö ei saa ottaa huomioon päätöksiä, jotka on määrätty ennalta ennen käyttöaikaa, paitsi kappaleen B24(b)(ii) mukaisten olosuhteiden vallitessa. Jos asiakas esimerkiksi pystyy ainoastaan määräämään omaisuuserän tuotoksesta ennen käyttöaikaa, sillä ei ole oikeutta ohjata kyseisen omaisuuserän käyttöä. Kyky määritellä tuotos sopimuksessa ennen käyttöaikaa ilman muita omaisuuserän käyttöön liittyviä päätöksenteko-oikeuksia antaa asiakkaalle samat oikeudet kuin mille tahansa tavaroita tai palveluja ostavalle asiakkaalle. |
| --- | --- |

B29

Suojaavat oikeudet

| B30 | Sopimukseen voi sisältyä ehtoja, joiden tarkoituksena on suojata toimittajaosapuolen intressiä omaisuuserän tai muiden omaisuuserien suhteen, suojella sen henkilöstöä tai varmistaa, että toimittajaosapuoli noudattaa säädöksiä tai määräyksiä. Nämä ovat esimerkkejä suojaavista oikeuksista. Sopimuksessa voidaan esimerkiksi (i) määrätä omaisuuserän enimmäiskäyttömäärä tai rajoittaa sitä, missä tai milloin asiakas voi käyttää omaisuuserää, (ii) vaatia asiakasta noudattamaan tiettyjä toimintatapoja tai (iii) vaatia asiakasta ilmoittamaan toimittajaosapuolelle omaisuuserän käyttötavan muutoksista. Suojaavat oikeudet määrittelevät tyypillisesti asiakkaan käyttöoikeuden laajuuden mutta eivät yksinään estä sitä, että asiakkaalla on oikeus ohjata omaisuuserän käyttöä. |
| --- | --- |

B30

| B31 | Seuraava vuokaavio voi auttaa yhteisöjä arvioimaan, onko jokin sopimus vuokrasopimus tai sisältyykö siihen vuokrasopimus.



  Teksti kuva

  Ei kummallakaan; omaisuuserän käyttötapa ja -tarkoitus on ennalta määrätty
  Sopimukseen ei sisälly vuokrasopimusta
  Sopimukseen sisältyy vuokrasopimus
  Kyllä
  Kyllä
  Onko asiakas suunnitellut omaisuuserän tavalla, joka määrää ennalta omaisuuserän käyttötavan ja -tarkoituksen sen käyttöaikana.
  Ota huomioon kappale B24(b)(ii).
  Ei
  Ei
  Onko asiakkaalla koko käyttöajan oikeus omaisuuserän operointiin, ilman että toimittajaosapuolella on oikeus muuttaa operointiohjeita?
  Ota huomioon kappale B24(b)(i).
  Toimittajaosapuolella
  Ei
  Kyllä
  Asiakkaalla
  Onko asiakkaalla, toimittajaosapuolella vai ei kummallakaan koko käyttöajan oikeus ohjata omaisuuserän käyttötapaa ja -tarkoitusta?
  Ota huomioon kappaleet B25-B30.
  Onko asiakkaalla oikeus saada omaisuuserän käytöstä koko käyttöaikana koituva taloudellinen hyöty kaikilta olennaisilta osin?
  Ota huomioon kappaleet B21-B23.
  Kyllä
  Ei
  Onko olemassa yksilöity omaisuuserä?
  Ota huomioon kappaleet B13-B20. |
| --- | --- |

B31

Ei kummallakaan; omaisuuserän käyttötapa ja -tarkoitus on ennalta määrätty

Sopimukseen ei sisälly vuokrasopimusta

Sopimukseen sisältyy vuokrasopimus

Kyllä

Kyllä

Onko asiakas suunnitellut omaisuuserän tavalla, joka määrää ennalta omaisuuserän käyttötavan ja -tarkoituksen sen käyttöaikana.

Ota huomioon kappale B24(b)(ii).

Ei

Ei

Onko asiakkaalla koko käyttöajan oikeus omaisuuserän operointiin, ilman että toimittajaosapuolella on oikeus muuttaa operointiohjeita?

Ota huomioon kappale B24(b)(i).

Toimittajaosapuolella

Ei

Kyllä

Asiakkaalla

Onko asiakkaalla, toimittajaosapuolella vai ei kummallakaan koko käyttöajan oikeus ohjata omaisuuserän käyttötapaa ja -tarkoitusta?

Ota huomioon kappaleet B25-B30.

Onko asiakkaalla oikeus saada omaisuuserän käytöstä koko käyttöaikana koituva taloudellinen hyöty kaikilta olennaisilta osin?

Ota huomioon kappaleet B21-B23.

Kyllä

Ei

Onko olemassa yksilöity omaisuuserä?

Ota huomioon kappaleet B13-B20.

Sopimuksen komponenttien erottaminen (kappaleet 12–17)

Sopimuksen komponenttien erottaminen (kappaleet 12–17)

| B32 | Kohdeomaisuuserän käyttöoikeus on erillinen vuokrasopimuskomponentti, jos:






  a) | vuokralle ottaja pystyy hyötymään kohdeomaisuuserän käytöstä joko sellaisenaan tai yhdessä muiden vuokralle ottajalle helposti saatavissa olevien voimavarojen kanssa. Helposti saatavissa olevat voimavarat ovat tavaroita tai palveluja, joita myydään tai vuokrataan erikseen (vuokralle antajan tai muiden toimittajaosapuolten toimesta) tai voimavaroja, jotka vuokralle ottaja on jo hankkinut (vuokralle antajalta tai muiden liiketoimien tai tapahtumien seurauksena); ja |
| --- | --- | --- |

B32

Kohdeomaisuuserän käyttöoikeus on erillinen vuokrasopimuskomponentti, jos:

a)

vuokralle ottaja pystyy hyötymään kohdeomaisuuserän käytöstä joko sellaisenaan tai yhdessä muiden vuokralle ottajalle helposti saatavissa olevien voimavarojen kanssa. Helposti saatavissa olevat voimavarat ovat tavaroita tai palveluja, joita myydään tai vuokrataan erikseen (vuokralle antajan tai muiden toimittajaosapuolten toimesta) tai voimavaroja, jotka vuokralle ottaja on jo hankkinut (vuokralle antajalta tai muiden liiketoimien tai tapahtumien seurauksena); ja

| b) | kohdeomaisuuserä ei ole erittäin riippuvainen muista sopimuksen kohdeomaisuuseristä eikä sillä ole niiden kanssa suuresti keskinäisiä yhteyksiä. Esimerkiksi se, että vuokralle ottaja voisi päättää olla vuokraamatta kohdeomaisuuserää ilman että tämä vaikuttaisi merkittävästi sopimuksen muiden kohdeomaisuuserien käyttöoikeuksiin, saattaisi viitata siihen, ettei kohdeomaisuuserä ole erittäin riippuvainen näistä muista kohdeomaisuuseristä eikä sillä ole niiden kanssa suuresti keskinäisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

b)

kohdeomaisuuserä ei ole erittäin riippuvainen muista sopimuksen kohdeomaisuuseristä eikä sillä ole niiden kanssa suuresti keskinäisiä yhteyksiä. Esimerkiksi se, että vuokralle ottaja voisi päättää olla vuokraamatta kohdeomaisuuserää ilman että tämä vaikuttaisi merkittävästi sopimuksen muiden kohdeomaisuuserien käyttöoikeuksiin, saattaisi viitata siihen, ettei kohdeomaisuuserä ole erittäin riippuvainen näistä muista kohdeomaisuuseristä eikä sillä ole niiden kanssa suuresti keskinäisiä yhteyksiä.

| B33 | Sopimukseen voi sisältyä vuokralle ottajan suoritettavaksi tuleva maksu toimenpiteistä ja menoista, joilla ei luovuteta tavaraa tai palvelua vuokralle ottajalle. Vuokralle antaja voi esimerkiksi sisällyttää maksettavaan kokonaismäärään veloituksen hallinnollisista tehtävistä – tai muista sille vuokrasopimukseen liittyen syntyvistä menoista – joilla ei luovuteta tavaraa tai palvelua vuokralle ottajalle. Tällaiset maksettavat määrät eivät synnytä erillistä sopimuksen komponenttia, vaan ne katsotaan osaksi kokonaisvastiketta, joka kohdistetaan sopimuksen erikseen yksilöidyille komponenteille. |
| --- | --- |

B33

Sopimukseen voi sisältyä vuokralle ottajan suoritettavaksi tuleva maksu toimenpiteistä ja menoista, joilla ei luovuteta tavaraa tai palvelua vuokralle ottajalle. Vuokralle antaja voi esimerkiksi sisällyttää maksettavaan kokonaismäärään veloituksen hallinnollisista tehtävistä – tai muista sille vuokrasopimukseen liittyen syntyvistä menoista – joilla ei luovuteta tavaraa tai palvelua vuokralle ottajalle. Tällaiset maksettavat määrät eivät synnytä erillistä sopimuksen komponenttia, vaan ne katsotaan osaksi kokonaisvastiketta, joka kohdistetaan sopimuksen erikseen yksilöidyille komponenteille.

Vuokra-aika (kappaleet 18–21)

Vuokra-aika (kappaleet 18–21)

| B34 | Määrittäessään vuokra-aikaa ja arvioidessaan ajanjaksoa, jona vuokrasopimus ei ole purettavissa, yhteisön on sovellettava sopimuksen määritelmää ja määritettävä ajanjakso, jona sopimus on täytäntöönpantavissa. Vuokrasopimus ei ole enää täytäntöönpantavissa, kun vuokralle ottajalla ja vuokralle antajalla on kummallakin oikeus päättää vuokrasopimus ilman toisen osapuolen suostumusta siten, että tästä koituu enintään merkitykseltään vähäinen sanktio. |
| --- | --- |

B34

Määrittäessään vuokra-aikaa ja arvioidessaan ajanjaksoa, jona vuokrasopimus ei ole purettavissa, yhteisön on sovellettava sopimuksen määritelmää ja määritettävä ajanjakso, jona sopimus on täytäntöönpantavissa. Vuokrasopimus ei ole enää täytäntöönpantavissa, kun vuokralle ottajalla ja vuokralle antajalla on kummallakin oikeus päättää vuokrasopimus ilman toisen osapuolen suostumusta siten, että tästä koituu enintään merkitykseltään vähäinen sanktio.

| B35 | Jos vain vuokralle ottajalla on oikeus päättää vuokrasopimus, tämän oikeuden katsotaan olevan vuokralle ottajan käytettävissä oleva vuokrasopimuksen päättämisoptio, jonka yhteisö ottaa huomioon vuokra-aikaa määritettäessä. Jos vain vuokralle antajalla on oikeus päättää vuokrasopimus, niin vuokrasopimuksen päättämisoption kattama ajanjakso sisältyy ajanjaksoon, jona vuokrasopimus ei ole purettavissa. |
| --- | --- |

B35

Jos vain vuokralle ottajalla on oikeus päättää vuokrasopimus, tämän oikeuden katsotaan olevan vuokralle ottajan käytettävissä oleva vuokrasopimuksen päättämisoptio, jonka yhteisö ottaa huomioon vuokra-aikaa määritettäessä. Jos vain vuokralle antajalla on oikeus päättää vuokrasopimus, niin vuokrasopimuksen päättämisoption kattama ajanjakso sisältyy ajanjaksoon, jona vuokrasopimus ei ole purettavissa.

| B36 | Vuokra-aika alkaa sopimuksen alkamisajankohtana ja sisältää mahdolliset ajanjaksot, joilta vuokralle antaja ei peri vuokraa vuokralle ottajalta. |
| --- | --- |

B36

Vuokra-aika alkaa sopimuksen alkamisajankohtana ja sisältää mahdolliset ajanjaksot, joilta vuokralle antaja ei peri vuokraa vuokralle ottajalta.

| B37 | Yhteisö arvioi sopimuksen alkamisajankohtana, onko kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää vuokrasopimuksen jatkamisoption tai kohdeomaisuuserän osto-option tai ettei se käytä vuokrasopimuksen päättämisoptiota. Yhteisö ottaa huomioon kaikki merkitykselliset tosiseikat ja olosuhteet, jotka luovat vuokralle ottajalle taloudellisen kannustimen option käyttämiseen tai käyttämättä jättämiseen, mukaan lukien sopimuksen alkamisajankohdan ja option toteuttamispäivän välillä odotettavissa olevat muutokset tosiseikoissa ja olosuhteissa. Esimerkkejä huomioon otettavista tekijöistä ovat seuraavat niihin kuitenkaan rajoittumatta:






  a) | optioon perustuvia ajanjaksoja koskevat sopimusehdot verrattuna markkinahintatasoon, kuten:






  i) | vuokrasopimuksesta suoritettavien maksujen määrä option kattamalla ajanjaksolla; |
| --- | --- | --- | --- |

B37

Yhteisö arvioi sopimuksen alkamisajankohtana, onko kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää vuokrasopimuksen jatkamisoption tai kohdeomaisuuserän osto-option tai ettei se käytä vuokrasopimuksen päättämisoptiota. Yhteisö ottaa huomioon kaikki merkitykselliset tosiseikat ja olosuhteet, jotka luovat vuokralle ottajalle taloudellisen kannustimen option käyttämiseen tai käyttämättä jättämiseen, mukaan lukien sopimuksen alkamisajankohdan ja option toteuttamispäivän välillä odotettavissa olevat muutokset tosiseikoissa ja olosuhteissa. Esimerkkejä huomioon otettavista tekijöistä ovat seuraavat niihin kuitenkaan rajoittumatta:

a)

optioon perustuvia ajanjaksoja koskevat sopimusehdot verrattuna markkinahintatasoon, kuten:

i)

vuokrasopimuksesta suoritettavien maksujen määrä option kattamalla ajanjaksolla;

| ii) | vuokrasopimuksesta suoritettavien muuttuvien tai muutoin ehdollisten maksujen määrä, kuten päättämiseen liittyvistä sanktioista ja jäännösarvotakuista aiheutuvat maksut; ja |
| --- | --- |

ii)

vuokrasopimuksesta suoritettavien muuttuvien tai muutoin ehdollisten maksujen määrä, kuten päättämiseen liittyvistä sanktioista ja jäännösarvotakuista aiheutuvat maksut; ja

| iii) | sellaisten optioiden ehdot, jotka ovat toteutettavissa optioiden kattamien ensimmäisten ajanjaksojen jälkeen (esimerkiksi osto-optio, joka on toteutettavissa jatkoajan päätyttyä hintaan, joka tarkasteluhetkellä on markkinahintatasoa alempi); |
| --- | --- |

iii)

sellaisten optioiden ehdot, jotka ovat toteutettavissa optioiden kattamien ensimmäisten ajanjaksojen jälkeen (esimerkiksi osto-optio, joka on toteutettavissa jatkoajan päätyttyä hintaan, joka tarkasteluhetkellä on markkinahintatasoa alempi);

| b) | sopimuksen voimassaoloaikana vuokrakohteeseen tehdyt (tai odotettavissa olevat) merkittävät parannustyöt, joista odotetaan olevan vuokralle ottajalle merkittävää taloudellista hyötyä, kun vuokrasopimuksen jatkamista tai päättämistä tai kohdeomaisuuserän ostamista koskevan option toteuttaminen tulee mahdolliseksi; |
| --- | --- |

b)

sopimuksen voimassaoloaikana vuokrakohteeseen tehdyt (tai odotettavissa olevat) merkittävät parannustyöt, joista odotetaan olevan vuokralle ottajalle merkittävää taloudellista hyötyä, kun vuokrasopimuksen jatkamista tai päättämistä tai kohdeomaisuuserän ostamista koskevan option toteuttaminen tulee mahdolliseksi;

| c) | vuokrasopimuksen päättämiseen liittyvät menot, kuten neuvottelumenot, muuttomenot, menot vuokralle ottajan tarpeisiin sopivan toisen kohdeomaisuuserän löytämisestä, menot uuden omaisuuserän integroimisesta vuokralle ottajan toimintoihin taikka sopimuksen päättämisestä aiheutuvat sanktiot ja vastaavanlaiset menot, mukaan lukien menot, jotka liittyvät kohdeomaisuuserän palauttamiseen sopimuksessa määrätyssä kunnossa tai sopimuksessa määrättyyn paikkaan; |
| --- | --- |

c)

vuokrasopimuksen päättämiseen liittyvät menot, kuten neuvottelumenot, muuttomenot, menot vuokralle ottajan tarpeisiin sopivan toisen kohdeomaisuuserän löytämisestä, menot uuden omaisuuserän integroimisesta vuokralle ottajan toimintoihin taikka sopimuksen päättämisestä aiheutuvat sanktiot ja vastaavanlaiset menot, mukaan lukien menot, jotka liittyvät kohdeomaisuuserän palauttamiseen sopimuksessa määrätyssä kunnossa tai sopimuksessa määrättyyn paikkaan;

| d) | kohdeomaisuuserän tärkeys vuokralle ottajan toimintojen kannalta ottaen huomioon esimerkiksi, onko kohdeomaisuuserä erityislaatuinen, kohdeomaisuuserän sijaintipaikka ja sopivien vaihtoehtojen saatavuus; ja |
| --- | --- |

d)

kohdeomaisuuserän tärkeys vuokralle ottajan toimintojen kannalta ottaen huomioon esimerkiksi, onko kohdeomaisuuserä erityislaatuinen, kohdeomaisuuserän sijaintipaikka ja sopivien vaihtoehtojen saatavuus; ja

| e) | option käyttämiseen liittyvä ehdollisuus (ts. kun optio voidaan käyttää vain yhden tai useamman ehdon täyttyessä) sekä näiden ehtojen täyttymisen todennäköisyys. |
| --- | --- |

e)

option käyttämiseen liittyvä ehdollisuus (ts. kun optio voidaan käyttää vain yhden tai useamman ehdon täyttyessä) sekä näiden ehtojen täyttymisen todennäköisyys.

| B38 | Vuokrasopimuksen jatkamis- tai päättämisoptio voidaan yhdistää yhteen tai useampaan muuhun sopimukseen perustuvaan ominaisuuteen (esimerkiksi jäännösarvotakuuseen), joiden mukaan vuokralle ottaja takaa vuokralle antajalle vähimmäistuoton tai kiinteän rahamääräisen tuoton, joka on olennaisilta osin sama riippumatta siitä, käytetäänkö optio. Tällöin yhteisön on kappaleen B42 mukaisesta tosiasiallisesti kiinteitä maksuja koskevasta ohjeistuksesta huolimatta oletettava, että vuokralle ottaja kohtuullisen varmasti käyttää vuokrasopimuksen jatkamisoption tai ei käytä vuokrasopimuksen päättämisoptiota. |
| --- | --- |

B38

Vuokrasopimuksen jatkamis- tai päättämisoptio voidaan yhdistää yhteen tai useampaan muuhun sopimukseen perustuvaan ominaisuuteen (esimerkiksi jäännösarvotakuuseen), joiden mukaan vuokralle ottaja takaa vuokralle antajalle vähimmäistuoton tai kiinteän rahamääräisen tuoton, joka on olennaisilta osin sama riippumatta siitä, käytetäänkö optio. Tällöin yhteisön on kappaleen B42 mukaisesta tosiasiallisesti kiinteitä maksuja koskevasta ohjeistuksesta huolimatta oletettava, että vuokralle ottaja kohtuullisen varmasti käyttää vuokrasopimuksen jatkamisoption tai ei käytä vuokrasopimuksen päättämisoptiota.

| B39 | Mitä lyhempi on ajanjakso, jona vuokrasopimus ei ole purettavissa, sitä todennäköisemmin vuokralle ottaja käyttää vuokrasopimuksen jatkamisoption tai ei käytä vuokrasopimuksen päättämisoptiota. Tämä johtuu siitä, että korvaavan omaisuuserän hankkimiseen liittyvät menot ovat todennäköisesti suhteellisesti sitä korkeammat, mitä lyhempi on ajanjakso, jona vuokrasopimus ei ole purettavissa. |
| --- | --- |

B39

Mitä lyhempi on ajanjakso, jona vuokrasopimus ei ole purettavissa, sitä todennäköisemmin vuokralle ottaja käyttää vuokrasopimuksen jatkamisoption tai ei käytä vuokrasopimuksen päättämisoptiota. Tämä johtuu siitä, että korvaavan omaisuuserän hankkimiseen liittyvät menot ovat todennäköisesti suhteellisesti sitä korkeammat, mitä lyhempi on ajanjakso, jona vuokrasopimus ei ole purettavissa.

| B40 | Vuokralle ottajan aikaisempi käytäntö sen suhteen kuinka kauan se on tyypillisesti käyttänyt tietyntyyppisiä omaisuuseriä (vuokrattuja tai omia), sekä sen taloudelliset syyt näin toimimiseen saattavat antaa tietoa, josta on apua arvioitaessa, onko kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää tai jättää käyttämättä option. Esimerkiksi jos vuokralle ottaja on tyypillisesti käyttänyt tietyntyyppisiä omaisuuseriä tietyn ajanjakson tai jos sen käytäntönä on toistuvasti käyttää tietyn tyyppisiä kohdeomaisuuseriä koskeviin vuokrasopimuksiin sisältyviä optioita, sen on otettava huomioon kyseiseen aikaisempaan käytäntöön johtaneet taloudelliset syyt arvioidessaan, onko kohtuullisen varmaa, että se käyttää kyseisiä omaisuuseriä koskeviin vuokrasopimuksiin sisältyvän option. |
| --- | --- |

B40

Vuokralle ottajan aikaisempi käytäntö sen suhteen kuinka kauan se on tyypillisesti käyttänyt tietyntyyppisiä omaisuuseriä (vuokrattuja tai omia), sekä sen taloudelliset syyt näin toimimiseen saattavat antaa tietoa, josta on apua arvioitaessa, onko kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää tai jättää käyttämättä option. Esimerkiksi jos vuokralle ottaja on tyypillisesti käyttänyt tietyntyyppisiä omaisuuseriä tietyn ajanjakson tai jos sen käytäntönä on toistuvasti käyttää tietyn tyyppisiä kohdeomaisuuseriä koskeviin vuokrasopimuksiin sisältyviä optioita, sen on otettava huomioon kyseiseen aikaisempaan käytäntöön johtaneet taloudelliset syyt arvioidessaan, onko kohtuullisen varmaa, että se käyttää kyseisiä omaisuuseriä koskeviin vuokrasopimuksiin sisältyvän option.

| B41 | Kappaleessa 20 täsmennetään, että vuokralle ottaja arvioi sopimuksen alkamisajankohdan jälkeen vuokra-ajan uudelleen sellaisen merkittävän tapahtuman tai merkittävän olosuhteiden muutoksen toteutuessa, joka on vuokralle ottajan määräysvallassa ja vaikuttaa siihen, onko kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää option, jota se ei aiemmin sisällyttänyt määrittämäänsä vuokra-aikaan, tai että se ei käytä optiota, jonka se aiemmin sisällytti määrittämäänsä vuokra-aikaan. Esimerkkejä merkittävistä tapahtumista tai olosuhteiden muutoksista ovat:






  a) | vuokrakohteeseen tehdyt merkittävät parannustyöt, joita ei ennakoitu sopimuksen alkamisajankohtana ja joista odotetaan olevan vuokralle ottajalle merkittävää taloudellista hyötyä, kun vuokrasopimuksen jatkamis- tai päättämisoption tai kohdeomaisuuserän osto-option toteuttaminen tulee mahdolliseksi; |
| --- | --- | --- |

B41

Kappaleessa 20 täsmennetään, että vuokralle ottaja arvioi sopimuksen alkamisajankohdan jälkeen vuokra-ajan uudelleen sellaisen merkittävän tapahtuman tai merkittävän olosuhteiden muutoksen toteutuessa, joka on vuokralle ottajan määräysvallassa ja vaikuttaa siihen, onko kohtuullisen varmaa, että vuokralle ottaja käyttää option, jota se ei aiemmin sisällyttänyt määrittämäänsä vuokra-aikaan, tai että se ei käytä optiota, jonka se aiemmin sisällytti määrittämäänsä vuokra-aikaan. Esimerkkejä merkittävistä tapahtumista tai olosuhteiden muutoksista ovat:

a)

vuokrakohteeseen tehdyt merkittävät parannustyöt, joita ei ennakoitu sopimuksen alkamisajankohtana ja joista odotetaan olevan vuokralle ottajalle merkittävää taloudellista hyötyä, kun vuokrasopimuksen jatkamis- tai päättämisoption tai kohdeomaisuuserän osto-option toteuttaminen tulee mahdolliseksi;

| b) | kohdeomaisuuserään tehty merkittävä muutostyö tai räätälöinti, jota ei ennakoitu sopimuksen alkamisajankohtana; |
| --- | --- |

b)

kohdeomaisuuserään tehty merkittävä muutostyö tai räätälöinti, jota ei ennakoitu sopimuksen alkamisajankohtana;

| c) | kohdeomaisuuserää koskevan edelleenvuokraussopimuksen syntyminen ajaksi, joka ulottuu pidemmälle kuin aiemmin määritetyn vuokra-ajan päättymiseen asti; ja |
| --- | --- |

c)

kohdeomaisuuserää koskevan edelleenvuokraussopimuksen syntyminen ajaksi, joka ulottuu pidemmälle kuin aiemmin määritetyn vuokra-ajan päättymiseen asti; ja

| d) | vuokralle ottajan tekemä liiketoimintaa koskeva päätös, jolla on suoraan merkitystä option käyttämisen tai käyttämättä jättämisen kannalta (esim. päätös jatkaa täydentävän omaisuuserän vuokra-aikaa, luopua vaihtoehtoisesta omaisuuserästä tai luopua liiketoimintayksiköstä, jossa käyttöoikeusomaisuuserää hyödynnetään). |
| --- | --- |

d)

vuokralle ottajan tekemä liiketoimintaa koskeva päätös, jolla on suoraan merkitystä option käyttämisen tai käyttämättä jättämisen kannalta (esim. päätös jatkaa täydentävän omaisuuserän vuokra-aikaa, luopua vaihtoehtoisesta omaisuuserästä tai luopua liiketoimintayksiköstä, jossa käyttöoikeusomaisuuserää hyödynnetään).

Tosiasiallisesti kiinteät vuokrat (kappaleet 27(a), 36(c) ja 70(a))

Tosiasiallisesti kiinteät vuokrat (kappaleet 27(a), 36(c) ja 70(a))

| B42 | Vuokriin sisältyvät tosiasiallisesti kiinteät vuokrat. Tosiasiallisesti kiinteät vuokrat ovat maksuja, joihin voi sisältyä muuttuvuutta muodollisesti mutta jotka eivät tosiasiallisesti ole vältettävissä. Kyse on tosiasiallisesti kiinteistä vuokrista esimerkiksi, jos:






  a) | maksut on strukturoitu muuttuviksi vuokriksi mutta niihin ei sisälly aitoa muuttuvuutta. Kyseisiin maksuihin sisältyy muuttuvuutta koskevia ehtoja, joilla ei ole todellista taloudellista merkitystä. Tämän tyyppisiä maksuja ovat esimerkiksi:






  i) | maksut, jotka on suoritettava vain, jos omaisuuserän pystytään osoittamaan toimivan vuokrasopimuksen aikana tai vain sellaisen tapahtuman toteutuessa, jonka toteutumatta jääminen ei ole aidosti mahdollista; tai |
| --- | --- | --- | --- |

B42

Vuokriin sisältyvät tosiasiallisesti kiinteät vuokrat. Tosiasiallisesti kiinteät vuokrat ovat maksuja, joihin voi sisältyä muuttuvuutta muodollisesti mutta jotka eivät tosiasiallisesti ole vältettävissä. Kyse on tosiasiallisesti kiinteistä vuokrista esimerkiksi, jos:

a)

maksut on strukturoitu muuttuviksi vuokriksi mutta niihin ei sisälly aitoa muuttuvuutta. Kyseisiin maksuihin sisältyy muuttuvuutta koskevia ehtoja, joilla ei ole todellista taloudellista merkitystä. Tämän tyyppisiä maksuja ovat esimerkiksi:

i)

maksut, jotka on suoritettava vain, jos omaisuuserän pystytään osoittamaan toimivan vuokrasopimuksen aikana tai vain sellaisen tapahtuman toteutuessa, jonka toteutumatta jääminen ei ole aidosti mahdollista; tai

| ii) | maksut, jotka alun perin strukturoidaan kohdeomaisuuserän käyttöön sidotuiksi muuttuviksi vuokriksi mutta joiden muuttuvuus poistuu jonakin sopimuksen alkamisajankohdan jälkeisenä ajankohtana niin, että maksuista tulee kiinteitä jäljellä olevaksi vuokra-ajaksi. Kyseisistä maksuista tulee tosiasiallisesti kiinteitä, kun muuttuvuus poistuu; |
| --- | --- |

ii)

maksut, jotka alun perin strukturoidaan kohdeomaisuuserän käyttöön sidotuiksi muuttuviksi vuokriksi mutta joiden muuttuvuus poistuu jonakin sopimuksen alkamisajankohdan jälkeisenä ajankohtana niin, että maksuista tulee kiinteitä jäljellä olevaksi vuokra-ajaksi. Kyseisistä maksuista tulee tosiasiallisesti kiinteitä, kun muuttuvuus poistuu;

| b) | on olemassa useampi kuin yksi maksujen yhdistelmä, jonka vuokralle ottaja voisi suorittaa, mutta vain yksi niistä on realistinen. Tällöin yhteisön on pidettävä vuokrina realistista maksujen yhdistelmää; |
| --- | --- |

b)

on olemassa useampi kuin yksi maksujen yhdistelmä, jonka vuokralle ottaja voisi suorittaa, mutta vain yksi niistä on realistinen. Tällöin yhteisön on pidettävä vuokrina realistista maksujen yhdistelmää;

| c) | on olemassa useampi kuin yksi realistinen maksujen yhdistelmä, jonka vuokralle ottaja voisi suorittaa, mutta sen on suoritettava vähintään yksi näistä maksujen yhdistelmistä. Tällöin yhteisön on pidettävä vuokrina sitä maksujen yhdistelmää, jonka yhteismäärä on pienin (diskontattuna). |
| --- | --- |

c)

on olemassa useampi kuin yksi realistinen maksujen yhdistelmä, jonka vuokralle ottaja voisi suorittaa, mutta sen on suoritettava vähintään yksi näistä maksujen yhdistelmistä. Tällöin yhteisön on pidettävä vuokrina sitä maksujen yhdistelmää, jonka yhteismäärä on pienin (diskontattuna).

Vuokralle ottaja on tekemisissä kohdeomaisuuserän kanssa ennen sopimuksen alkamisajankohtaa

Vuokralle ottaja on tekemisissä kohdeomaisuuserän kanssa ennen sopimuksen alkamisajankohtaa

Vuokralle ottajalle kohdeomaisuuserän rakentamisesta tai suunnittelusta aiheutuvat menot

Vuokralle ottajalle kohdeomaisuuserän rakentamisesta tai suunnittelusta aiheutuvat menot

| B43 | Yhteisö voi neuvotella vuokrasopimuksen ennen kuin kohdeomaisuuserä on vuokralle ottajan käytettävissä. Joidenkin vuokrasopimusten kohdeomaisuuserä voidaan joutua rakentamaan tai suunnittelemaan uudelleen vuokralle ottajan käyttöä varten. Sopimuksen ehdoista riippuen vuokralle ottajaa voidaan vaatia suorittamaan omaisuuserän rakentamiseen tai suunnitteluun liittyviä maksuja. |
| --- | --- |

B43

Yhteisö voi neuvotella vuokrasopimuksen ennen kuin kohdeomaisuuserä on vuokralle ottajan käytettävissä. Joidenkin vuokrasopimusten kohdeomaisuuserä voidaan joutua rakentamaan tai suunnittelemaan uudelleen vuokralle ottajan käyttöä varten. Sopimuksen ehdoista riippuen vuokralle ottajaa voidaan vaatia suorittamaan omaisuuserän rakentamiseen tai suunnitteluun liittyviä maksuja.

| B44 | Jos vuokralle ottajalle syntyy kohdeomaisuuserän rakentamiseen tai suunnitteluun liittyviä menoja, sen on käsiteltävä kyseiset menot kirjanpidossa muiden soveltuvien standardien kuten IAS 16:n mukaisesti. Kohdeomaisuuserän rakentamiseen tai suunnitteluun liittyviin menoihin ei lueta maksuja, jotka vuokralle ottaja suorittaa kohdeomaisuuserän käyttöoikeudesta. Kohdeomaisuuserän käyttöoikeudesta suoritettavat maksut ovat vuokrasopimukseen liittyviä maksuja niiden ajoittumisesta riippumatta. |
| --- | --- |

B44

Jos vuokralle ottajalle syntyy kohdeomaisuuserän rakentamiseen tai suunnitteluun liittyviä menoja, sen on käsiteltävä kyseiset menot kirjanpidossa muiden soveltuvien standardien kuten IAS 16:n mukaisesti. Kohdeomaisuuserän rakentamiseen tai suunnitteluun liittyviin menoihin ei lueta maksuja, jotka vuokralle ottaja suorittaa kohdeomaisuuserän käyttöoikeudesta. Kohdeomaisuuserän käyttöoikeudesta suoritettavat maksut ovat vuokrasopimukseen liittyviä maksuja niiden ajoittumisesta riippumatta.

Kohdeomaisuuserän laillinen omistusoikeus

Kohdeomaisuuserän laillinen omistusoikeus

| B45 | Vuokralle ottaja voi saada laillisen omistusoikeuden kohdeomaisuuserään ennen kuin kyseinen omistusoikeus siirretään vuokralle antajalle ja omaisuuserä vuokrataan vuokralle ottajalle. Laillisen omistusoikeuden saaminen ei sinällään määrää liiketoimen kirjanpitokäsittelyä. |
| --- | --- |

B45

Vuokralle ottaja voi saada laillisen omistusoikeuden kohdeomaisuuserään ennen kuin kyseinen omistusoikeus siirretään vuokralle antajalle ja omaisuuserä vuokrataan vuokralle ottajalle. Laillisen omistusoikeuden saaminen ei sinällään määrää liiketoimen kirjanpitokäsittelyä.

| B46 | Jos vuokralle ottajalla on kohdeomaisuuserää koskeva määräysvalta (tai se saa sitä koskevan määräysvallan) ennen kuin omaisuuserä luovutetaan vuokralle antajalle, liiketoimi on myynti- ja takaisinvuokraustapahtuma, joka käsitellään kirjanpidossa kappaleiden 98–103 mukaisesti. |
| --- | --- |

B46

Jos vuokralle ottajalla on kohdeomaisuuserää koskeva määräysvalta (tai se saa sitä koskevan määräysvallan) ennen kuin omaisuuserä luovutetaan vuokralle antajalle, liiketoimi on myynti- ja takaisinvuokraustapahtuma, joka käsitellään kirjanpidossa kappaleiden 98–103 mukaisesti.

| B47 | Jos vuokralle ottaja ei kuitenkaan saa kohdeomaisuuserää koskevaa määräysvaltaa ennen kuin omaisuuserä luovutetaan vuokralle antajalle, liiketoimi ei ole myynti- ja takaisinvuokraustapahtuma. Näin voi olla esimerkiksi, jos valmistaja, vuokralle antaja ja vuokralle ottaja sopivat liiketoimesta, jossa vuokralle antaja ostaa valmistajalta omaisuuserän, joka vuorostaan vuokrataan vuokralle ottajalle. Vuokralle ottaja voi saada laillisen omistusoikeuden kohdeomaisuuserään ennen kuin laillinen omistusoikeus siirtyy vuokralle antajalle. Jos vuokralle ottaja tällöin saa laillisen omistusoikeuden kohdeomaisuuserään mutta ei saa määräysvaltaa omaisuuserään ennen kuin se siirtyy vuokralle antajalle, liiketointa ei käsitellä myynti- ja takaisinvuokraustapahtumana vaan vuokrasopimuksena. |
| --- | --- |

B47

Jos vuokralle ottaja ei kuitenkaan saa kohdeomaisuuserää koskevaa määräysvaltaa ennen kuin omaisuuserä luovutetaan vuokralle antajalle, liiketoimi ei ole myynti- ja takaisinvuokraustapahtuma. Näin voi olla esimerkiksi, jos valmistaja, vuokralle antaja ja vuokralle ottaja sopivat liiketoimesta, jossa vuokralle antaja ostaa valmistajalta omaisuuserän, joka vuorostaan vuokrataan vuokralle ottajalle. Vuokralle ottaja voi saada laillisen omistusoikeuden kohdeomaisuuserään ennen kuin laillinen omistusoikeus siirtyy vuokralle antajalle. Jos vuokralle ottaja tällöin saa laillisen omistusoikeuden kohdeomaisuuserään mutta ei saa määräysvaltaa omaisuuserään ennen kuin se siirtyy vuokralle antajalle, liiketointa ei käsitellä myynti- ja takaisinvuokraustapahtumana vaan vuokrasopimuksena.

Vuokralle ottajan tilinpäätöksessä esitettävät tiedot (kappale 59)

Vuokralle ottajan tilinpäätöksessä esitettävät tiedot (kappale 59)

| B48 | Ratkaistessaan, onko vuokraustoiminnoista tarpeellista esittää lisäinformaatiota kappaleen 51 mukaisen esitettäviä tietoja koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, vuokralle ottajan on harkittava:






  a) | onko kyseinen informaatio merkityksellistä tilinpäätöksen käyttäjille. Vuokralle ottajan on esitettävä kappaleessa 59 määritellyt lisätiedot vain, jos näiden tietojen odotetaan olevan merkityksellisiä tilinpäätöksen käyttäjille. Tässä yhteydessä tämä on todennäköistä, jos ne auttavat kyseisiä käyttäjiä ymmärtämään:






  i) | vuokrasopimusten luomaa joustavuutta. Vuokrasopimukset voivat luoda joustavuutta esimerkiksi, jos vuokralle ottaja pystyy vähentämään riskejään käyttämällä päättämisoptioita tai uudistamalla vuokrasopimuksia edullisin ehdoin; |
| --- | --- | --- | --- |

B48

Ratkaistessaan, onko vuokraustoiminnoista tarpeellista esittää lisäinformaatiota kappaleen 51 mukaisen esitettäviä tietoja koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, vuokralle ottajan on harkittava:

a)

onko kyseinen informaatio merkityksellistä tilinpäätöksen käyttäjille. Vuokralle ottajan on esitettävä kappaleessa 59 määritellyt lisätiedot vain, jos näiden tietojen odotetaan olevan merkityksellisiä tilinpäätöksen käyttäjille. Tässä yhteydessä tämä on todennäköistä, jos ne auttavat kyseisiä käyttäjiä ymmärtämään:

i)

vuokrasopimusten luomaa joustavuutta. Vuokrasopimukset voivat luoda joustavuutta esimerkiksi, jos vuokralle ottaja pystyy vähentämään riskejään käyttämällä päättämisoptioita tai uudistamalla vuokrasopimuksia edullisin ehdoin;

| ii) | vuokrasopimusten asettamia rajoituksia. Vuokrasopimukset voivat asettaa rajoituksia esimerkiksi edellyttämällä, että vuokralle ottaja säilyttää tietynlaiset taloudelliset tunnusluvut; |
| --- | --- |

ii)

vuokrasopimusten asettamia rajoituksia. Vuokrasopimukset voivat asettaa rajoituksia esimerkiksi edellyttämällä, että vuokralle ottaja säilyttää tietynlaiset taloudelliset tunnusluvut;

| iii) | tilinpäätöksessä esitetyn informaation herkkyyttä keskeisille muuttujille. Esitetty informaatio voi olla herkkää esimerkiksi tulevaisuudessa maksettaville muuttuville vuokrille; |
| --- | --- |

iii)

tilinpäätöksessä esitetyn informaation herkkyyttä keskeisille muuttujille. Esitetty informaatio voi olla herkkää esimerkiksi tulevaisuudessa maksettaville muuttuville vuokrille;

| iv) | altistumista muille vuokrasopimuksista johtuville riskeille; |
| --- | --- |

iv)

altistumista muille vuokrasopimuksista johtuville riskeille;

| v) | poikkeamisia toimialan käytännöstä. Tällaisia poikkeamisia voivat olla esimerkiksi vuokralle ottajan vuokrasopimussalkkuun vaikuttavat epätavanomaiset tai ainutlaatuiset sopimusehdot; |
| --- | --- |

v)

poikkeamisia toimialan käytännöstä. Tällaisia poikkeamisia voivat olla esimerkiksi vuokralle ottajan vuokrasopimussalkkuun vaikuttavat epätavanomaiset tai ainutlaatuiset sopimusehdot;

| b) | käykö kyseinen informaatio ilmi joko tilinpäätöslaskelmissa tai liitetiedoissa esitettävistä tiedoista. Vuokralle ottajan ei tarvitse toistaa tietoja, jotka jo esitetään muualla tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

b)

käykö kyseinen informaatio ilmi joko tilinpäätöslaskelmissa tai liitetiedoissa esitettävistä tiedoista. Vuokralle ottajan ei tarvitse toistaa tietoja, jotka jo esitetään muualla tilinpäätöksessä.

| B49 | Muuttuvia vuokria koskevaan lisäinformaatioon, joka olosuhteista riippuen voi olla tarpeellista kappaleen 51 mukaisen esitettäviä tietoja koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, voisi kuulua informaatio, joka auttaa tilinpäätöksen käyttäjiä arvioimaan esimerkiksi:






  a) | syitä, joiden vuoksi vuokralle ottaja käyttää muuttuvia vuokria sekä näiden maksujen yleisyyttä; |
| --- | --- | --- |

B49

Muuttuvia vuokria koskevaan lisäinformaatioon, joka olosuhteista riippuen voi olla tarpeellista kappaleen 51 mukaisen esitettäviä tietoja koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, voisi kuulua informaatio, joka auttaa tilinpäätöksen käyttäjiä arvioimaan esimerkiksi:

a)

syitä, joiden vuoksi vuokralle ottaja käyttää muuttuvia vuokria sekä näiden maksujen yleisyyttä;

| b) | muuttuvien vuokrien suhteellista suuruutta verrattuna kiinteisiin maksuihin; |
| --- | --- |

b)

muuttuvien vuokrien suhteellista suuruutta verrattuna kiinteisiin maksuihin;

| c) | keskeisiä muuttujia, joista muuttuvat vuokrat riippuvat, ja sitä, kuinka maksujen odotetaan vaihtelevan näiden keskeisten muuttujien muutosten seurauksena; ja |
| --- | --- |

c)

keskeisiä muuttujia, joista muuttuvat vuokrat riippuvat, ja sitä, kuinka maksujen odotetaan vaihtelevan näiden keskeisten muuttujien muutosten seurauksena; ja

| d) | muuttuvien vuokrien muita vaikutuksia toimintaan ja talouteen. |
| --- | --- |

d)

muuttuvien vuokrien muita vaikutuksia toimintaan ja talouteen.

| B50 | Jatkamis- tai päättämisoptioita koskevaan lisäinformaatioon, joka olosuhteista riippuen voi olla tarpeellista kappaleen 51 mukaisen esitettäviä tietoja koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, voisi kuulua informaatio, joka auttaa tilinpäätöksen käyttäjiä arvioimaan esimerkiksi:






  a) | syitä, joiden vuoksi vuokralle ottaja käyttää jatkamis- tai päättämisoptioita, sekä näiden optioiden yleisyyttä; |
| --- | --- | --- |

B50

Jatkamis- tai päättämisoptioita koskevaan lisäinformaatioon, joka olosuhteista riippuen voi olla tarpeellista kappaleen 51 mukaisen esitettäviä tietoja koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, voisi kuulua informaatio, joka auttaa tilinpäätöksen käyttäjiä arvioimaan esimerkiksi:

a)

syitä, joiden vuoksi vuokralle ottaja käyttää jatkamis- tai päättämisoptioita, sekä näiden optioiden yleisyyttä;

| b) | optioihin perustuvien vuokrien suhteellista suuruutta vuokriin verrattuna; |
| --- | --- |

b)

optioihin perustuvien vuokrien suhteellista suuruutta vuokriin verrattuna;

optioihin perustuvien vuokrien

| c) | sellaisten optioiden käyttämisen yleisyyttä, joita ei ole sisällytetty vuokrasopimusveloille määritettyyn arvoon; ja |
| --- | --- |

c)

sellaisten optioiden käyttämisen yleisyyttä, joita ei ole sisällytetty vuokrasopimusveloille määritettyyn arvoon; ja

| d) | kyseisten optioiden muita vaikutuksia liiketoimintaan ja talouteen. |
| --- | --- |

d)

kyseisten optioiden muita vaikutuksia liiketoimintaan ja talouteen.

| B51 | Jäännösarvotakuita koskevaan lisäinformaatioon, joka olosuhteista riippuen voi olla tarpeellista kappaleen 51 mukaisen esitettäviä tietoja koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, voisi kuulua informaatio, joka auttaa tilinpäätöksen käyttäjiä arvioimaan esimerkiksi:






  a) | syitä, joiden vuoksi vuokralle ottaja antaa jäännösarvotakuita, sekä näiden takuiden yleisyyttä; |
| --- | --- | --- |

B51

Jäännösarvotakuita koskevaan lisäinformaatioon, joka olosuhteista riippuen voi olla tarpeellista kappaleen 51 mukaisen esitettäviä tietoja koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, voisi kuulua informaatio, joka auttaa tilinpäätöksen käyttäjiä arvioimaan esimerkiksi:

a)

syitä, joiden vuoksi vuokralle ottaja antaa jäännösarvotakuita, sekä näiden takuiden yleisyyttä;

| b) | sitä, missä määrin vuokralle ottaja on alttiina jäännösarvoriskille; |
| --- | --- |

b)

sitä, missä määrin vuokralle ottaja on alttiina jäännösarvoriskille;

| c) | niiden kohdeomaisuuserien luonnetta, joista kyseisiä takuita annetaan; ja |
| --- | --- |

c)

niiden kohdeomaisuuserien luonnetta, joista kyseisiä takuita annetaan; ja

| d) | kyseisten takuiden muita vaikutuksia toimintaan ja talouteen. |
| --- | --- |

d)

kyseisten takuiden muita vaikutuksia toimintaan ja talouteen.

| B52 | Myynti- ja takaisinvuokraustapahtumia koskevaan lisäinformaatioon, joka olosuhteista riippuen voi olla tarpeellista kappaleen 51 mukaisen esitettäviä tietoja koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, voisi kuulua informaatio, joka auttaa tilinpäätöksen käyttäjiä arvioimaan esimerkiksi:






  a) | syitä, joiden vuoksi vuokralle ottaja toteuttaa myynti- ja takaisinvuokraustapahtumia, sekä näiden tapahtumien yleisyyttä; |
| --- | --- | --- |

B52

Myynti- ja takaisinvuokraustapahtumia koskevaan lisäinformaatioon, joka olosuhteista riippuen voi olla tarpeellista kappaleen 51 mukaisen esitettäviä tietoja koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, voisi kuulua informaatio, joka auttaa tilinpäätöksen käyttäjiä arvioimaan esimerkiksi:

a)

syitä, joiden vuoksi vuokralle ottaja toteuttaa myynti- ja takaisinvuokraustapahtumia, sekä näiden tapahtumien yleisyyttä;

| b) | yksittäisten myynti- ja takaisinvuokraustapahtumien keskeisiä ehtoja; |
| --- | --- |

b)

yksittäisten myynti- ja takaisinvuokraustapahtumien keskeisiä ehtoja;

| c) | maksuja, joita ei ole sisällytetty vuokrasopimusveloille määritettyyn arvoon; ja |
| --- | --- |

c)

maksuja, joita ei ole sisällytetty vuokrasopimusveloille määritettyyn arvoon; ja

| d) | raportointikaudella toteutuneiden myynti- ja takaisinvuokraustapahtumien rahavirtavaikutusta. |
| --- | --- |

d)

raportointikaudella toteutuneiden myynti- ja takaisinvuokraustapahtumien rahavirtavaikutusta.

Vuokralle antajan vuokrasopimusten luokittelu (kappaleet 61–66)

Vuokralle antajan vuokrasopimusten luokittelu (kappaleet 61–66)

| B53 | Vuokralle antajan vuokrasopimusten luokittelu perustuu tämän standardin mukaan siihen, missä määrin vuokrasopimus siirtää kohdeomaisuuserän omistukselle ominaiset riskit ja edut. Riskejä ovat esimerkiksi mahdolliset tappiot, jotka johtuvat käyttämättömästä kapasiteetista tai teknisestä vanhentumisesta, ja mahdolliset tuoton vaihtelut, jotka johtuvat taloudellisten olosuhteiden muutoksista. Etuja voivat olla odotukset kannattavasta toiminnasta kohdeomaisuuserän taloudellisena kokonaisvaikutusaikana ja odotettavissa oleva voitto, joka syntyy arvonnoususta tai jäännösarvon realisoinnista. |
| --- | --- |

B53

Vuokralle antajan vuokrasopimusten luokittelu perustuu tämän standardin mukaan siihen, missä määrin vuokrasopimus siirtää kohdeomaisuuserän omistukselle ominaiset riskit ja edut. Riskejä ovat esimerkiksi mahdolliset tappiot, jotka johtuvat käyttämättömästä kapasiteetista tai teknisestä vanhentumisesta, ja mahdolliset tuoton vaihtelut, jotka johtuvat taloudellisten olosuhteiden muutoksista. Etuja voivat olla odotukset kannattavasta toiminnasta kohdeomaisuuserän taloudellisena kokonaisvaikutusaikana ja odotettavissa oleva voitto, joka syntyy arvonnoususta tai jäännösarvon realisoinnista.

| B54 | Vuokrasopimukseen voi sisältyä ehtoja, joiden mukaan vuokria tarkistetaan, jos sopimuksen syntymisajankohdan ja alkamisajankohdan välillä tapahtuu tiettyjä muutoksia (kuten muutos vuokralle antajalle syntyneessä kohdeomaisuuserän hankintamenossa tai muutos menoissa, joita vuokralle antajalle syntyy vuokrasopimuksen rahoittamisesta). Tällöin tällaisten muutosten vaikutuksen on vuokrasopimuksen luokittelua ajatellen katsottava toteutuneen sopimuksen syntymisajankohtana. |
| --- | --- |

B54

Vuokrasopimukseen voi sisältyä ehtoja, joiden mukaan vuokria tarkistetaan, jos sopimuksen syntymisajankohdan ja alkamisajankohdan välillä tapahtuu tiettyjä muutoksia (kuten muutos vuokralle antajalle syntyneessä kohdeomaisuuserän hankintamenossa tai muutos menoissa, joita vuokralle antajalle syntyy vuokrasopimuksen rahoittamisesta). Tällöin tällaisten muutosten vaikutuksen on vuokrasopimuksen luokittelua ajatellen katsottava toteutuneen sopimuksen syntymisajankohtana.

| B55 | Silloin kun vuokrasopimus sisältää sekä maa-alueita että rakennuksia koskevia osuuksia, vuokralle antajan on arvioitava kunkin osuuden luokittelu rahoitusleasingsopimukseksi tai operatiiviseksi vuokrasopimukseksi erikseen kappaleiden 62–66 ja B53–B54 mukaisesti. Tärkeä näkökohta ratkaistaessa, onko maa-alueen osuus operatiivinen vuokrasopimus vai rahoitusleasingsopimus, on se, että maa-alueen taloudellinen kokonaisvaikutusaika on yleensä rajoittamaton. |
| --- | --- |

B55

Silloin kun vuokrasopimus sisältää sekä maa-alueita että rakennuksia koskevia osuuksia, vuokralle antajan on arvioitava kunkin osuuden luokittelu rahoitusleasingsopimukseksi tai operatiiviseksi vuokrasopimukseksi erikseen kappaleiden 62–66 ja B53–B54 mukaisesti. Tärkeä näkökohta ratkaistaessa, onko maa-alueen osuus operatiivinen vuokrasopimus vai rahoitusleasingsopimus, on se, että maa-alueen taloudellinen kokonaisvaikutusaika on yleensä rajoittamaton.

| B56 | Aina kun on tarpeellista luokitella ja käsitellä kirjanpidossa maa-aluetta ja rakennuksia koskeva vuokrasopimus, vuokralle antajan on kohdistettava vuokrat (sisältäen mahdolliset kerralla suoritettavat etukäteismaksut) maa-alueiden ja rakennusten osuuksille maa-alueiden ja rakennusten vuokraoikeuksien sopimuksen syntymisajankohdan käypien arvojen suhteessa. Jos vuokria ei pystytä jakamaan luotettavasti näiden kahden osan kesken, koko vuokrasopimus luokitellaan rahoitusleasingsopimukseksi, paitsi jos on selvää, että molemmat osat ovat operatiivisia vuokrasopimuksia, jolloin koko vuokrasopimus luokitellaan operatiiviseksi vuokrasopimukseksi. |
| --- | --- |

B56

Aina kun on tarpeellista luokitella ja käsitellä kirjanpidossa maa-aluetta ja rakennuksia koskeva vuokrasopimus, vuokralle antajan on kohdistettava vuokrat (sisältäen mahdolliset kerralla suoritettavat etukäteismaksut) maa-alueiden ja rakennusten osuuksille maa-alueiden ja rakennusten vuokraoikeuksien sopimuksen syntymisajankohdan käypien arvojen suhteessa. Jos vuokria ei pystytä jakamaan luotettavasti näiden kahden osan kesken, koko vuokrasopimus luokitellaan rahoitusleasingsopimukseksi, paitsi jos on selvää, että molemmat osat ovat operatiivisia vuokrasopimuksia, jolloin koko vuokrasopimus luokitellaan operatiiviseksi vuokrasopimukseksi.

| B57 | Jos maa-aluetta ja rakennuksia koskevassa vuokrasopimuksessa maa-alueen osuus on sopimuksen kannalta epäolennainen, vuokralle antaja saa käsitellä maa-aluetta ja rakennuksia yhtenä kokonaisuutena vuokrasopimuksia luokiteltaessa ja luokitella sen joko rahoitusleasingsopimukseksi tai operatiiviseksi vuokrasopimukseksi kappaleiden 62–66 ja B53–B54 mukaisesti. Tällöin vuokralle antajan on pidettävä rakennusten taloudellista kokonaisvaikutusaikaa koko kohdeomaisuuserän taloudellisena kokonaisvaikutusaikana. |
| --- | --- |

B57

Jos maa-aluetta ja rakennuksia koskevassa vuokrasopimuksessa maa-alueen osuus on sopimuksen kannalta epäolennainen, vuokralle antaja saa käsitellä maa-aluetta ja rakennuksia yhtenä kokonaisuutena vuokrasopimuksia luokiteltaessa ja luokitella sen joko rahoitusleasingsopimukseksi tai operatiiviseksi vuokrasopimukseksi kappaleiden 62–66 ja B53–B54 mukaisesti. Tällöin vuokralle antajan on pidettävä rakennusten taloudellista kokonaisvaikutusaikaa koko kohdeomaisuuserän taloudellisena kokonaisvaikutusaikana.

Edelleenvuokraussopimusten luokittelu

Edelleenvuokraussopimusten luokittelu

| B58 | Edelleenvuokraussopimusta luokiteltaessa edelleenvuokraajan on luokiteltava edelleenvuokraussopimus rahoitusleasingsopimukseksi tai operatiiviseksi vuokrasopimukseksi seuraavasti:






  a) | jos päävuokrasopimus on lyhytaikainen vuokrasopimus, jonka yhteisö vuokralle ottajana on käsitellyt kirjanpidossa kappaleen 6 mukaisesti, edelleenvuokraussopimus on luokiteltava operatiiviseksi vuokrasopimukseksi; |
| --- | --- | --- |

B58

Edelleenvuokraussopimusta luokiteltaessa edelleenvuokraajan on luokiteltava edelleenvuokraussopimus rahoitusleasingsopimukseksi tai operatiiviseksi vuokrasopimukseksi seuraavasti:

a)

jos päävuokrasopimus on lyhytaikainen vuokrasopimus, jonka yhteisö vuokralle ottajana on käsitellyt kirjanpidossa kappaleen 6 mukaisesti, edelleenvuokraussopimus on luokiteltava operatiiviseksi vuokrasopimukseksi;

| b) | muussa tapauksessa edelleenvuokraussopimus on luokiteltava pääsopimuksesta syntyvän käyttöoikeusomaisuuserän, ei kohdeomaisuuserän (esimerkiksi vuokrasopimuksen kohteena olevan aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen) perusteella. |
| --- | --- |

b)

muussa tapauksessa edelleenvuokraussopimus on luokiteltava pääsopimuksesta syntyvän käyttöoikeusomaisuuserän, ei kohdeomaisuuserän (esimerkiksi vuokrasopimuksen kohteena olevan aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen) perusteella.

Liite C

Voimaantulo ja siirtymäsäännöt

Tämä liite on kiinteä osa standardia, ja sen sitovuus on sama kuin standardin muiden osien.

VOIMAANTULO

| C1 | Yhteisön on sovellettava tätä standardia 1.1.2019 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua yhteisöille, jotka soveltavat IFRS 15:tä Myyntituotot asiakassopimuksista tämän standardin soveltamisen aloittamisajankohtana tai sitä ennen. Jos yhteisö soveltaa tätä standardia aikaisemmin, tästä on annettava tieto. |
| --- | --- |

C1

SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

| C2 | Soveltamisen aloittamisajankohdalla tarkoitetaan kappaleiden C1–C19 mukaisia vaatimuksia sovellettaessa sen tilikauden alkua, jolla yhteisö soveltaa tätä standardia ensimmäisen kerran. |
| --- | --- |

C2

Vuokrasopimuksen määritelmä

| C3 | Käytännön apukeinona on, että yhteisön ei tarvitse soveltamisen aloittamisajankohtana arvioida uudelleen, onko sopimus vuokrasopimus tai sisältyykö siihen vuokrasopimus. Sen sijaan yhteisö saa:






  a) | soveltaa tätä standardia sopimuksiin, jotka oli aiemmin IAS 17:ää Vuokrasopimukset ja IFRIC 4:ää Miten määritetään, sisältääkö järjestely vuokrasopimuksen sovellettaessa tunnistettu vuokrasopimuksiksi. Yhteisön on sovellettava kyseisiin vuokrasopimuksiin kappaleiden C5–C18 siirtymäsääntöjä. |
| --- | --- | --- |

C3

a)

soveltaa tätä standardia sopimuksiin, jotka oli aiemmin IAS 17:ää Vuokrasopimukset ja IFRIC 4:ää Miten määritetään, sisältääkö järjestely vuokrasopimuksen sovellettaessa tunnistettu vuokrasopimuksiksi. Yhteisön on sovellettava kyseisiin vuokrasopimuksiin kappaleiden C5–C18 siirtymäsääntöjä.

| b) | olla soveltamatta tätä standardia sopimuksiin, joiden ei aiemmin IAS 17:ää ja IFRIC 4:ää sovellettaessa ollut tunnistettu sisältävän vuokrasopimusta. |
| --- | --- |

b)

olla soveltamatta tätä standardia sopimuksiin, joiden ei aiemmin IAS 17:ää ja IFRIC 4:ää sovellettaessa ollut tunnistettu sisältävän vuokrasopimusta.

| C4 | Jos yhteisö valitsee kappaleen C3 mukaisen käytännön apukeinon, sen on annettava tieto tästä ja sovellettava käytännön apukeinoa kaikkiin sopimuksiinsa. Tästä seuraa, että yhteisön on sovellettava kappaleiden 9–11 vaatimuksia vain soveltamisen aloittamisajankohtana tai sen jälkeen solmittaviin (tai muutettaviin) sopimuksiin. |
| --- | --- |

C4

Vuokralle ottajat

| C5 | Vuokralle ottajan on sovellettava tätä standardia vuokrasopimuksiinsa joko:






  a) | takautuvasti jokaiseen esitettävään aiempaan raportointikauteen IAS 8:n Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet mukaisesti; tai |
| --- | --- | --- |

C5

a)

takautuvasti jokaiseen esitettävään aiempaan raportointikauteen IAS 8:n Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet mukaisesti; tai

| b) | takautuvasti siten, että tämän standardin soveltamisen aloittamisesta aiheutunut kertynyt vaikutus kirjataan soveltamisen aloittamisajankohtana kappaleiden C7–C13 mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

takautuvasti siten, että tämän standardin soveltamisen aloittamisesta aiheutunut kertynyt vaikutus kirjataan soveltamisen aloittamisajankohtana kappaleiden C7–C13 mukaisesti.

| C6 | Vuokralle ottajan on sovellettava kappaleen C5 mukaan valitsemaansa menettelyä kaikkiin vuokrasopimuksiin, joissa se on vuokralle ottajana. |
| --- | --- |

C6

| C7 | Jos vuokralle ottaja valitsee tämän standardin kappaleen C5(b) mukaisen soveltamisen, sen ei tarvitse oikaista vertailutietoja. Sen sijaan vuokralle ottajan on kirjattava tämän standardin soveltamisen aloittamisesta aiheutunut kertynyt vaikutus kertyneiden voittovarojen (tai jonkin muun oman pääoman erän sen mukaan kuin on asianmukaista) oikaisuksi soveltamisen aloittamisajankohtana. |
| --- | --- |

C7

Aiemmin operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi luokitellut vuokrasopimukset

| C8 | Jos vuokralle ottaja valitsee tämän standardin kappaleen C5(b) mukaisen soveltamisen, sen on:






  a) | kirjattava soveltamisen aloittamisajankohtana vuokrasopimusvelka aiemmin IAS 17:ää sovellettaessa operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi luokitelluista vuokrasopimuksista. Vuokralle ottajan on määritettävä kyseinen velka siten, että se on jäljellä olevien vuokrien nykyarvo, joka on diskontattu käyttäen vuokralle ottajan lisäluoton korkoa soveltamisen aloittamisajankohtana; |
| --- | --- | --- |

C8

a)

kirjattava soveltamisen aloittamisajankohtana vuokrasopimusvelka aiemmin IAS 17:ää sovellettaessa operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi luokitelluista vuokrasopimuksista. Vuokralle ottajan on määritettävä kyseinen velka siten, että se on jäljellä olevien vuokrien nykyarvo, joka on diskontattu käyttäen vuokralle ottajan lisäluoton korkoa soveltamisen aloittamisajankohtana;

| b) | kirjattava soveltamisen aloittamisajankohtana käyttöoikeusomaisuuserä aiemmin IAS 17:ää sovellettaessa operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi luokitelluista vuokrasopimuksista. Vuokralle ottajan on valittava vuokrasopimuskohtaisesti, arvostetaanko kyseinen käyttöoikeusomaisuuserä:






  i) | kirjanpitoarvoon ikään kuin standardia olisi sovellettu sopimuksen alkamisajankohdasta lukien mutta diskontattuna vuokralle ottajan lisäluoton korolla soveltamisen aloittamisajankohtana; vai |
| --- | --- | --- |

b)

kirjattava soveltamisen aloittamisajankohtana käyttöoikeusomaisuuserä aiemmin IAS 17:ää sovellettaessa operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi luokitelluista vuokrasopimuksista. Vuokralle ottajan on valittava vuokrasopimuskohtaisesti, arvostetaanko kyseinen käyttöoikeusomaisuuserä:

i)

kirjanpitoarvoon ikään kuin standardia olisi sovellettu sopimuksen alkamisajankohdasta lukien mutta diskontattuna vuokralle ottajan lisäluoton korolla soveltamisen aloittamisajankohtana; vai

| ii) | määrään, joka on yhtä suuri kuin vuokrasopimusvelka oikaistuna kyseiseen vuokrasopimukseen liittyvillä etukäteen maksetuilla tai siirtyvillä vuokrilla, jotka ovat merkittyinä taseeseen välittömästi ennen soveltamisen aloittamisajankohtaa; |
| --- | --- |

ii)

määrään, joka on yhtä suuri kuin vuokrasopimusvelka oikaistuna kyseiseen vuokrasopimukseen liittyvillä etukäteen maksetuilla tai siirtyvillä vuokrilla, jotka ovat merkittyinä taseeseen välittömästi ennen soveltamisen aloittamisajankohtaa;

| c) | sovellettava käyttöoikeusomaisuuseriin IAS 36:ta Omaisuuserien arvon alentuminen soveltamisen aloittamisajankohtana, paitsi jos vuokralle ottaja soveltaa kappaleen C10(b) mukaista käytännön apukeinoa. |
| --- | --- |

c)

sovellettava käyttöoikeusomaisuuseriin IAS 36:ta Omaisuuserien arvon alentuminen soveltamisen aloittamisajankohtana, paitsi jos vuokralle ottaja soveltaa kappaleen C10(b) mukaista käytännön apukeinoa.

| C9 | Kun on kyse aiemmin IAS 17:ää sovellettaessa operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi luokitelluista vuokrasopimuksista, niin kappaleen C8 vaatimuksista huolimatta:






  a) | vuokralle ottajan ei tarvitse tehdä siirtymän yhteydessä mitään oikaisuja vuokrasopimuksista, joissa kohdeomaisuuserä on arvoltaan vähäinen (kuvataan kappaleissa B3–B8) ja jotka tullaan käsittelemään kirjanpidossa kappaleen 6 mukaisesti. Vuokralle ottajan on soveltamisen aloittamisajankohdasta lähtien käsiteltävä kyseiset vuokrasopimukset tämän standardin mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

C9

a)

vuokralle ottajan ei tarvitse tehdä siirtymän yhteydessä mitään oikaisuja vuokrasopimuksista, joissa kohdeomaisuuserä on arvoltaan vähäinen (kuvataan kappaleissa B3–B8) ja jotka tullaan käsittelemään kirjanpidossa kappaleen 6 mukaisesti. Vuokralle ottajan on soveltamisen aloittamisajankohdasta lähtien käsiteltävä kyseiset vuokrasopimukset tämän standardin mukaisesti;

| b) | vuokralle ottajan ei tarvitse tehdä siirtymän yhteydessä mitään oikaisuja vuokrasopimuksista, jotka on aiemmin käsitelty kirjanpidossa sijoituskiinteistöinä käyttäen IAS 40:n Sijoituskiinteistöt mukaista käyvän arvon mallia. Vuokralle ottajan on soveltamisen aloittamisajankohdasta lähtien käsiteltävä kyseisistä vuokrasopimuksista syntyvä käyttöoikeusomaisuuserä ja vuokrasopimusvelka IAS 40:n ja tämän standardin mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

vuokralle ottajan ei tarvitse tehdä siirtymän yhteydessä mitään oikaisuja vuokrasopimuksista, jotka on aiemmin käsitelty kirjanpidossa sijoituskiinteistöinä käyttäen IAS 40:n Sijoituskiinteistöt mukaista käyvän arvon mallia. Vuokralle ottajan on soveltamisen aloittamisajankohdasta lähtien käsiteltävä kyseisistä vuokrasopimuksista syntyvä käyttöoikeusomaisuuserä ja vuokrasopimusvelka IAS 40:n ja tämän standardin mukaisesti;

| c) | vuokralle ottajan on arvostettava käyttöoikeusomaisuuserä soveltamisen aloittamisajankohdan käypään arvoon vuokrasopimuksista, jotka on aiemmin IAS 17:ää sovellettaessa käsitelty operatiivisina vuokrasopimuksina ja jotka soveltamisen aloittamisajankohdasta lähtien käsitellään sijoituskiinteistöinä IAS 40:n mukaista käyvän arvon mallia käyttäen. Vuokralle ottajan on soveltamisen aloittamisajankohdasta lähtien käsiteltävä kyseisistä vuokrasopimuksista syntyvä käyttöoikeusomaisuuserä ja vuokrasopimusvelka IAS 40:n ja tämän standardin mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

vuokralle ottajan on arvostettava käyttöoikeusomaisuuserä soveltamisen aloittamisajankohdan käypään arvoon vuokrasopimuksista, jotka on aiemmin IAS 17:ää sovellettaessa käsitelty operatiivisina vuokrasopimuksina ja jotka soveltamisen aloittamisajankohdasta lähtien käsitellään sijoituskiinteistöinä IAS 40:n mukaista käyvän arvon mallia käyttäen. Vuokralle ottajan on soveltamisen aloittamisajankohdasta lähtien käsiteltävä kyseisistä vuokrasopimuksista syntyvä käyttöoikeusomaisuuserä ja vuokrasopimusvelka IAS 40:n ja tämän standardin mukaisesti.

| C10 | Vuokralle ottaja saa käyttää yhtä tai useampaa seuraavista käytännön apukeinoista, kun se soveltaa tätä standardia takautuvasti kappaleen C5(b) mukaisesti aiemmin IAS 17:ää sovellettaessa operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi luokiteltuihin vuokrasopimuksiin. Vuokralle ottaja saa soveltaa näitä käytännön apukeinoja vuokrasopimuskohtaisesti:






  a) | vuokralle ottaja saa soveltaa yhtä diskonttauskorkoa ominaispiirteiltään jokseenkin samankaltaisista vuokrasopimuksista koostuvaan salkkuun (kuten vuokrasopimuksiin, joissa jäljellä oleva vuokra-aika on samankaltainen, joissa kohdeomaisuuserä kuuluu samaan luokkaan ja jotka ovat samankaltaisessa taloudellisessa ympäristössä); |
| --- | --- | --- |

C10

a)

vuokralle ottaja saa soveltaa yhtä diskonttauskorkoa ominaispiirteiltään jokseenkin samankaltaisista vuokrasopimuksista koostuvaan salkkuun (kuten vuokrasopimuksiin, joissa jäljellä oleva vuokra-aika on samankaltainen, joissa kohdeomaisuuserä kuuluu samaan luokkaan ja jotka ovat samankaltaisessa taloudellisessa ympäristössä);

| b) | vaihtoehtona arvonalentumistarkastelun suorittamiselle vuokralle ottaja voi tukeutua IAS 37:n Varaukset, ehdolliset velat ja ehdolliset varat mukaisesti juuri ennen soveltamisen aloittamispäivää tekemäänsä arviointiin siitä, ovatko vuokrasopimukset tappiollisia. Jos vuokralle ottaja valitsee tämän käytännön apukeinon, sen on soveltamisen aloittamisajankohtana oikaistava käyttöoikeusomaisuuserää tappiollisia vuokrasopimuksia varten tehdyn varauksen määrällä, joka on merkittynä taseeseen välittömästi ennen soveltamisen aloittamisajankohtaa; |
| --- | --- |

b)

vaihtoehtona arvonalentumistarkastelun suorittamiselle vuokralle ottaja voi tukeutua IAS 37:n Varaukset, ehdolliset velat ja ehdolliset varat mukaisesti juuri ennen soveltamisen aloittamispäivää tekemäänsä arviointiin siitä, ovatko vuokrasopimukset tappiollisia. Jos vuokralle ottaja valitsee tämän käytännön apukeinon, sen on soveltamisen aloittamisajankohtana oikaistava käyttöoikeusomaisuuserää tappiollisia vuokrasopimuksia varten tehdyn varauksen määrällä, joka on merkittynä taseeseen välittömästi ennen soveltamisen aloittamisajankohtaa;

| c) | vuokralle ottaja saa päättää olla soveltamatta kappaleen C8 vaatimuksia vuokrasopimuksiin, joiden mukainen vuokra-aika päättyy 12 kuukauden kuluessa soveltamisen aloittamisajankohdasta. Tällöin vuokralle ottajan on:






  i) | käsiteltävä kyseiset vuokrasopimukset kirjanpidossa samalla kappaleessa 6 kuvatulla tavalla kuin lyhytaikaiset vuokrasopimukset; ja |
| --- | --- | --- |

c)

vuokralle ottaja saa päättää olla soveltamatta kappaleen C8 vaatimuksia vuokrasopimuksiin, joiden mukainen vuokra-aika päättyy 12 kuukauden kuluessa soveltamisen aloittamisajankohdasta. Tällöin vuokralle ottajan on:

i)

käsiteltävä kyseiset vuokrasopimukset kirjanpidossa samalla kappaleessa 6 kuvatulla tavalla kuin lyhytaikaiset vuokrasopimukset; ja

| ii) | sisällytettävä kyseisiin vuokrasopimuksiin liittyvät menot lyhytaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuneita kuluja koskeviin tietoihin tilikaudella, johon soveltamisen aloittamisajankohta sisältyy; |
| --- | --- |

ii)

sisällytettävä kyseisiin vuokrasopimuksiin liittyvät menot lyhytaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuneita kuluja koskeviin tietoihin tilikaudella, johon soveltamisen aloittamisajankohta sisältyy;

| d) | vuokralle ottaja saa jättää alkuvaiheen välittömät menot ulkopuolelle arvostettaessa käyttöoikeusomaisuuserää soveltamisen aloittamisajankohtana; |
| --- | --- |

d)

vuokralle ottaja saa jättää alkuvaiheen välittömät menot ulkopuolelle arvostettaessa käyttöoikeusomaisuuserää soveltamisen aloittamisajankohtana;

| e) | vuokralle ottaja saa käyttää jälkiviisautta esimerkiksi vuokra-ajan määrittämisessä, jos sopimukseen sisältyy vuokrasopimuksen jatkamis- tai päättämisoptioita. |
| --- | --- |

e)

vuokralle ottaja saa käyttää jälkiviisautta esimerkiksi vuokra-ajan määrittämisessä, jos sopimukseen sisältyy vuokrasopimuksen jatkamis- tai päättämisoptioita.

Aiemmin rahoitusleasingsopimuksiksi luokitellut vuokrasopimukset

| C11 | Jos vuokralle ottaja valitsee tämän standardin kappaleen C5(b) mukaisen soveltamisen vuokrasopimuksille, jotka IAS 17:ää sovellettaessa luokiteltiin rahoitusleasingsopimuksiksi, käyttöoikeusomaisuuserän ja vuokrasopimusvelan kirjanpitoarvon on soveltamisen aloittamisajankohtana oltava IAS 17:n mukaisesti määritetty vuokrasopimuksesta johtuvan omaisuuserän ja velan kirjanpitoarvo juuri ennen kyseistä ajankohtaa. Kyseisten vuokrasopimusten osalta vuokralle ottajan on soveltamisen aloittamisajankohdasta lähtien käsiteltävä käyttöoikeusomaisuuserä ja vuokrasopimusvelka tämän standardin mukaisesti. |
| --- | --- |

C11

Tilinpäätöksessä esitettävät tiedot

| C12 | Jos vuokralle ottaja valitsee tämän standardin soveltamisen kappaleen C5(b) mukaisesti, sen on esitettävä IAS 8:n kappaleen 28 mukaan vaadittavat tiedot ensi kertaa tapahtuvasta soveltamisesta lukuun ottamatta IAS 8:n kappaleessa 28(f) määriteltyjä tietoja. IAS 8:n kappaleessa 28(f) määriteltyjen tietojen sijaan vuokralle ottajan on esitettävä:






  a) | soveltamisen aloittamisajankohtana taseeseen merkittyjen vuokrasopimusvelkojen määrittämisessä käytettyjen vuokralle ottajan lisäluoton korkojen painotettu keskiarvo; ja |
| --- | --- | --- |

C12

a)

soveltamisen aloittamisajankohtana taseeseen merkittyjen vuokrasopimusvelkojen määrittämisessä käytettyjen vuokralle ottajan lisäluoton korkojen painotettu keskiarvo; ja

| b) | selostus seuraavien erien välisestä erotuksesta:






  i) | IAS 17:ää sovellettaessa esitetyt operatiivisista vuokrasopimuksista johtuvat vuokravelvoitteet soveltamisen aloittamisajankohtaa välittömästi edeltävän tilikauden lopussa diskontattuina lisäluoton korolla soveltamisen aloittamisajankohtana kappaleessa C8(a) kuvatulla tavalla; ja |
| --- | --- | --- |

b)

selostus seuraavien erien välisestä erotuksesta:

i)

IAS 17:ää sovellettaessa esitetyt operatiivisista vuokrasopimuksista johtuvat vuokravelvoitteet soveltamisen aloittamisajankohtaa välittömästi edeltävän tilikauden lopussa diskontattuina lisäluoton korolla soveltamisen aloittamisajankohtana kappaleessa C8(a) kuvatulla tavalla; ja

| ii) | soveltamisen aloittamisajankohtana taseeseen merkityt vuokrasopimusvelat. |
| --- | --- |

ii)

soveltamisen aloittamisajankohtana taseeseen merkityt vuokrasopimusvelat.

| C13 | Jos vuokralle ottaja käyttää yhtä tai useampaa kappaleessa C10 täsmennetyistä käytännön apukeinoista, sen on annettava tieto tästä. |
| --- | --- |

C13

Vuokralle antajat

| C14 | Vuokralle antajan ei tarvitse tehdä kappaleessa C15 kuvattujen oikaisujen lisäksi siirtymän yhteydessä mitään muita oikaisuja vuokrasopimuksista, joissa se on vuokralle antajana, ja sen on käsiteltävä kyseiset vuokrasopimukset soveltamisen aloittamisajankohdasta lähtien tämän standardin mukaisesti. |
| --- | --- |

C14

| C15 | Edelleenvuokraajan on:






  a) | arvioitava uudelleen edelleenvuokraussopimukset, jotka luokiteltiin operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi IAS 17:ää sovellettaessa ja jotka soveltamisen aloittamisajankohtana jatkuvat edelleen, sen ratkaisemiseksi, tulisiko kukin edelleenvuokraussopimus luokitella tätä standardia sovellettaessa operatiiviseksi vuokrasopimukseksi vai rahoitusleasingsopimukseksi. Edelleenvuokraajan on tehtävä tämä arviointi soveltamisen aloittamisajankohtana päävuokrasopimuksen ja edelleenvuokraussopimuksen tuonhetkisen jäljellä olevan sopimusajan ja ehtojen perusteella. |
| --- | --- | --- |

C15

a)

arvioitava uudelleen edelleenvuokraussopimukset, jotka luokiteltiin operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi IAS 17:ää sovellettaessa ja jotka soveltamisen aloittamisajankohtana jatkuvat edelleen, sen ratkaisemiseksi, tulisiko kukin edelleenvuokraussopimus luokitella tätä standardia sovellettaessa operatiiviseksi vuokrasopimukseksi vai rahoitusleasingsopimukseksi. Edelleenvuokraajan on tehtävä tämä arviointi soveltamisen aloittamisajankohtana päävuokrasopimuksen ja edelleenvuokraussopimuksen tuonhetkisen jäljellä olevan sopimusajan ja ehtojen perusteella.

| b) | kun kyseessä ovat edelleenvuokraussopimukset, jotka luokiteltiin IAS 17:ää sovellettaessa operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi mutta tätä standardia sovellettaessa rahoitusleasingsopimuksiksi, käsiteltävä edelleenvuokraussopimus soveltamisen aloittamisajankohtana tehtynä uutena rahoitusleasingsopimuksena. |
| --- | --- |

b)

kun kyseessä ovat edelleenvuokraussopimukset, jotka luokiteltiin IAS 17:ää sovellettaessa operatiivisiksi vuokrasopimuksiksi mutta tätä standardia sovellettaessa rahoitusleasingsopimuksiksi, käsiteltävä edelleenvuokraussopimus soveltamisen aloittamisajankohtana tehtynä uutena rahoitusleasingsopimuksena.

Ennen soveltamisen aloittamisajankohtaa toteutuneet myynti- ja takaisinvuokraustapahtumat

| C16 | Yhteisö ei saa arvioida uudelleen ennen soveltamisen aloittamisajankohtaa toteutuneita myynti- ja takaisinvuokraustapahtumia ratkaistakseen, täyttääkö kohdeomaisuuserän luovutus IFRS 15:n mukaiset vaatimukset, joiden mukaan se käsiteltäisiin kirjanpidossa myyntinä. |
| --- | --- |

C16

| C17 | Jos myynti ja takaisinvuokraus on IAS 17:ää sovellettaessa käsitelty myyntinä ja rahoitusleasingsopimuksena, myyjä-vuokralle ottajan on:






  a) | käsiteltävä takaisinvuokraus samalla tavalla kuin se käsittelee minkä tahansa muun soveltamisen aloittamisajankohtana olemassa olevan rahoitusleasingsopimuksen; ja |
| --- | --- | --- |

C17

a)

käsiteltävä takaisinvuokraus samalla tavalla kuin se käsittelee minkä tahansa muun soveltamisen aloittamisajankohtana olemassa olevan rahoitusleasingsopimuksen; ja

| b) | jatkettava myyntivoiton jaksottamista vuokra-ajalle. |
| --- | --- |

b)

jatkettava myyntivoiton jaksottamista vuokra-ajalle.

| C18 | Jos myynti ja takaisinvuokraus on IAS 17:ää sovellettaessa käsitelty myyntinä ja operatiivisena vuokrasopimuksena, myyjä-vuokralle ottajan on:






  a) | käsiteltävä takaisinvuokraus samalla tavalla kuin se käsittelee minkä tahansa muun soveltamisen aloittamisajankohtana olemassa olevan operatiivisen vuokrasopimuksen; ja |
| --- | --- | --- |

C18

a)

käsiteltävä takaisinvuokraus samalla tavalla kuin se käsittelee minkä tahansa muun soveltamisen aloittamisajankohtana olemassa olevan operatiivisen vuokrasopimuksen; ja

| b) | oikaistava takaisinvuokrauksesta johtuvaa käyttöoikeusomaisuuserää markkinaehdoista poikkeaviin ehtoihin perustuvilla siirtyvillä voitoilla tai tappioilla, jotka ovat merkittyinä taseeseen välittömästi ennen soveltamisen aloittamisajankohtaa. |
| --- | --- |

b)

oikaistava takaisinvuokrauksesta johtuvaa käyttöoikeusomaisuuserää markkinaehdoista poikkeaviin ehtoihin perustuvilla siirtyvillä voitoilla tai tappioilla, jotka ovat merkittyinä taseeseen välittömästi ennen soveltamisen aloittamisajankohtaa.

Liiketoimintojen yhdistämiseen liittyen aiemmin kirjatut määrät

| C19 | Jos vuokralle ottaja on aiemmin kirjannut IFRS 3:n Liiketoimintojen yhdistäminen mukaisesti omaisuuserän tai velan, joka liittyy osana liiketoimintojen yhdistämistä hankitun operatiivisen vuokrasopimuksen edullisiin tai epäedullisiin ehtoihin, vuokralle ottajan on kirjattava kyseinen omaisuuserä tai velka pois taseesta ja oikaistava käyttöoikeusomaisuuserän kirjanpitoarvoa vastaavalla määrällä soveltamisen aloittamisajankohtana. |
| --- | --- |

C19

Viittaukset IFRS 9:ään

| C20 | Jos yhteisö soveltaa tätä standardia mutta ei vielä sovella IFRS 9:ää Rahoitusinstrumentit, kaikki tähän standardiin sisältyvät viittaukset IFRS 9:ään on ymmärrettävä viittauksiksi IAS 39:ään Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen. |
| --- | --- |

C20

MUIDEN STANDARDIEN KUMOAMINEN

| C21 | Tämä standardi korvaa seuraavat standardit ja tulkinnat:






  a) | IAS 17 Vuokrasopimukset; |
| --- | --- | --- |

C21

a)

IAS 17 Vuokrasopimukset;

| b) | IFRIC 4 Miten määritetään, sisältääkö järjestely vuokrasopimuksen; |
| --- | --- |

b)

IFRIC 4 Miten määritetään, sisältääkö järjestely vuokrasopimuksen;

| c) | SIC-15 Muut vuokrasopimukset – kannustimet; ja |
| --- | --- |

c)

SIC-15 Muut vuokrasopimukset – kannustimet; ja

| d) | SIC-27 Sellaisten liiketoimien tosiasiallisen sisällön arvioiminen, joihin sisältyvä sopimus on oikeudelliselta muodoltaan vuokrasopimus. |
| --- | --- |

d)

SIC-27 Sellaisten liiketoimien tosiasiallisen sisällön arvioiminen, joihin sisältyvä sopimus on oikeudelliselta muodoltaan vuokrasopimus.

Liite D

Muutokset muihin standardeihin

Tässä liitteessä esitetään muihin standardeihin tulevat muutokset, jotka seuraavat siitä, että IASB julkistaa tämän IFRS-standardin. Yhteisön on sovellettava muutoksia 1.1.2019 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa tätä standardia aikaisemmalla kaudella, sen on sovellettava myös näitä muutoksia tällä aikaisemmalla kaudella.

Yhteisö ei saa soveltaa tätä standardia ennen kuin se soveltaa IFRS 15:tä Myyntituotot asiakassopimuksista (ks. kappale C1).

Näin ollen tämän liitteen mukaiset muutokset, jotka koskevat 1.1.2016 voimassa olevia standardeja, esitetään perustuen kyseisten standardien tekstiin sellaisena kuin se oli 1.1.2016 IFRS 15:n aiheuttamin muutoksin. Kyseisten standardien teksti, joka esitetään tässä liitteessä, ei sisällä mitään muita muutoksia, jotka eivät olleet voimassa 1.1.2016.

Muutokset, jotka koskevat 1.1.2016 ei vielä voimassa olleita standardeja, esitetään tässä liitteessä perustuen kyseisten standardien alun perin julkaistuun tekstiin IFRS 15:n aiheuttamin muutoksin. Kyseisten standardien teksti, joka esitetään tässä liitteessä, ei sisällä mitään muita muutoksia, jotka eivät olleet voimassa 1.1.2016.

IFRS 1 Ensimmäinen IFRS-standardien käyttöönotto

Muutetaan kappaletta 30 ja lisätään kappale 39AB.

Käyvän arvon käyttäminen oletushankintamenona

| 30 | Jos yhteisö käyttää avaavassa IFRS-taseessaan käypää arvoa aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen, sijoituskiinteistön, aineettoman hyödykkeen tai käyttöoikeusomaisuuserän oletushankintamenona (ks. kappaleet D5 ja D7), yhteisön ensimmäisessä IFRS-tilinpäätöksessä on esitettävä jokaisesta avaavan IFRS-taseen erästä:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

30

a)

...

VOIMAANTULO

...

| 39AB | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 Vuokrasopimukset muutettiin kappaleita 30, C4, D1, D7, D8B ja D9, poistettiin kappale D9A ja lisättiin kappaleet D9B–D9E. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

39AB

Muutetaan kappaletta C4.

Liiketoimintojen yhdistämisiä koskevat helpotukset

...

| C4 | Jos ensilaatija ei sovella IFRS 3:a takautuvasti aikaisempaan liiketoimintojen yhdistämiseen, tällä on seuraavat vaikutukset kyseiseen liiketoimintojen yhdistämiseen:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

C4

a)

...

| f) | Jos aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä hankittua omaisuuserää tai vastattavaksi otettua velkaa ei aiemman tilinpäätösnormiston mukaan ole merkitty taseeseen, sen oletushankintameno avaavassa IFRS-taseessa ei ole nolla. Sen sijaan hankkijaosapuolen on merkittävä se konsernitaseeseensa ja arvostettava se samalla perusteella kuin se IFRS-standardien mukaan olisi arvostettava hankinnan kohteen taseessa. Asian havainnollistamiseksi: jos hankkijaosapuoli ei ole aiemman tilinpäätösnormiston mukaan aktivoinut aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä hankittuja vuokrasopimuksia, joissa hankinnan kohde oli vuokralle ottajana, sen on aktivoitava kyseiset vuokrasopimukset konsernitilinpäätöksessään siten kuin IFRS 16 Vuokrasopimukset edellyttäisi hankinnan kohteen tekevän IFRS-taseessaan. Vastaavasti, jos hankkijaosapuoli ei ole aiemman tilinpäätösnormiston mukaan kirjannut ehdollista velkaa, joka on edelleen olemassa IFRS-standardeihin siirtymispäivänä, hankkijaosapuolen on kirjattava kyseinen ehdollinen velka tuona ajankohtana, paitsi jos sen merkitseminen hankinnan kohteen tilinpäätökseen olisi IAS 37:n Varaukset, ehdolliset velat ja ehdolliset varat mukaan kiellettyä. Käänteisesti: jos omaisuuserä tai velka on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan sisällytetty liikearvoon mutta olisi IFRS 3:n mukaan kirjattu erikseen, kyseinen omaisuuserä tai velka säilyy osana liikearvoa, paitsi milloin IFRS-standardit edellyttäisivät sen kirjaamista hankinnan kohteen tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

f)

Jos aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä hankittua omaisuuserää tai vastattavaksi otettua velkaa ei aiemman tilinpäätösnormiston mukaan ole merkitty taseeseen, sen oletushankintameno avaavassa IFRS-taseessa ei ole nolla. Sen sijaan hankkijaosapuolen on merkittävä se konsernitaseeseensa ja arvostettava se samalla perusteella kuin se IFRS-standardien mukaan olisi arvostettava hankinnan kohteen taseessa. Asian havainnollistamiseksi: jos hankkijaosapuoli ei ole aiemman tilinpäätösnormiston mukaan aktivoinut aikaisemmassa liiketoimintojen yhdistämisessä hankittuja vuokrasopimuksia, joissa hankinnan kohde oli vuokralle ottajana, sen on aktivoitava kyseiset vuokrasopimukset konsernitilinpäätöksessään siten kuin IFRS 16 Vuokrasopimukset edellyttäisi hankinnan kohteen tekevän IFRS-taseessaan. Vastaavasti, jos hankkijaosapuoli ei ole aiemman tilinpäätösnormiston mukaan kirjannut ehdollista velkaa, joka on edelleen olemassa IFRS-standardeihin siirtymispäivänä, hankkijaosapuolen on kirjattava kyseinen ehdollinen velka tuona ajankohtana, paitsi jos sen merkitseminen hankinnan kohteen tilinpäätökseen olisi IAS 37:n Varaukset, ehdolliset velat ja ehdolliset varat mukaan kiellettyä. Käänteisesti: jos omaisuuserä tai velka on aiemman tilinpäätösnormiston mukaan sisällytetty liikearvoon mutta olisi IFRS 3:n mukaan kirjattu erikseen, kyseinen omaisuuserä tai velka säilyy osana liikearvoa, paitsi milloin IFRS-standardit edellyttäisivät sen kirjaamista hankinnan kohteen tilinpäätöksessä.

| g) | ... |
| --- | --- |

g)

...

Muutetaan liitteen D kappaleita D1, D7, D8B ja D9. Poistetaan kappale D9A. Lisätään kappaleet D9B–D9E.

Helpotukset muiden IFRS-standardien vaatimuksista

...

| D1 | Yhteisö saa käyttää yhtä tai useampaa seuraavista helpotuksista:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

D1

a)

...

| d) | vuokrasopimukset (kappaleet D9 ja D9B–D9E); |
| --- | --- |

d)

vuokrasopimukset (kappaleet D9 ja D9B–D9E);

...

Oletushankintameno

...

| D7 | Kappaleissa D5 ja D6 esitettyjä vaihtoehtoja saadaan soveltaa myös:






  a) | sijoituskiinteistöihin, jos yhteisö valitsee IAS 40:n Sijoituskiinteistöt mukaisen hankintamenomallin; ja |
| --- | --- | --- |

D7

a)

sijoituskiinteistöihin, jos yhteisö valitsee IAS 40:n Sijoituskiinteistöt mukaisen hankintamenomallin; ja

| (aa) | käyttöoikeusomaisuuseriin (IFRS 16 Vuokrasopimukset); ja |
| --- | --- |

(aa)

käyttöoikeusomaisuuseriin (IFRS 16 Vuokrasopimukset); ja

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

...

| D8B | Joillakin yhteisöillä on hallussaan aineellisia käyttöomaisuushyödykkeitä, käyttöoikeusomaisuuseriä tai aineettomia hyödykkeitä, joita käytetään tai on aiemmin käytetty hintasäännellyissä toiminnoissa. Tällaisten erien kirjanpitoarvoon voi sisältyä määriä, jotka on määritetty aiemman tilinpäätösnormiston mukaisesti, mutta jotka eivät ole aktivoitavissa IFRS-standardien mukaisesti. Tällöin ensilaatija saa käyttää oletushankintamenona tällaisen hyödykkeen aiemman tilinpäätösnormiston mukaista IFRS-standardeihin siirtymispäivän kirjanpitoarvoa. Jos yhteisö soveltaa tätä helpotusta johonkin hyödykkeeseen, sen ei tarvitse soveltaa sitä kaikkiin hyödykkeisiin. Yhteisön on IFRS-standardeihin siirtymispäivänä tehtävä arvonalentumistesti IAS 36:n mukaisesti jokaiselle erälle, johon helpotusta käytetään. Tätä kappaletta sovellettaessa kyse on hintasäännellyistä toiminnoista, jos niitä koskee hinnanasettamisnormisto, jonka mukaan määrätään hinnat, joita asiakkailta voidaan periä tavaroista tai palveluista ja jota valvoo hinnansääntelytaho (määritelty IFRS 14:ssa Regulatory Deferral Accounts.) |
| --- | --- |

D8B

Vuokrasopimukset

| D9 | Ensilaatija saa arvioida, sisältääkö IFRS-standardeihin siirtymispäivänä olemassa oleva järjestely vuokrasopimuksen, soveltamalla kyseisiin sopimuksiin IFRS 16:n kappaleita 9–11 kyseisenä päivänä vallitsevien tosiseikkojen ja olosuhteiden perusteella. |
| --- | --- |

D9

| D9A | [poistettu] |
| --- | --- |

D9A

| D9B | Kun ensilaatija, joka on vuokralle ottaja, merkitsee taseeseen vuokrasopimusvelkoja ja käyttöoikeusomaisuuseriä, se saa soveltaa kaikkiin vuokrasopimuksiinsa seuraavaa menettelyä (ellei kappaleessa D9D kuvatuista käytännön apukeinoista muuta johdu):






  a) | vuokrasopimusvelka arvostetaan IFRS-standardeihin siirtymispäivänä. Tätä menettelyä noudattavan vuokralle ottajan on määritettävä kyseinen vuokrasopimusvelka siten, että se on jäljellä olevien vuokrien nykyarvo (ks. kappale D9E), jonka diskonttaukseen on käytetty vuokralle ottajan lisäluoton korkoa (ks. kappale D9E) IFRS-standardeihin siirtymispäivänä.; |
| --- | --- | --- |

D9B

a)

vuokrasopimusvelka arvostetaan IFRS-standardeihin siirtymispäivänä. Tätä menettelyä noudattavan vuokralle ottajan on määritettävä kyseinen vuokrasopimusvelka siten, että se on jäljellä olevien vuokrien nykyarvo (ks. kappale D9E), jonka diskonttaukseen on käytetty vuokralle ottajan lisäluoton korkoa (ks. kappale D9E) IFRS-standardeihin siirtymispäivänä.;

| b) | käyttöoikeusomaisuuserä arvostetaan IFRS-standardeihin siirtymispäivänä. Vuokralle ottajan on valittava vuokrasopimuskohtaisesti, arvostetaanko kyseinen käyttöoikeusomaisuuserä:






  i) | kirjanpitoarvoon ikään kuin IFRS 16:ta olisi sovellettu vuokrasopimuksen alkamisajankohdasta lukien (ks. kappale D9E) mutta diskontattuna käyttäen vuokralle ottajan lisäluoton korkoa soveltamisen aloittamisajankohtana; vai |
| --- | --- | --- |

b)

käyttöoikeusomaisuuserä arvostetaan IFRS-standardeihin siirtymispäivänä. Vuokralle ottajan on valittava vuokrasopimuskohtaisesti, arvostetaanko kyseinen käyttöoikeusomaisuuserä:

i)

kirjanpitoarvoon ikään kuin IFRS 16:ta olisi sovellettu vuokrasopimuksen alkamisajankohdasta lukien (ks. kappale D9E) mutta diskontattuna käyttäen vuokralle ottajan lisäluoton korkoa soveltamisen aloittamisajankohtana; vai

| ii) | määrään, joka on yhtä suuri kuin vuokrasopimusvelka oikaistuna kyseiseen vuokrasopimukseen liittyvillä etukäteen maksetuilla tai siirtyvillä vuokrilla, jotka ovat merkittyinä taseeseen välittömästi ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää; |
| --- | --- |

ii)

määrään, joka on yhtä suuri kuin vuokrasopimusvelka oikaistuna kyseiseen vuokrasopimukseen liittyvillä etukäteen maksetuilla tai siirtyvillä vuokrilla, jotka ovat merkittyinä taseeseen välittömästi ennen IFRS-standardeihin siirtymispäivää;

| c) | käyttöoikeusomaisuuseriin sovelletaan IAS 36:ta IFRS-standardeihin siirtymispäivänä. |
| --- | --- |

c)

käyttöoikeusomaisuuseriin sovelletaan IAS 36:ta IFRS-standardeihin siirtymispäivänä.

| D9C | Kappaleen D9B vaatimuksista huolimatta ensilaatijan, joka on vuokralle ottaja, on arvostettava IFRS-standardeihin siirtymispäivän mukaiseen käypään arvoon käyttöoikeusomaisuuserä vuokrasopimuksista, jotka ovat IAS 40:een sisältyvän sijoituskiinteistön määritelmän mukaisia ja arvostetaan IAS 40:n käyvän arvon mallin mukaisesti IFRS-standardeihin siirtymispäivästä lukien. |
| --- | --- |

D9C

| D9D | Ensilaatija, joka on vuokralle ottaja, saa tehdä yhden tai useamman seuraavista IFRS-standardeihin siirtymispäivän jälkeen vuokrasopimuskohtaisesti sovellettuna:






  a) | soveltaa yhtä diskonttauskorkoa ominaispiirteiltään jokseenkin samankaltaisista vuokrasopimuksista koostuvaan salkkuun (kuten vuokrasopimuksiin, joiden jäljellä oleva vuokra-aika on samankaltainen, joiden kohdeomaisuuserä kuuluu samaan luokkaan ja jotka ovat samankaltaisessa taloudellisessa ympäristössä); |
| --- | --- | --- |

D9D

a)

soveltaa yhtä diskonttauskorkoa ominaispiirteiltään jokseenkin samankaltaisista vuokrasopimuksista koostuvaan salkkuun (kuten vuokrasopimuksiin, joiden jäljellä oleva vuokra-aika on samankaltainen, joiden kohdeomaisuuserä kuuluu samaan luokkaan ja jotka ovat samankaltaisessa taloudellisessa ympäristössä);

| b) | olla soveltamatta kappaleen D9B vaatimuksia vuokrasopimuksiin, joiden mukainen vuokra-aika päättyy 12 kuukauden kuluessa IFRS-standardeihin siirtymispäivästä. Sen sijaan yhteisön on käsiteltävä kyseisiä vuokrasopimuksia (mukaan lukien niistä esitettävät tiedot) ikään kuin ne olisivat IFRS 16:n kappaleen 6 mukaisesti käsiteltäviä lyhytaikaisia vuokrasopimuksia; |
| --- | --- |

b)

olla soveltamatta kappaleen D9B vaatimuksia vuokrasopimuksiin, joiden mukainen vuokra-aika päättyy 12 kuukauden kuluessa IFRS-standardeihin siirtymispäivästä. Sen sijaan yhteisön on käsiteltävä kyseisiä vuokrasopimuksia (mukaan lukien niistä esitettävät tiedot) ikään kuin ne olisivat IFRS 16:n kappaleen 6 mukaisesti käsiteltäviä lyhytaikaisia vuokrasopimuksia;

| c) | olla soveltamatta kappaleen D9B vaatimuksia vuokrasopimuksiin, joissa kohdeomaisuuserä on arvoltaan vähäinen (kuvataan IFRS 16:n kappaleissa B3–B8). Sen sijaan yhteisön on käsiteltävä kyseisiä vuokrasopimuksia (mukaan lukien niistä esitettävät tiedot) IFRS 16:n kappaleen 6 mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

olla soveltamatta kappaleen D9B vaatimuksia vuokrasopimuksiin, joissa kohdeomaisuuserä on arvoltaan vähäinen (kuvataan IFRS 16:n kappaleissa B3–B8). Sen sijaan yhteisön on käsiteltävä kyseisiä vuokrasopimuksia (mukaan lukien niistä esitettävät tiedot) IFRS 16:n kappaleen 6 mukaisesti;

| d) | jättää alkuvaiheen välittömät menot (ks. kappale D9E) ulkopuolelle käyttöoikeusomaisuuserän arvostuksesta IFRS-standardeihin siirtymispäivänä; |
| --- | --- |

d)

jättää alkuvaiheen välittömät menot (ks. kappale D9E) ulkopuolelle käyttöoikeusomaisuuserän arvostuksesta IFRS-standardeihin siirtymispäivänä;

| e) | käyttää jälkiviisautta esimerkiksi vuokra-ajan määrittämisessä, jos sopimukseen sisältyy vuokrasopimuksen jatkamis- tai päättämisoptioita. |
| --- | --- |

e)

käyttää jälkiviisautta esimerkiksi vuokra-ajan määrittämisessä, jos sopimukseen sisältyy vuokrasopimuksen jatkamis- tai päättämisoptioita.

| D9E | Vuokrat, vuokralle ottaja, vuokralle ottajan lisäluoton korko, vuokrasopimuksen alkamisajankohta, alkuvaiheen välittömät menot ja vuokra-aika ovat IFRS 16:ssa määriteltyjä termejä, ja niitä käytetään tässä standardissa samassa merkityksessä. |
| --- | --- |

D9E

IFRS 3 Liiketoimintojen yhdistäminen

Muutetaan kappaleita 14 ja 17 sekä lisätään kappaleet 28A ja 28B ja niihin liittyvä otsikko ja kappale 64M.

Kirjaamisen ehdot

...

| 14 | Kappaleissa B31–B40 on ohjeistusta aineettomien hyödykkeiden kirjaamisesta. Kappaleissa 22–28B täsmennetään, minkä tyyppisiin yksilöitävissä oleviin varoihin ja velkoihin kuuluu eriä, joita tämän IFRS-standardin rajoitetut poikkeukset kirjaamisperiaatteesta ja -ehdoista koskevat. |
| --- | --- |

14

Liiketoimintojen yhdistämisessä hankittujen yksilöitävissä olevien varojen ja vastattaviksi otettujen velkojen luokitteleminen tai määrittäminen

...

| 17 | Tässä IFRS-standardissa määrätään kaksi poikkeusta kappaleessa 15 esitetystä periaatteesta:






  a) | vuokrasopimuksen, jossa hankinnan kohde on vuokralle antajana, luokitteleminen operatiiviseksi vuokrasopimukseksi tai rahoitusleasingsopimukseksi IFRS 16:n Vuokrasopimukset mukaisesti; ja |
| --- | --- | --- |

17

a)

vuokrasopimuksen, jossa hankinnan kohde on vuokralle antajana, luokitteleminen operatiiviseksi vuokrasopimukseksi tai rahoitusleasingsopimukseksi IFRS 16:n Vuokrasopimukset mukaisesti; ja

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

Vuokrasopimukset, jossa hankinnan kohde on vuokralle ottajana

| 28A | Hankkijaosapuolen on kirjattava käyttöoikeusomaisuuserät ja vuokrasopimusvelat IFRS 16:n mukaisesti yksilöidyistä vuokrasopimuksista, joissa hankinnan kohde on vuokralle ottajana. Hankkijaosapuolen ei tarvitse kirjata käyttöoikeusomaisuuseriä ja vuokrasopimusvelkoja:






  a) | vuokrasopimuksista, joiden mukainen vuokra-aika (määritelty IFRS 16:ssa) päättyy 12 kuukauden kuluessa hankinta-ajankohdasta; tai |
| --- | --- | --- |

28A

a)

vuokrasopimuksista, joiden mukainen vuokra-aika (määritelty IFRS 16:ssa) päättyy 12 kuukauden kuluessa hankinta-ajankohdasta; tai

| b) | vuokrasopimuksista, joissa kohdeomaisuuserä on arvoltaan vähäinen (kuvataan IFRS 16:n kappaleissa B3–B8). |
| --- | --- |

b)

vuokrasopimuksista, joissa kohdeomaisuuserä on arvoltaan vähäinen (kuvataan IFRS 16:n kappaleissa B3–B8).

| 28B | Hankkijaosapuolen on arvostettava vuokrasopimusvelka määrään, joka vastaa jäljellä olevien vuokrien (määritelty IFRS 16:ssa) nykyarvoa ikään kuin hankittu vuokrasopimus olisi hankinta-ajankohtana uusi vuokrasopimus. Hankkijaosapuolen on arvostettava käyttöoikeusomaisuuserä samaan rahamäärään kuin vuokrasopimusvelka oikaistuna siten, että otetaan huomioon vuokrasopimuksen markkinaehtoihin verrattuna edulliset tai epäedulliset ehdot. |
| --- | --- |

28B

Voimaantulo

...

| 64M | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaleita 14, 17, B32 ja B42, poistettiin kappaleet B28–B30 ja niihin liittyvä otsikko sekä lisättiin kappaleet 28A–28B ja niihin liittyvä otsikko. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

64M

Poistetaan liitteen B kappaleet B28–B30 ja niihin liittyvä otsikko sekä muutetaan kappaleita B32 ja B42.

| B28 | [poistettu] |
| --- | --- |

B28

| B29 | [poistettu] |
| --- | --- |

B29

| B30 | [poistettu] |
| --- | --- |

B30

Aineettomat hyödykkeet

...

| B32 | Sopimuksellis-oikeudellisen kriteerin täyttävä aineeton hyödyke on yksilöitävissä, vaikkei omaisuuserä olisi siirrettävissä tai erotettavissa hankinnan kohteesta tai muista oikeuksista ja velvoitteista. Esimerkiksi:






  a) | [poistettu] |
| --- | --- | --- |

B32

a)

[poistettu]

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

Operatiivisten vuokrasopimusten kohteena olevat omaisuuserät hankinnan kohteen ollessa vuokralle antajana

| B42 | Määrittäessään hankinta-ajankohdan käypää arvoa operatiivisen vuokrasopimuksen kohteena olevalle omaisuuserälle, kuten rakennukselle tai patentille, hankinnan kohteen ollessa vuokralle antajana hankkijaosapuolen on otettava huomioon vuokrasopimuksen ehdot. Hankkijaosapuoli ei kirjaa erillistä omaisuuserää tai velkaa, jos operatiivisen vuokrasopimuksen ehdot ovat joko edulliset tai epäedulliset markkinoilla noudatettaviin ehtoihin verrattuina. |
| --- | --- |

B42

IFRS 4 Vakuutussopimukset

Muutetaan IFRS 15:n seurauksena muuttunutta kappaletta 4 ja lisätään kappale 41I.

SOVELTAMISALA

...

| 4 | Yhteisö ei saa soveltaa tätä IFRS-standardia:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

4

a)

...

| c) | sopimukseen perustuviin oikeuksiin tai velvoitteisiin, jotka riippuvat rahoituseriin kuulumattoman erän tulevasta käytöstä tai käyttöoikeudesta (esimerkiksi eräät lisenssimaksut, rojaltit, muuttuvat vuokrat ja vastaavanlaiset erät), eikä myöskään vuokrasopimukseen kytkettyyn vuokralle ottajan antamaan jäännösarvotakaukseen (ks. IFRS 16 Vuokrasopimukset, IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista ja IAS 38 Aineettomat hyödykkeet). |
| --- | --- |

c)

sopimukseen perustuviin oikeuksiin tai velvoitteisiin, jotka riippuvat rahoituseriin kuulumattoman erän tulevasta käytöstä tai käyttöoikeudesta (esimerkiksi eräät lisenssimaksut, rojaltit, muuttuvat vuokrat ja vastaavanlaiset erät), eikä myöskään vuokrasopimukseen kytkettyyn vuokralle ottajan antamaan jäännösarvotakaukseen (ks. IFRS 16 Vuokrasopimukset, IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista ja IAS 38 Aineettomat hyödykkeet).

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

VOIMAANTULO JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

...

| 41I | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaletta 4. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

41I

IFRS 7 Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot

Muutetaan kappaletta 29 ja lisätään kappale 44CC.

Käypä arvo

...

| 29 | Käypien arvojen esittämistä tilinpäätöksessä ei edellytetä:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

29

a)

...

| b) | kun kyse on sijoituksesta sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joilla ei ole toimivilla markkinoilla täysin samanlaiselle instrumentille noteerattua hintaa (ts. tason 1 syöttötietoa), tai johdannaisista, jotka on sidottu tällaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, ja joka arvostetaan IAS 39:n mukaisesti hankintamenoon perustuen, koska sen käypää arvoa ei voida muulla tavoin määrittää luotettavasti; |
| --- | --- |

b)

kun kyse on sijoituksesta sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joilla ei ole toimivilla markkinoilla täysin samanlaiselle instrumentille noteerattua hintaa (ts. tason 1 syöttötietoa), tai johdannaisista, jotka on sidottu tällaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, ja joka arvostetaan IAS 39:n mukaisesti hankintamenoon perustuen, koska sen käypää arvoa ei voida muulla tavoin määrittää luotettavasti;

| c) | kun kyse on sopimuksesta, johon sisältyy (IFRS 4:ssä kuvattu) oikeus harkinnanvaraiseen osuuteen ylijäämästä, jos kyseisen osuuden käypä arvo ei ole luotettavasti määritettävissä; tai |
| --- | --- |

c)

kun kyse on sopimuksesta, johon sisältyy (IFRS 4:ssä kuvattu) oikeus harkinnanvaraiseen osuuteen ylijäämästä, jos kyseisen osuuden käypä arvo ei ole luotettavasti määritettävissä; tai

| d) | vuokrasopimusveloista. |
| --- | --- |

d)

vuokrasopimusveloista.

VOIMAANTULO JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

...

| 44CC | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 Vuokrasopimukset muutettiin kappaleita 29 ja B11D. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

44CC

Muutetaan liitteen B kappaletta B11D.

Maksuvalmiusriskiä koskevat määrälliset tiedot (kappaleet 34(a) sekä 39(a) ja (b))

...

| B11D | Kappaleen 39 kohdissa (a) ja (b) edellytetyissä maturiteettijakaumissa esitettävät sopimuksiin perustuvat määrät ovat sopimuksiin perustuvia diskonttaamattomia rahavirtoja, esimerkiksi:






  a) | bruttomääräiset vuokrasopimusvelat (ennen rahoitusmenojen vähentämistä); |
| --- | --- | --- |

B11D

a)

bruttomääräiset vuokrasopimusvelat (ennen rahoitusmenojen vähentämistä);

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

IFRS 9 Rahoitusinstrumentit

Muutetaan kappaleita 2.1 ja 5.5.15 ja lisätään kappale 7.1.5.

Luku 2 Soveltamisala

| 2.1 | Kaikkien yhteisöjen on sovellettava tätä standardia kaikentyyppisiin rahoitusinstrumentteihin lukuun ottamatta seuraavia:








  a) | ... |
| --- | --- | --- |

2.1

a)

...

| b) | vuokrasopimuksiin perustuvat oikeudet ja velvoitteet, joihin sovelletaan IFRS 16:ta Vuokrasopimukset. Kuitenkin:








  i) | tämän standardin mukaiset vaatimukset taseesta pois kirjaamisesta ja arvon alentumisesta koskevat vuokralle antajan kirjaamia rahoitusleasingsaamisia (ts. nettosijoituksia rahoitusleasingsopimuksiin) ja operatiivisiin vuokrasopimuksiin perustuvia saamisia; |
| --- | --- | --- |

b)

vuokrasopimuksiin perustuvat oikeudet ja velvoitteet, joihin sovelletaan IFRS 16:ta Vuokrasopimukset. Kuitenkin:

i)

tämän standardin mukaiset vaatimukset taseesta pois kirjaamisesta ja arvon alentumisesta koskevat vuokralle antajan kirjaamia rahoitusleasingsaamisia (ts. nettosijoituksia rahoitusleasingsopimuksiin) ja operatiivisiin vuokrasopimuksiin perustuvia saamisia;

| ii) | tämän standardin kappaleen 3.3.1 mukaiset vaatimukset taseesta pois kirjaamisesta koskevat vuokralle ottajan kirjaamia vuokrasopimusvelkoja; ja |
| --- | --- |

ii)

tämän standardin kappaleen 3.3.1 mukaiset vaatimukset taseesta pois kirjaamisesta koskevat vuokralle ottajan kirjaamia vuokrasopimusvelkoja; ja

| iii) | tämän standardin mukaiset vaatimukset kytketyistä johdannaisista koskevat vuokrasopimuksiin kytkettyjä johdannaisia. |
| --- | --- |

iii)

tämän standardin mukaiset vaatimukset kytketyistä johdannaisista koskevat vuokrasopimuksiin kytkettyjä johdannaisia.

| c) | ... |
| --- | --- |

c)

...

Yksinkertaistettu menettely myyntisaamisia, sopimukseen perustuvia omaisuuseriä ja vuokrasopimussaamisia varten

| 5.5.15 | Kappaleista 5.5.3 ja 5.5.5 huolimatta yhteisön on aina arvostettava tappiota koskeva vähennyserä määrään, joka vastaa koko voimassaoloajalta odotettavissa olevia luottotappioita, seuraavien erien osalta:








  a) | ... |
| --- | --- | --- |

5.5.15

a)

...

| b) | vuokrasopimussaamiset, jotka aiheutuvat IFRS 16:n soveltamisalaan kuuluvista liiketoimista, jos yhteisö valitsee tilinpäätöksen laatimisperiaatteen, jonka mukaan se arvostaa tappiota koskevan vähennyserän määrään, joka vastaa koko voimassaoloajalta odotettavissa olevia luottotappioita. Tätä laatimisperiaatetta on sovellettava kaikkiin vuokrasopimussaamisiin, mutta sitä voidaan soveltaa erikseen rahoitusleasingsaamisiin ja operatiivisiin vuokrasopimuksiin perustuviin saamisiin. |
| --- | --- |

b)

vuokrasopimussaamiset, jotka aiheutuvat IFRS 16:n soveltamisalaan kuuluvista liiketoimista, jos yhteisö valitsee tilinpäätöksen laatimisperiaatteen, jonka mukaan se arvostaa tappiota koskevan vähennyserän määrään, joka vastaa koko voimassaoloajalta odotettavissa olevia luottotappioita. Tätä laatimisperiaatetta on sovellettava kaikkiin vuokrasopimussaamisiin, mutta sitä voidaan soveltaa erikseen rahoitusleasingsaamisiin ja operatiivisiin vuokrasopimuksiin perustuviin saamisiin.

...

7.1   VOIMAANTULO

...

| 7.1.5 | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaleita 2.1, 5.5.15, B4.3.8, B5.5.34 ja B5.5.46. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

7.1.5

Muutetaan liitteen B kappaleita B4.3.8, B5.5.34 ja B5.5.46

Kytketyt johdannaiset (luku 4.3)

...

| B4.3.8 | Kytketyn johdannaisen taloudelliset ominaispiirteet ja riskit liittyvät läheisesti pääsopimuksen taloudellisiin ominaispiirteisiin ja riskeihin seuraavissa esimerkeissä. Näissä esimerkeissä yhteisö ei käsittele kytkettyä johdannaista kirjanpidossa erillään pääsopimuksesta.






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

B4.3.8

a)

...

| f) | Pääsopimuksena olevaan vuokrasopimukseen kytketty johdannainen liittyy läheisesti pääsopimukseen, jos kytketty johdannainen on (i) inflaatioon sidottu indeksi, kuten esimerkiksi vuokrien sitominen kuluttajahintaindeksiin (edellyttäen, että vuokrasopimuksessa ei ole vipuvaikutusta ja että indeksi liittyy yhteisön oman taloudellisen ympäristön inflaatioon), (ii) muuttuvia vuokria, jotka määräytyvät myynnin perusteella, tai (iii) muuttuvia vuokria, jotka määräytyvät vaihtuvien korkojen perusteella. |
| --- | --- |

f)

Pääsopimuksena olevaan vuokrasopimukseen kytketty johdannainen liittyy läheisesti pääsopimukseen, jos kytketty johdannainen on (i) inflaatioon sidottu indeksi, kuten esimerkiksi vuokrien sitominen kuluttajahintaindeksiin (edellyttäen, että vuokrasopimuksessa ei ole vipuvaikutusta ja että indeksi liittyy yhteisön oman taloudellisen ympäristön inflaatioon), (ii) muuttuvia vuokria, jotka määräytyvät myynnin perusteella, tai (iii) muuttuvia vuokria, jotka määräytyvät vaihtuvien korkojen perusteella.

| g) | ... |
| --- | --- |

g)

...

Odotettavissa olevat luottotappiot

...

| B5.5.34 | Kun määritetään vuokrasopimussaamisen tappiota koskevaa vähennyserää, odotettavissa olevia luottotappioita määritettäessä käytettävien rahavirtojen tulee olla yhdenmukaisia niiden rahavirtojen kanssa, joita käytetään vuokrasopimussaamisten arvostamisessa IFRS 16:n Vuokrasopimukset mukaisesti.
  ... |
| --- | --- |

B5.5.34

...

Rahan aika-arvo

...

| B5.5.46 | Vuokrasopimussaamisista odotettavissa olevat luottotappiot on diskontattava käyttäen samaa diskonttauskorkoa kuin IFRS 16:n mukaan käytetään vuokrasopimussaamisen arvostamiseen.
  ... |
| --- | --- |

B5.5.46

...

IFRS 13 Käyvän arvon määrittäminen

Muutetaan kappaletta 6.

SOVELTAMISALA

...

| 6 | Tämän IFRS-standardin mukaisia arvostamista ja tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja koskevia vaatimuksia ei sovelleta seuraaviin eriin:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

6

a)

...

| b) | IFRS 16:n Vuokrasopimukset mukaisesti kirjanpidossa käsiteltävät vuokraustapahtumat; ja |
| --- | --- |

b)

IFRS 16:n Vuokrasopimukset mukaisesti kirjanpidossa käsiteltävät vuokraustapahtumat; ja

| c) | ... |
| --- | --- |

c)

...

Lisätään liitteeseen C kappale C6.

Voimaantulo ja siirtymäsäännöt

...

| C6 | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 Vuokrasopimukset muutettiin kappaletta 6. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

C6

IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista

Muutetaan kappaleita 5 ja 97.

SOVELTAMISALA

| 5 | Yhteisön on sovellettava tätä standardia kaikkiin asiakassopimuksiin seuraavia lukuun ottamatta:






  a) | IFRS 16:n Vuokrasopimukset soveltamisalaan kuuluvat vuokrasopimukset; |
| --- | --- | --- |

5

a)

IFRS 16:n Vuokrasopimukset soveltamisalaan kuuluvat vuokrasopimukset;

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

Sopimuksen täyttämisestä aiheutuvat menot

...

| 97 | Sopimukseen (tai tiettyyn ennakoituun sopimukseen) välittömästi liittyviin menoihin kuuluvat seuraavat:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

97

a)

...

| c) | kohdistetut osuudet menoista, jotka välittömästi liittyvät kyseiseen sopimukseen tai sopimustoimintoihin (esim. menot, jotka aiheutuvat sopimusten hallinnoinnista sekä sopimusta täytettäessä käytettävien työkalujen, ja laitteiden ja käyttöoikeusomaisuuserien valvonnasta, vakuutuksista ja poistoista); |
| --- | --- |

c)

kohdistetut osuudet menoista, jotka välittömästi liittyvät kyseiseen sopimukseen tai sopimustoimintoihin (esim. menot, jotka aiheutuvat sopimusten hallinnoinnista sekä sopimusta täytettäessä käytettävien työkalujen, ja laitteiden ja käyttöoikeusomaisuuserien valvonnasta, vakuutuksista ja poistoista);

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

Muutetaan liitteen B kappaleita B66 ja B70.

Termiini tai osto-optio

| B66 | Jos yhteisö on velvollinen tai oikeutettu ostamaan omaisuuserän takaisin (termiini tai osto-optio), asiakas ei saa määräysvaltaa omaisuuserään, koska sitä rajoitetaan ohjaamasta omaisuuserän käyttöä ja saamasta sen jäljellä olevaa hyötyä kaikilta olennaisilta osin, vaikka omaisuuserä saattaa olla fyysisesti asiakkaan hallussa. Tämän vuoksi yhteisön on käsiteltävä sopimus kirjanpidossa jompanakumpana seuraavista:






  a) | vuokrasopimuksena IFRS 16:n Vuokrasopimukset mukaisesti, jos yhteisö voi tai sen täytyy ostaa omaisuuserä takaisin rahamäärällä, joka on pienempi kuin omaisuuserän alkuperäinen myyntihinta, paitsi jos kyseessä on myynti ja takaisinvuokraus. Jos sopimus on osa myynti- ja takaisinvuokraustapahtumaa, yhteisön on edelleen merkittävä omaisuuserä taseeseen ja kirjattava asiakkaalta mahdollisesti saatu vastike rahoitusvelaksi. Yhteisön on käsiteltävä rahoitusvelka kirjanpidossa IFRS 9:n mukaisesti; tai |
| --- | --- | --- |

B66

a)

vuokrasopimuksena IFRS 16:n Vuokrasopimukset mukaisesti, jos yhteisö voi tai sen täytyy ostaa omaisuuserä takaisin rahamäärällä, joka on pienempi kuin omaisuuserän alkuperäinen myyntihinta, paitsi jos kyseessä on myynti ja takaisinvuokraus. Jos sopimus on osa myynti- ja takaisinvuokraustapahtumaa, yhteisön on edelleen merkittävä omaisuuserä taseeseen ja kirjattava asiakkaalta mahdollisesti saatu vastike rahoitusvelaksi. Yhteisön on käsiteltävä rahoitusvelka kirjanpidossa IFRS 9:n mukaisesti; tai

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

Asiakkaan myyntioptio

| B70 | Jos yhteisö on velvollinen ostamaan omaisuuserän takaisin asiakkaan sitä pyytäessä (asiakkaan myyntioptio) hintaan, joka on alempi kuin omaisuuserän alkuperäinen myyntihinta, yhteisön on harkittava sopimuksen syntymisajankohtana, onko asiakkaalla merkittävä taloudellinen kannustin tämän oikeuden käyttämiseen. Kun asiakas käyttää tämän oikeuden, siitä seuraa, että asiakas tosiasiallisesti maksaa yhteisölle vastiketta oikeudesta käyttää tiettyä omaisuuserää tiettynä ajanjaksona. Tämän vuoksi yhteisön on käsiteltävä sopimus IFRS 16:n mukaisesti vuokrasopimuksena, jos asiakkaalla on merkittävä kannustin oikeuden käyttämiseen, paitsi jos sopimus on osa myynti- ja takaisinvuokraustapahtumaa. Jos sopimus on osa myynti- ja takaisinvuokraustapahtumaa, yhteisön on edelleen merkittävä omaisuuserä taseeseen ja kirjattava asiakkaalta mahdollisesti saatu vastike rahoitusvelaksi. Yhteisön on käsiteltävä rahoitusvelka kirjanpidossa IFRS 9:n mukaisesti.
  ... |
| --- | --- |

B70

...

Lisätään liitteeseen C kappale C1A.

VOIMAANTULO

...

| C1A | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 Vuokrasopimukset muutettiin kappaleita 5, 97, B66 ja B70. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

C1A

IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen

Muutetaan kappaletta 123 ja lisätään kappale 139Q.

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden esittäminen

...

| 123 | Johto tekee yhteisön noudattamia tilinpäätöksen laatimisperiaatteita soveltaessaan useita harkintaan perustuvia ratkaisuja – muitakin kuin arvioita edellyttäviä – joilla saattaa olla merkittävä vaikutus tilinpäätöksessä esitettäviin lukuihin. Johto tekee harkintaan perustuvia ratkaisuja esimerkiksi määrittäessään:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

123

a)

...

| b) | milloin rahoitusvarojen ja, kun kyse on vuokralle antajista, vuokrasopimuksen kohteena olevien omaisuuserien omistamiseen liittyvät merkittävät riskit ja edut ovat siirtyneet kaikilta olennaisilta osin toisille yhteisöille; ja |
| --- | --- |

b)

milloin rahoitusvarojen ja, kun kyse on vuokralle antajista, vuokrasopimuksen kohteena olevien omaisuuserien omistamiseen liittyvät merkittävät riskit ja edut ovat siirtyneet kaikilta olennaisilta osin toisille yhteisöille; ja

| c) | ... |
| --- | --- |

c)

...

SIIRTYMÄSÄÄNNÖT JA VOIMAANTULO

...

| 139Q | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 Vuokrasopimukset muutettiin kappaletta 123. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

139Q

IAS 2 Vaihto-omaisuus

Muutetaan kappaletta 12 ja lisätään kappale 40G.

Valmistusmenot

| 12 | Vaihto-omaisuuden valmistusmenot käsittävät välittömästi tuotannon määrään yhteydessä olevat menot, kuten esimerkiksi välittömät työsuorituksesta johtuvat menot. Vaihto-omaisuuden valmistusmenoihin sisällytetään myös systemaattisesti kohdistettu osuus valmistuksen kiinteistä ja muuttuvista yleismenoista, jotka aiheutuvat raaka-aineiden jalostamisesta valmiiksi tuotteiksi. Valmistuksen kiinteitä yleismenoja ovat sellaiset välilliset valmistusmenot, jotka pysyvät suhteellisen samansuuruisina tuotannon määrästä riippumatta, kuten esimerkiksi tehdasrakennusten, laitteiden ja valmistusprosessissa käytettyjen käyttöoikeusomaisuuserien poistot ja huoltomenot sekä tehtaan johdon ja hallinnon menot. Valmistuksen muuttuvia yleismenoja ovat sellaiset välilliset valmistusmenot, jotka vaihtelevat välittömästi tai lähes välittömästi tuotannon määrän mukaan, kuten esimerkiksi välilliset aineista ja työsuorituksesta johtuvat menot.
  ... |
| --- | --- |

12

...

VOIMAANTULO

...

| 40G | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 Vuokrasopimukset muutettiin kappaletta 12. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

40G

IAS 7 Rahavirtalaskelmat

Muutetaan kappaleita 17 ja 44 ja lisätään kappale 59.

Rahoitus

| 17 | Rahoituksen rahavirtojen erillinen esittäminen on tärkeää, koska se on hyödyllistä ennustettaessa vastaisiin rahavirtoihin kohdistuvia yhteisön pääomansijoittajien vaateita. Rahoituksen rahavirtoja ovat esimerkiksi:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

17

a)

...

| e) | vuokralle ottajan suorittamat vuokrasopimuksesta johtuvaa velkaa pienentävät maksut. |
| --- | --- |

e)

vuokralle ottajan suorittamat vuokrasopimuksesta johtuvaa velkaa pienentävät maksut.

LIIKETOIMET, JOIHIN EI LIITY MAKSUTAPAHTUMAA

...

| 44 | Monilla investointi- ja rahoitustoimilla ei ole välitöntä vaikutusta kauden rahavirtoihin, vaikka ne vaikuttavat yhteisön pääomien ja varojen rakenteeseen. Maksutapahtumia aiheuttamattomien liiketoimien jättäminen rahavirtalaskelman ulkopuolelle on johdonmukaista rahavirtalaskelman tarkoitukseen nähden, sillä nämä erät eivät aiheuta rahavirtaa kyseisellä kaudella. Liiketoimia, joihin ei liity maksutapahtumaa, ovat esimerkiksi:






  a) | omaisuuserien hankkiminen suoraan velkaa vastaan tai vuokrasopimuksella; |
| --- | --- | --- |

44

a)

omaisuuserien hankkiminen suoraan velkaa vastaan tai vuokrasopimuksella;

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

VOIMAANTULO

...

| 59 | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 Vuokrasopimukset muutettiin kappaleita 17 ja 44. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

59

IAS 12 Tuloverot

Muutetaan kappaletta 20 koskien yritystä, joka ei vielä ole ottanut käyttöön IFRS 9:ää Rahoitusinstrumentit.

Käypään arvoon taseeseen merkityt varat

| 20 | IFRS-standardien mukaan tietyt omaisuuserät saadaan tai ne täytyy merkitä taseeseen käypään arvoon tai arvostaa uudelleen (ks. esimerkiksi IAS 16 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet, IAS 38 Aineettomat hyödykkeet, IAS 39 Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen, ja IAS 40 Sijoituskiinteistöt ja IFRS 16 Vuokrasopimukset). Joissakin maissa omaisuuserän uudelleenarvostus tai kirjanpitoarvon muunlainen muuttaminen käypiä arvoja vastaavaksi vaikuttaa kyseisen kauden verotettavaan tuloon (tai verotukselliseen tappioon). Tästä seuraa, että omaisuuserän verotuksellinen arvo muuttuu, eikä väliaikaista eroa näin ollen synny. Toisissa maissa omaisuuserän uudelleenarvostaminen tai kirjanpitoarvon muuttaminen ei vaikuta kyseisen kauden verotettavaan tuloon (tai verotukselliseen tappioon), eikä omaisuuserän verotuksellista arvoa näin ollen muuteta. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa vastaavan määrän kertyessä yhteisölle koituu kuitenkin tulevaisuudessa veronalaista taloudellista hyötyä, ja vastaava verotuksessa vähennyskelpoinen määrä tulee poikkeamaan tuon taloudellisen hyödyn määrästä. Uudelleenarvostetun omaisuuserän kirjanpitoarvon ja verotuksellisen arvon välinen ero on väliaikainen ero, joka aiheuttaa laskennallisen verovelan tai -saamisen syntymisen. Näin on siinäkin tapauksessa, että:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

20

a)

...

Muutetaan kappaletta 20 koskien yritystä, joka on ottanut käyttöön IFRS 9:n Rahoitusinstrumentit.

Käypään arvoon taseeseen merkityt varat

| 20 | IFRS-standardien mukaan tietyt omaisuuserät saadaan tai ne täytyy merkitä taseeseen käypään arvoon tai arvostaa uudelleen (ks. esimerkiksi IAS 16 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet, IAS 38 Aineettomat hyödykkeet, IAS 40 Sijoituskiinteistöt, ja IFRS 9 Rahoitusinstrumentit ja IFRS 16 Vuokrasopimukset). Joissakin maissa omaisuuserän uudelleenarvostus tai kirjanpitoarvon muunlainen muuttaminen käypiä arvoja vastaavaksi vaikuttaa kyseisen kauden verotettavaan tuloon (tai verotukselliseen tappioon). Tästä seuraa, että omaisuuserän verotuksellinen arvo muuttuu, eikä väliaikaista eroa näin ollen synny. Toisissa maissa omaisuuserän uudelleenarvostaminen tai kirjanpitoarvon muuttaminen ei vaikuta kyseisen kauden verotettavaan tuloon (tai verotukselliseen tappioon), eikä omaisuuserän verotuksellista arvoa näin ollen muuteta. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa vastaavan määrän kertyessä yhteisölle koituu kuitenkin tulevaisuudessa veronalaista taloudellista hyötyä, ja vastaava verotuksessa vähennyskelpoinen määrä tulee poikkeamaan tuon taloudellisen hyödyn määrästä. Uudelleenarvostetun omaisuuserän kirjanpitoarvon ja verotuksellisen arvon välinen ero on väliaikainen ero, joka aiheuttaa laskennallisen verovelan tai -saamisen syntymisen. Näin on siinäkin tapauksessa, että:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

20

a)

...

Lisätään kappale 98G.

VOIMAANTULO

...

| 98G | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaletta 20. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

98G

IAS 16 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Poistetaan kappaleet 4 ja 27, muutetaan kappaleita 5, 10, 44 ja 68, muutetaan IFRS 15:n seurauksena muuttunutta kappaletta 69 ja lisätään kappale 81L.

SOVELTAMISALA

...

| 4 | [poistettu] |
| --- | --- |

4

| 5 | Jos yhteisö soveltaa sijoituskiinteistöihin IAS 40:n Sijoituskiinteistöt mukaista hankintamenomallia, sen on käytettävä omistamiinsa sijoituskiinteistöihin tämän standardin mukaista hankintamenomallia. |
| --- | --- |

5

KIRJAAMINEN

...

| 10 | Yhteisö arvioi kaikkia aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä johtuvia menoja tämän kirjausperiaatteen mukaisesti niiden toteutuessa. Näitä menoja ovat aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen alkuperäisestä hankkimisesta tai valmistamisesta johtuvat menot sekä myöhemmin syntyvät menot, jotka johtuvat hyödykkeeseen tehtävistä lisäyksistä, sen osan korvaamisesta uudella tai hyödykkeen ylläpidosta. Aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen hankintameno voi sisältää menoja, kuten käyttöoikeusomaisuuserien poistoja, jotka liittyvät aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen valmistamisessa, siihen tehtävässä lisäyksessä, osan korvaamisessa uudella tai ylläpidossa käytettäviä omaisuuseriä koskeviin vuokrasopimuksiin. |
| --- | --- |

10

Hankintamenon määrittäminen

...

| 27 | [poistettu] |
| --- | --- |

27

...

Poistot

...

| 44 | Yhteisö kohdistaa aineellisesta käyttöomaisuushyödykkeestä alun perin kirjattavan määrän hyödykkeen merkittäville osille ja tekee jokaisesta tällaisesta osasta poistot erikseen. Esimerkiksi lentokoneen rungosta ja moottoreista voi olla asianmukaista tehdä poistot erikseen. Vastaavasti jos yhteisö hankkii operatiivisen vuokrasopimuksen kohteena olevia aineellisia käyttöomaisuushyödykkeitä niin, että se on itse vuokralle antajana, sen voi olla asianmukaista tehdä erikseen poistot sellaisista kyseisen hyödykkeen hankintamenossa huomioon otetuista määristä, jotka aiheutuvat vuokrasopimuksen ehtojen edullisuudesta tai epäedullisuudesta markkinoilla noudatettaviin ehtoihin nähden. |
| --- | --- |

44

...

KIRJAAMINEN POIS TASEESTA

...

| 68 | Voitto tai tappio, joka syntyy aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen kirjaamisesta pois taseesta, on kirjattava tulosvaikutteisesti silloin, kun hyödyke kirjataan pois taseesta (paitsi milloin IFRS 16 Vuokrasopimukset edellyttää muunlaista menettelyä myynnin ja takaisinvuokrauksen yhteydessä). Voittoja ei saa esittää myyntituottoina.

  ... |
| --- | --- |

68

...

| 69 | Aineellinen käyttöomaisuushyödyke voidaan luovuttaa usealla eri tavalla (esimerkiksi myymällä se, tekemällä siitä rahoitusleasingsopimus tai lahjoittamalla se). Aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen luovutuspäivä on päivä, jona vastaanottaja saa määräysvallan kyseiseen hyödykkeeseen niiden IFRS 15:een sisältyvien vaatimusten mukaan, joita sovelletaan määritettäessä, milloin suoritevelvoite on täytetty. Myyntinä ja takaisinvuokrauksena tapahtuvaan luovutukseen sovelletaan IFRS 16:ta.
  ... |
| --- | --- |

69

...

VOIMAANTULO

...

| 81L | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 poistettiin kappaleet 4 ja 27 sekä muutettiin kappaleita 5, 10, 44 ja 68–69. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

81L

IAS 21 Valuuttakurssien muutosten vaikutukset

Muutetaan kappaletta 16 ja lisätään kappale 60K.

Monetaariset erät

| 16 | Monetaarisen erän keskeinen ominaisuus on oikeus saada (tai velvollisuus luovuttaa) kiinteä tai määritettävissä oleva määrä rahayksikköjä. Esimerkkejä ovat rahana maksettavat eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet, varaukset, joihin liittyvä velvoite täytetään rahana, vuokrasopimusvelat sekä rahana maksettavat osingot, jotka on kirjattu velaksi. Monetaarisiin eriin kuuluu myös sopimus, jonka mukaan saadaan (tai luovutetaan) muuttuva lukumäärä yhteisön omia oman pääoman ehtoisia instrumentteja tai muuttuva määrä omaisuuseriä ja jossa saatavien (tai luovutettavien) erien käypä arvo on kiinteä tai määritettävissä oleva määrä rahayksikköjä. Toisaalta ei-monetaarisen erän keskeinen ominaisuus on, että siihen ei liity oikeutta saada (tai velvollisuutta luovuttaa) kiinteää tai määritettävissä olevaa määrää rahayksikköjä. Esimerkkejä ovat: tavaroista tai palveluista suoritetut ennakkomaksut, liikearvo, aineettomat hyödykkeet, vaihto-omaisuus, aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet, käyttöoikeusomaisuuserät sekä varaukset, joihin liittyvä velvoite täytetään luovuttamalla ei-monetaarinen omaisuuserä. |
| --- | --- |

16

VOIMAANTULO JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

...

| 60K | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 Vuokrasopimukset muutettiin kappaletta 16. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

60K

IAS 23 Vieraan pääoman menot

Muutetaan kappaletta 6 ja lisätään kappale 29C.

MÄÄRITELMÄT

...

| 6 | Vieraan pääoman menoihin voivat sisältyä:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

6

a)

...

| d) | IFRS 16:n Vuokrasopimukset mukaisesti kirjatut vuokrasopimusvelkojen korot; sekä |
| --- | --- |

d)

IFRS 16:n Vuokrasopimukset mukaisesti kirjatut vuokrasopimusvelkojen korot; sekä

| e) | ... |
| --- | --- |

e)

...

VOIMAANTULO

...

| 29C | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaletta 6. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

29C

IAS 32 Rahoitusinstrumentit: esittämistapa

Lisätään kappale 97S.

VOIMAANTULO JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

...

| 97S | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaleita AG9 ja AG10. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

97S

Muutetaan soveltamisohjeistuksen kappaleita AG9 ja AG10.

Rahoitusvarat ja -velat

...

| AG9 | Vuokrasopimus tyypillisesti oikeuttaa vuokralle antajan saamaan ja velvoittaa vuokralle ottajan suorittamaan sarjan maksuja, jotka olennaisilta osin vastaavat lainasopimuksen mukaista yhdistettyä pääoman ja koron maksua. Vuokralle antaja käsittelee sijoituksensa kirjanpidossa rahoitusleasingsopimuksen mukaisena saamisena eikä käsittele kirjanpidossaan itse omaisuuserää, joka on rahoitusleasingsopimuksen kohteena. Näin ollen vuokralle antaja pitää rahoitusleasingsopimusta rahoitusinstrumenttina. IFRS 16:n mukaan vuokralle antaja ei kirjaa oikeuttaan operatiivisen vuokrasopimuksen mukaisiin vuokriin. Vuokralle antaja käsittelee edelleen kirjanpidossaan itse kohdeomaisuuserän, ei sopimuksen mukaista tulevaisuudessa saatavaa määrää. Näin ollen vuokralle antaja ei pidä operatiivista vuokrasopimusta rahoitusinstrumenttina lukuun ottamatta yksittäisiä vuokralle ottajan suoritettavaksi erääntyneitä maksuja. |
| --- | --- |

AG9

| AG10 | Aineelliset omaisuuserät (kuten vaihto-omaisuus ja aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet), käyttöoikeusomaisuuserät ja aineettomat hyödykkeet (kuten patentit ja tavaramerkit) eivät ole rahoitusvaroja. Määräysvalta tällaisiin aineellisiin hyödykkeisiin, käyttöoikeusomaisuuseriin ja aineettomiin hyödykkeisiin antaa mahdollisuuden käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen kerryttämiseen, mutta se ei anna välitöntä oikeutta käteisvarojen tai muiden rahoitusvarojen saamiseen.
  ... |
| --- | --- |

AG10

...

IAS 37 Varaukset, ehdolliset velat ja ehdolliset varat

Muutetaan kappaletta 5 ja lisätään kappale 102.

SOVELTAMISALA

...

| 5 | Kun jossakin muussa standardissa käsitellään tietyntyyppisiä varauksia, ehdollisia velkoja tai ehdollisia varoja, yhteisö soveltaa tämän standardin sijasta kyseistä standardia. Joitakin varaustyyppejä käsitellään esimerkiksi standardeissa, jotka koskevat:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

5

a)

...

| c) | vuokrasopimuksia (ks. IFRS 16 Vuokrasopimukset). Tätä standardia sovelletaan kuitenkin kaikkiin vuokrasopimuksiin, jotka muuttuvat tappiollisiksi ennen IFRS 16:ssa määriteltyä sopimuksen alkamisajankohtaa. Tätä standardia sovelletaan myös lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin ja arvoltaan vähäistä kohdeomaisuuserää koskeviin vuokrasopimuksiin, jotka käsitellään kirjanpidossa IFRS 16:n kappaleen 6 mukaisesti ja jotka ovat muuttuneet tappiollisiksi; |
| --- | --- |

c)

vuokrasopimuksia (ks. IFRS 16 Vuokrasopimukset). Tätä standardia sovelletaan kuitenkin kaikkiin vuokrasopimuksiin, jotka muuttuvat tappiollisiksi ennen IFRS 16:ssa määriteltyä sopimuksen alkamisajankohtaa. Tätä standardia sovelletaan myös lyhytaikaisiin vuokrasopimuksiin ja arvoltaan vähäistä kohdeomaisuuserää koskeviin vuokrasopimuksiin, jotka käsitellään kirjanpidossa IFRS 16:n kappaleen 6 mukaisesti ja jotka ovat muuttuneet tappiollisiksi;

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

VOIMAANTULO

...

| 102 | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaletta 5. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

102

IAS 38 Aineettomat hyödykkeet

Muutetaan kappaleita 3, 6 ja 113, muutetaan IFRS 15:n seurauksena muuttunutta kappaletta 114 ja lisätään kappale 130L.

SOVELTAMISALA

...

| 3 | Jos tietyntyyppisen aineettoman hyödykkeen kirjanpitokäsittelystä määrätään jossakin muussa standardissa, yhteisö soveltaa kyseistä standardia tämän standardin sijaan. Tämä standardi ei koske esimerkiksi seuraavia eriä:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

3

a)

...

| c) | IFRS 16:n Vuokrasopimukset mukaisesti kirjanpidossa käsiteltävät aineettomia hyödykkeitä koskevat vuokrasopimukset. |
| --- | --- |

c)

IFRS 16:n Vuokrasopimukset mukaisesti kirjanpidossa käsiteltävät aineettomia hyödykkeitä koskevat vuokrasopimukset.

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

| 6 | Lisenssisopimusten mukaiset vuokralle ottajan oikeudet, jotka koskevat esimerkiksi elokuvia, videotallenteita, näytelmiä, käsikirjoituksia, patentteja ja tekijänoikeuksia, kuuluvat tämän standardin soveltamisalaan ja jäävät IFRS 16:n soveltamisalan ulkopuolelle.
  ... |
| --- | --- |

6

...

KÄYTÖSTÄ POISTAMISET JA LUOVUTUKSET

...

| 113 | Voitto tai tappio, joka syntyy aineettoman hyödykkeen kirjaamisesta pois taseesta, on määritettävä nettomyyntituoton ja omaisuuserän kirjanpitoarvon erotuksena. Se on kirjattava tulosvaikutteisesti silloin, kun omaisuuserä kirjataan pois taseesta (paitsi milloin IFRS 16 edellyttää muunlaista menettelyä myynnin ja takaisinvuokrauksen yhteydessä). Voittoja ei saa esittää myyntituottoina. |
| --- | --- |

113

| 114 | Aineeton hyödyke voidaan luovuttaa usealla eri tavalla (esimerkiksi myymällä se, tekemällä siitä rahoitusleasingsopimus tai lahjoittamalla se). Aineettoman hyödykkeen luovutuspäivä on päivä, jona vastaanottaja saa määräysvallan kyseiseen hyödykkeeseen niiden IFRS 15:een Myyntituotot asiakassopimuksista sisältyvien vaatimusten mukaan, joita sovelletaan määritettäessä, milloin suoritevelvoite on täytetty. Myyntinä ja takaisinvuokrauksena tapahtuvaan luovutukseen sovelletaan IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

114

SIIRTYMÄSÄÄNNÖT JA VOIMAANTULO

...

| 130L | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaleita 3, 6, 113 ja 114. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

130L

IAS 39 Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen

Muutetaan kappaletta 2 ja lisätään kappale 103V koskien yritystä, joka ei vielä ole ottanut käyttöön IFRS 9:ää Rahoitusinstrumentit. IAS 39:ään ei tule muutoksia koskien yritystä, joka on ottanut IFRS 9:n käyttöön.

SOVELTAMISALA

| 2 | Kaikkien yhteisöjen on sovellettava tätä standardia kaikentyyppisiin rahoitusinstrumentteihin lukuun ottamatta seuraavia:








  a) | ... |
| --- | --- | --- |

2

a)

...

| b) | vuokrasopimuksiin perustuvat oikeudet ja velvoitteet, joihin sovelletaan IFRS 16:ta Vuokrasopimukset. Kuitenkin:








  i) | tämän standardin mukaiset vaatimukset taseesta pois kirjaamisesta ja arvon alentumisesta koskevat vuokralle antajan kirjaamia rahoitusleasingsaamisia (ts. nettosijoituksia rahoitusleasingsopimuksiin) ja operatiivisiin vuokrasopimuksiin perustuvia saamisia (ks. kappaleet 15–37, 58, 59, 63–65 ja liitteen A kappaleet AG36–AG52 ja AG84–AG93); |
| --- | --- | --- |

b)

vuokrasopimuksiin perustuvat oikeudet ja velvoitteet, joihin sovelletaan IFRS 16:ta Vuokrasopimukset. Kuitenkin:

i)

tämän standardin mukaiset vaatimukset taseesta pois kirjaamisesta ja arvon alentumisesta koskevat vuokralle antajan kirjaamia rahoitusleasingsaamisia (ts. nettosijoituksia rahoitusleasingsopimuksiin) ja operatiivisiin vuokrasopimuksiin perustuvia saamisia (ks. kappaleet 15–37, 58, 59, 63–65 ja liitteen A kappaleet AG36–AG52 ja AG84–AG93);

| ii) | tämän standardin kappaleen 39 määräykset taseesta pois kirjaamisesta koskevat vuokralle ottajan kirjaamia vuokrasopimusvelkoja; ja |
| --- | --- |

ii)

tämän standardin kappaleen 39 määräykset taseesta pois kirjaamisesta koskevat vuokralle ottajan kirjaamia vuokrasopimusvelkoja; ja

| iii) | ... |
| --- | --- |

iii)

...

VOIMAANTULO JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

...

| 103V | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaleita 2 ja AG33. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

103V

Muutetaan soveltamisohjeistuksen kappaletta AG33 koskien yhteisöä, joka ei ole ottanut käyttöön IFRS 9:ää Rahoitusinstrumentit. Soveltamisohjeistusta ei muuteta koskien yhteisöä, joka on ottanut IFRS 9:n käyttöön.

KYTKETYT JOHDANNAISET (KAPPALEET 10–13)

...

| AG33 | Kytketyn johdannaisen taloudelliset ominaispiirteet ja riskit liittyvät läheisesti pääsopimuksen taloudellisiin ominaispiirteisiin ja riskeihin seuraavissa esimerkeissä. Näissä esimerkeissä yhteisö ei käsittele kytkettyä johdannaista kirjanpidossa erillään pääsopimuksesta.






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

AG33

a)

...

| f) | pääsopimuksena olevaan vuokrasopimukseen kytketty johdannainen liittyy läheisesti pääsopimukseen, jos kytketty johdannainen on (i) inflaatioon sidottu indeksi, kuten vuokrien sitominen kuluttajahintaindeksiin (edellyttäen, ettei vuokrasopimuksessa ole vipuvaikutusta ja että indeksi liittyy yhteisön omaan taloudelliseen ympäristöön), (ii) muuttuvia vuokria, jotka määräytyvät myynnin perusteella, tai (iii) muuttuvia vuokria, jotka määräytyvät vaihtuvien korkojen perusteella. |
| --- | --- |

f)

pääsopimuksena olevaan vuokrasopimukseen kytketty johdannainen liittyy läheisesti pääsopimukseen, jos kytketty johdannainen on (i) inflaatioon sidottu indeksi, kuten vuokrien sitominen kuluttajahintaindeksiin (edellyttäen, ettei vuokrasopimuksessa ole vipuvaikutusta ja että indeksi liittyy yhteisön omaan taloudelliseen ympäristöön), (ii) muuttuvia vuokria, jotka määräytyvät myynnin perusteella, tai (iii) muuttuvia vuokria, jotka määräytyvät vaihtuvien korkojen perusteella.

| g) | ... |
| --- | --- |

g)

...

IAS 40 Sijoituskiinteistöt

Ottaen huomioon IAS 40:een Sijoituskiinteistöt tehdyt laajat muutokset kyseisen standardin koko teksti ehdotettuine muutoksineen esitetään liitteen D lopussa.

IAS 41 Maatalous

Muutetaan kappaletta 2 ja lisätään kappale 64.

SOVELTAMISALA

...

| 2 | Tätä standardia ei sovelleta:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

2

a)

...

| e) | maataloustoimintaan liittyvää maa-aluetta koskevasta vuokrasopimuksesta johtuviin käyttöoikeusomaisuuseriin (ks. IFRS 16 Vuokrasopimukset). |
| --- | --- |

e)

maataloustoimintaan liittyvää maa-aluetta koskevasta vuokrasopimuksesta johtuviin käyttöoikeusomaisuuseriin (ks. IFRS 16 Vuokrasopimukset).

...

VOIMAANTULO JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

...

| 64 | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaletta 2. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

64

IFRIC 1 Käytöstä poistamista ja alkuperäiseen tilaan palauttamista koskevien sekä muiden vastaavanlaisten velkojen muutokset

Muutetaan Viittaukset-kappaletta.

VIITTAUKSET

| — | IFRS 16 Vuokrasopimukset |
| --- | --- |

—

IFRS 16 Vuokrasopimukset

| — | IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen (uudistettu 2007) |
| --- | --- |

—

IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen (uudistettu 2007)

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Muutetaan kappaletta 2 ja lisätään kappale 9B.

SOVELTAMISALA

| 2 | Tätä tulkintaa sovelletaan käytöstä poistamista ja alkuperäiseen tilaan palauttamista koskevien sekä muiden vastaavanlaisten velkojen määrien muutoksiin, jos tämä velka on sekä:






  a) | kirjattu osana aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen hankintamenoa IAS 16:n mukaisesti tai osana käyttöoikeusomaisuuserän hankintamenoa IFRS 16:n mukaisesti; ja |
| --- | --- | --- |

2

a)

kirjattu osana aineellisen käyttöomaisuushyödykkeen hankintamenoa IAS 16:n mukaisesti tai osana käyttöoikeusomaisuuserän hankintamenoa IFRS 16:n mukaisesti; ja

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

VOIMAANTULO

...

| 9B | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaletta 2. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

9B

IFRIC 12 Palvelutoimilupajärjestelyt

Muutetaan Viittaukset-kappaletta.

VIITTAUKSET

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista |
| --- | --- |

—

IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista

| — | IFRS 16 Vuokrasopimukset |
| --- | --- |

—

IFRS 16 Vuokrasopimukset

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Lisätään kappale 28F.

VOIMAANTULO

...

| 28F | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaletta AG8 ja liitettä B. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 16:tä. |
| --- | --- |

28F

Muutetaan liitteen A kappaletta AG8.

Liite A

SOVELTAMISALA (KAPPALE 5)

...

| AG8 | Ylläpitäjällä voi olla oikeus käyttää kappaleen AG7 kohdassa (a) kuvattua erotettavissa olevaa infrastruktuuria tai tiloja, joita käytetään kappaleen AG7 kohdassa (b) kuvatun sääntelemättömän oheispalvelun tuottamiseen. Molemmissa tapauksissa voi tosiasiallisesti olla kyse vuokrasopimuksesta toimiluvan antajan ja ylläpitäjän välillä; jos näin on, sitä on käsiteltävä IFRS 16:n mukaisesti. |
| --- | --- |

AG8

SIC-29 Palvelutoimilupajärjestelyt: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot

Muutetaan Viittaukset-kappaletta.

VIITTAUKSET

| — | IFRS 16 Vuokrasopimukset |
| --- | --- |

—

IFRS 16 Vuokrasopimukset

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Muutetaan kappaletta 5.

KÄSITELTÄVÄ ASIA

...

| 5 | Tiettyjä palvelutoimilupajärjestelyihin liittyviä asioita samoin kuin niihin liittyvien tietojen esittämistä käsitellään jo olemassa olevissa IFRS-standardeissa (esim. IAS 16 koskee aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankintaa, IFRS 16 omaisuuserien vuokrausta ja IAS 38 aineettomien hyödykkeiden hankintaa). Palvelutoimilupajärjestelyyn voi kuitenkin liittyä myöhemmin toimeenpantavia sopimuksia, joita ei käsitellä IFRS-standardeissa, paitsi jos sopimukset ovat tappiollisia, jolloin niitä koskee IAS 37. Sen vuoksi tässä tulkinnassa käsitellään lisätietoja, jotka tilinpäätöksessä tulee esittää palvelutoimilupajärjestelyistä. |
| --- | --- |

5

Muutetaan Voimaantulo-kappaletta.

VOIMAANTULO

...

Yhteisön on sovellettava kappaleisiin 6(e) ja 6A tehtyä muutosta 1.1.2008 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa IFRIC 12:ta aikaisemmalla kaudella, muutosta on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella.

Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaletta 5. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta, kun se soveltaa IFRS 16:ta.

SIC-32 Aineettomat hyödykkeet – verkkosivustoista johtuvat menot

Muutetaan Viittaukset-kappaletta.

VIITTAUKSET

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista |
| --- | --- |

—

IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista

| — | IFRS 16 Vuokrasopimukset |
| --- | --- |

—

IFRS 16 Vuokrasopimukset

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Muutetaan IFRS 15:n seurauksena muuttunutta kappaletta 6.

KÄSITELTÄVÄ ASIA

...

| 6 | IAS 38 ei koske aineettomia hyödykkeitä, jotka ovat yhteisön hallussa tavanomaisessa liiketoiminnassa tapahtuvaa myyntiä varten (ks. IAS 2 ja IFRS 15) eikä aineettomia hyödykkeitä koskevia vuokrasopimuksia, jotka käsitellään kirjanpidossa IFRS 16:n mukaisesti. Näin ollen tämä tulkinta ei koske menoja, jotka syntyvät verkkosivuston (tai verkkosivuohjelmistojen) kehittämisestä tai käytöstä, kun se on tarkoitettu myytäväksi toiselle yhteisölle tai kun se käsitellään kirjanpidossa IFRS 16:n mukaisesti. |
| --- | --- |

6

Muutetaan Voimaantulo-kappaletta

VOIMAANTULO

...

Toukokuussa 2014 julkaistulla asiakirjalla IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista muutettiin osiota ”Viittaukset” sekä kappaletta 6. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta, kun se soveltaa IFRS 15:ää.

Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaletta 6. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta, kun se soveltaa IFRS 16:ta.

IAS 40 Sijoituskiinteistöt

Ottaen huomioon IAS 40:een Sijoituskiinteistöt tehdyt laajat muutokset kyseisen standardin teksti IFRS 15:n seurauksena tehdyin muutoksin ja siihen nyt tehdyin muutoksin esitetään kokonaisuudessaan.

Kansainvälinen tilinpäätösstandardi IAS 40

Sijoituskiinteistöt

TAVOITE

| 1 | Tämän standardin tarkoituksena on määrätä sijoituskiinteistöjen kirjanpitokäsittelystä ja siihen liittyvistä, tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja koskevista vaatimuksista. |
| --- | --- |

1

SOVELTAMISALA

| 2 | Tätä standardia on sovellettava sijoituskiinteistöjen kirjaamiseen ja arvostamiseen sekä sijoituskiinteistöistä tilinpäätöksessä esitettäviin tietoihin. |
| --- | --- |

2

| 3 | [poistettu] |
| --- | --- |

3

| 4 | Tätä standardia ei sovelleta:






  a) | maataloustoimintaan liittyviin biologisiin hyödykkeisiin (ks. IAS 41 Maatalous ja IAS 16 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet); eikä |
| --- | --- | --- |

4

a)

maataloustoimintaan liittyviin biologisiin hyödykkeisiin (ks. IAS 41 Maatalous ja IAS 16 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet); eikä

| b) | mineraaleihin liittyviin oikeuksiin ja mineraalivarantoihin, kuten öljy, maakaasu ja muut vastaavanlaiset uusiutumattomat varannot. |
| --- | --- |

b)

mineraaleihin liittyviin oikeuksiin ja mineraalivarantoihin, kuten öljy, maakaasu ja muut vastaavanlaiset uusiutumattomat varannot.

MÄÄRITELMÄT

| 5 | Tässä standardissa käytetään seuraavia termejä seuraavassa merkityksessä: | Kirjanpitoarvo on määrä, johon omaisuuserä merkitään taseeseen. |
| --- | --- | --- |

5

Kirjanpitoarvo on määrä, johon omaisuuserä merkitään taseeseen.

| | Hankintameno on omaisuuserän hankkimisesta suoritettujen rahavarojen määrä tai annetun muun vastikkeen käypä arvo omaisuuserän hankinta- tai valmistusajankohtana tai, milloin tämä on sovellettavissa, määrä, joka kyseiselle omaisuuserälle osoitetaan sitä alun perin kirjanpitoon merkittäessä muiden IFRS-standardien, esimerkiksi IFRS 2:n Osakeperusteiset maksut nimenomaisten vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

Hankintameno on omaisuuserän hankkimisesta suoritettujen rahavarojen määrä tai annetun muun vastikkeen käypä arvo omaisuuserän hankinta- tai valmistusajankohtana tai, milloin tämä on sovellettavissa, määrä, joka kyseiselle omaisuuserälle osoitetaan sitä alun perin kirjanpitoon merkittäessä muiden IFRS-standardien, esimerkiksi IFRS 2:n Osakeperusteiset maksut nimenomaisten vaatimusten mukaisesti.

| | Käypä arvo on hinta, joka saataisiin omaisuuserän myynnistä tai maksettaisiin velan siirtämisestä markkinaosapuolten välillä arvostuspäivänä toteutuvassa tavanmukaisessa liiketoimessa. (Ks. IFRS 13 Käyvän arvon määrittäminen.) |
| --- | --- |

Käypä arvo on hinta, joka saataisiin omaisuuserän myynnistä tai maksettaisiin velan siirtämisestä markkinaosapuolten välillä arvostuspäivänä toteutuvassa tavanmukaisessa liiketoimessa. (Ks. IFRS 13 Käyvän arvon määrittäminen.)

| | Sijoituskiinteistö on kiinteistö (maa-alue tai rakennus – tai rakennuksen osa – tai molemmat), jota yhteisö (omistaja tai vuokralle ottaja käyttöoikeusomaisuuseränä) pitää hallussaan pikemminkin hankkiakseen vuokratuottoa tai omaisuuden arvonnousua tai niitä molempia kuin:








  a) | käyttääkseen sitä tavaroiden valmistamiseen tai palvelujen tuottamiseen tai hallinnollisiin tarkoituksiin; tai |
| --- | --- | --- |

Sijoituskiinteistö on kiinteistö (maa-alue tai rakennus – tai rakennuksen osa – tai molemmat), jota yhteisö (omistaja tai vuokralle ottaja käyttöoikeusomaisuuseränä) pitää hallussaan pikemminkin hankkiakseen vuokratuottoa tai omaisuuden arvonnousua tai niitä molempia kuin:

a)

käyttääkseen sitä tavaroiden valmistamiseen tai palvelujen tuottamiseen tai hallinnollisiin tarkoituksiin; tai

| b) | myydäkseen sen tavanomaisessa liiketoiminnassa. |
| --- | --- |

b)

myydäkseen sen tavanomaisessa liiketoiminnassa.

| | Omassa käytössä oleva kiinteistö on kiinteistö, jota yhteisö (omistaja tai vuokralle ottaja käyttöoikeusomaisuuseränä) pitää hallussaan käyttääkseen sitä tavaroiden valmistamiseen tai palvelujen tuottamiseen taikka hallinnollisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

Omassa käytössä oleva kiinteistö on kiinteistö, jota yhteisö (omistaja tai vuokralle ottaja käyttöoikeusomaisuuseränä) pitää hallussaan käyttääkseen sitä tavaroiden valmistamiseen tai palvelujen tuottamiseen taikka hallinnollisiin tarkoituksiin.

KIINTEISTÖN LUOKITTELU SIJOITUSKIINTEISTÖKSI TAI OMASSA KÄYTÖSSÄ OLEVAKSI KIINTEISTÖKSI

| 6 | [poistettu] |
| --- | --- |

6

| 7 | Sijoituskiinteistöä pidetään vuokratuoton tai omaisuuden arvonnousun tai näiden molempien hankkimiseksi. Näin ollen sijoituskiinteistö kerryttää rahavirtoja pitkälti yhteisön muista omaisuuseristä riippumatta. Tämä erottaa sijoituskiinteistön omassa käytössä olevasta kiinteistöstä. Tavaroiden valmistus tai palvelujen tuottaminen (tai kiinteistön käyttö hallinnollisiin tarkoituksiin) kerryttää rahavirtoja, jotka aiheutuvat kiinteistön lisäksi myös muista valmistus- tai tuottamisprosessissa käytetyistä omaisuuseristä. Omistettuihin omassa käytössä oleviin kiinteistöihin sovelletaan IAS 16:ta, ja IFRS 16:ta sovelletaan niihin omassa käytössä oleviin kiinteistöihin, joita vuokralle ottaja pitää hallussaan käyttöoikeusomaisuuseränä. |
| --- | --- |

7

| 8 | Esimerkkejä sijoituskiinteistöistä ovat:






  a) | maa-alue, jota pidetään pikemminkin pitkäaikaisen arvonnousun vuoksi kuin tavanomaisessa liiketoiminnassa lyhyellä aikavälillä myytäväksi tarkoitettuna. |
| --- | --- | --- |

8

a)

maa-alue, jota pidetään pikemminkin pitkäaikaisen arvonnousun vuoksi kuin tavanomaisessa liiketoiminnassa lyhyellä aikavälillä myytäväksi tarkoitettuna.

| b) | maa-alue, jota pidetään toistaiseksi määrittelemätöntä vastaista käyttöä varten. (Jollei yhteisö ole päättänyt ottaa maa-aluetta omaan käyttöön tai myydä sitä tavanomaisessa liiketoiminnassa lyhyellä aikavälillä, yhteisön katsotaan pitävän kyseistä maa-aluetta omaisuuden arvonnousun takia.) |
| --- | --- |

b)

maa-alue, jota pidetään toistaiseksi määrittelemätöntä vastaista käyttöä varten. (Jollei yhteisö ole päättänyt ottaa maa-aluetta omaan käyttöön tai myydä sitä tavanomaisessa liiketoiminnassa lyhyellä aikavälillä, yhteisön katsotaan pitävän kyseistä maa-aluetta omaisuuden arvonnousun takia.)

| c) | yhteisön omistama rakennus (tai yhteisön hallussa oleva rakennukseen liittyvä käyttöoikeusomaisuuserä), joka on annettu vuokralle yhdellä tai useammalla operatiivisella vuokrasopimuksella. |
| --- | --- |

c)

yhteisön omistama rakennus (tai yhteisön hallussa oleva rakennukseen liittyvä käyttöoikeusomaisuuserä), joka on annettu vuokralle yhdellä tai useammalla operatiivisella vuokrasopimuksella.

| d) | rakennus, joka on tyhjillään mutta joka on tarkoitus antaa vuokralle yhdellä tai useammalla operatiivisella vuokrasopimuksella. |
| --- | --- |

d)

rakennus, joka on tyhjillään mutta joka on tarkoitus antaa vuokralle yhdellä tai useammalla operatiivisella vuokrasopimuksella.

| e) | kiinteistö, jota parhaillaan rakennetaan tai kehitetään käytettäväksi sijoituskiinteistönä tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

e)

kiinteistö, jota parhaillaan rakennetaan tai kehitetään käytettäväksi sijoituskiinteistönä tulevaisuudessa.

| 9 | Seuraavat ovat esimerkkejä kiinteistöistä, jotka eivät ole sijoituskiinteistöjä ja näin ollen jäävät tämän standardin soveltamisalan ulkopuolelle:






  a) | kiinteistö, joka on tarkoitettu myytäväksi tavanomaisessa liiketoiminnassa tai jota parhaillaan rakennetaan tai kehitetään tällaista myyntiä varten (ks. IAS 2 Vaihto-omaisuus), esimerkiksi kiinteistö, joka on hankittu yksinomaan lähitulevaisuudessa tapahtuvaa luovutusta taikka kehittämistä ja edelleenmyyntiä varten. |
| --- | --- | --- |

9

a)

kiinteistö, joka on tarkoitettu myytäväksi tavanomaisessa liiketoiminnassa tai jota parhaillaan rakennetaan tai kehitetään tällaista myyntiä varten (ks. IAS 2 Vaihto-omaisuus), esimerkiksi kiinteistö, joka on hankittu yksinomaan lähitulevaisuudessa tapahtuvaa luovutusta taikka kehittämistä ja edelleenmyyntiä varten.

| b) | [poistettu] |
| --- | --- |

b)

[poistettu]

| c) | omassa käytössä oleva kiinteistö (ks. IAS 16 ja IFRS 16), joita ovat (muiden muassa) kiinteistö, joka on tarkoitus ottaa omaan käyttöön tulevaisuudessa, kiinteistö, jota on tarkoitus myöhemmin kehittää omaa käyttöä varten, henkilöstön käytössä olevat kiinteistö (riippumatta siitä, maksaako henkilöstö käypiä vuokria) ja omassa käytössä oleva, myyntiä odottava kiinteistö. |
| --- | --- |

c)

omassa käytössä oleva kiinteistö (ks. IAS 16 ja IFRS 16), joita ovat (muiden muassa) kiinteistö, joka on tarkoitus ottaa omaan käyttöön tulevaisuudessa, kiinteistö, jota on tarkoitus myöhemmin kehittää omaa käyttöä varten, henkilöstön käytössä olevat kiinteistö (riippumatta siitä, maksaako henkilöstö käypiä vuokria) ja omassa käytössä oleva, myyntiä odottava kiinteistö.

| d) | [poistettu] |
| --- | --- |

d)

[poistettu]

| e) | kiinteistö, joka on vuokrattu toiselle yhteisölle rahoitusleasingsopimuksella. |
| --- | --- |

e)

kiinteistö, joka on vuokrattu toiselle yhteisölle rahoitusleasingsopimuksella.

| 10 | Joitakin kiinteistöjä käytetään osaksi vuokratuoton tai omaisuuden arvonnousun hankkimiseen ja osaksi tavaroiden tai palvelujen tuottamiseen taikka hallinnollisiin tarkoituksiin. Mikäli nämä osat pystyttäisiin myymään erikseen (tai antamaan erikseen vuokralle rahoitusleasingsopimuksella), yhteisö käsittelee kutakin osaa kirjanpidossa erikseen. Jos osat eivät olisi erikseen myytävissä, kiinteistö on sijoituskiinteistö vain, jos ainoastaan merkityksetöntä osaa käytetään tavaroiden valmistamiseen tai palvelujen tuottamiseen taikka hallinnollisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

10

| 11 | Joskus yhteisö tarjoaa hallitsemansa kiinteistön käyttäjille lisäpalveluja. Yhteisö käsittelee tällaista kiinteistöä sijoituskiinteistönä, jos kyseiset palvelut ovat merkityksetön osa kokonaisjärjestelyä. Esimerkkinä ovat toimistorakennuksen omistajan tarjoamat turvallisuus- ja huoltopalvelut rakennusta käyttäville vuokralle ottajille. |
| --- | --- |

11

| 12 | Toisinaan nämä tarjottavat palvelut ovat merkittäviä. Esimerkiksi jos yhteisö omistaa hotellin ja pitää sitä, hotellivieraille tarjottavat palvelut ovat merkittävä osa kokonaisjärjestelyä. Omistajan pitämä hotelli on näin ollen pikemminkin omassa käytössä oleva kiinteistö kuin sijoituskiinteistö. |
| --- | --- |

12

| 13 | Saattaa olla vaikeaa ratkaista, ovatko lisäpalvelut niin merkittäviä, että kiinteistön ei voida katsoa olevan sijoituskiinteistö. Esimerkiksi hotellin omistaja siirtää joskus joitakin tehtäviä kolmansille osapuolille hallintopalvelusopimuksella. Tällaisten sopimusten ehdot vaihtelevat paljonkin. Toisessa ääripäässä omistajan asema saattaa tosiasiassa olla sama kuin passiivisen sijoittajan. Toisessa ääripäässä taas omistaja on ehkä yksinkertaisesti ulkoistanut päivittäistoimintoja ja on edelleen merkittävästi alttiina hotellin toimintojen kerryttämien rahavirtojen vaihtelulle. |
| --- | --- |

13

| 14 | Sen ratkaiseminen, voidaanko kiinteistön katsoa olevan sijoituskiinteistö, vaatii harkintaa. Yhteisö kehittää käyttämänsä arviointikriteerit siten, että se voi toteuttaa tätä harkintaa johdonmukaisesti sijoituskiinteistön määritelmän ja siihen liittyvän, kappaleissa 7–13 esitetyn ohjeistuksen mukaan. Kappaleen 75(c) mukaan yhteisön on esitettävä nämä kriteerit tilinpäätöksessä silloin, kun luokittelu on vaikeaa. |
| --- | --- |

14

| 14A | Harkintaa tarvitaan myös ratkaistaessa, onko sijoituskiinteistön hankinnassa kysymys omaisuuserän tai omaisuuseräryhmän hankinnasta vai IFRS 3:n Liiketoimintojen yhdistäminen soveltamisalaan kuuluvasta liiketoimintojen yhdistämisestä. Se, onko kyseessä liiketoimintojen yhdistäminen, tulee ratkaista IFRS 3:n perusteella. Tämän standardin kappaleissa 7–14 käsitellään sitä, onko kiinteistö omassa käytössä vai sijoituskiinteistö, ei sen ratkaisemista, onko kiinteistön hankinta IFRS 3:ssa määritelty liiketoimintojen yhdistäminen. Sen ratkaiseminen, onko tietty liiketoimi IFRS 3:ssa esitetyn liiketoimintojen yhdistämisen määritelmän mukainen ja sisältyykö siihen tässä standardissa määritelty sijoituskiinteistö, edellyttää molempien standardien erillistä soveltamista. |
| --- | --- |

14A

| 15 | Joskus yhteisö omistaa kiinteistön, joka on vuokrattu sen emoyrityksen tai sen jonkin muun tytäryrityksen käyttöön. Kiinteistöä ei voida pitää sijoituskiinteistönä konsernitilinpäätöksessä, koska koko konsernin kannalta katsottuna kiinteistö on omassa käytössä. Kiinteistö on kuitenkin sen omistavan yhteisön kannalta sijoituskiinteistö, jos se vastaa kappaleessa 5 esitettyä määritelmää. Siksi vuokralle antaja käsittelee kiinteistöä omassa tilinpäätöksessään sijoituskiinteistönä. |
| --- | --- |

15

KIRJAAMINEN

| 16 | Omistettu sijoituskiinteistö on merkittävä omaisuuseräksi taseeseen silloin ja vain silloin, kun:








  a) | on todennäköistä, että sijoituskiinteistöön liittyvä vastainen taloudellinen hyöty koituu yhteisön hyväksi; ja |
| --- | --- | --- |

16

a)

on todennäköistä, että sijoituskiinteistöön liittyvä vastainen taloudellinen hyöty koituu yhteisön hyväksi; ja

| b) | sijoituskiinteistön hankintameno on luotettavasti määritettävissä. |
| --- | --- |

b)

sijoituskiinteistön hankintameno on luotettavasti määritettävissä.

| 17 | Yhteisö arvioi kaikkia sijoituskiinteistöistä johtuvia menoja näiden kirjaamiskriteerien mukaisesti niiden toteutumisajankohtana. Näitä menoja ovat sijoituskiinteistön alkuperäisestä hankinnasta johtuvat menot sekä menot, jotka ovat syntyneet sen jälkeen kiinteistöön tehdyistä lisäyksistä, sen osan korvaamisesta uudella tai kiinteistön huollosta. |
| --- | --- |

17

| 18 | Kappaleessa 16 esitetyn kirjausperiaatteen mukaan yhteisö ei sisällytä sijoituskiinteistön kirjanpitoarvoon tällaisen kiinteistön päivittäisestä huoltamisesta aiheutuvia menoja. Sen sijaan nämä menot kirjataan tulosvaikutteisesti, kun ne toteutuvat. Päivittäisestä huoltamisesta aiheutuvat menot ovat lähinnä henkilöstö- ja tarvikemenoja, ja niihin saattaa sisältyä pienten osien hankintamenoja. Näiden menojen tarkoitusta kuvataan usein sanoilla kiinteistön ”korjaukset ja kunnossapito”. |
| --- | --- |

18

| 19 | Osia sijoituskiinteistöistä on saatettu hankkia siten, että olemassa olevia osia on korvattu uusilla. Esimerkiksi sisäseinät on saatettu rakentaa korvaamaan alkuperäisiä seiniä. Kirjausperiaatteen mukaan yhteisö sisällyttää olemassa olevan sijoituskiinteistön osan uudistamisesta johtuvat menot sijoituskiinteistön kirjanpitoarvoon silloin, kun ne toteutuvat, mikäli kirjaamisedellytykset täyttyvät. Uudella korvattujen osien kirjanpitoarvo kirjataan pois taseesta tämän standardin taseesta pois kirjaamista koskevien määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

19

| 19A | Sijoituskiinteistö, jota vuokralle ottaja pitää hallussaan käyttöoikeusomaisuuseränä, on kirjattava IFRS 16:n mukaisesti. |
| --- | --- |

19A

ARVOSTAMINEN KIRJAAMISEN TAPAHTUESSA

| 20 | Omistettu sijoituskiinteistö on alun perin arvostettava hankintamenoon. Transaktiomenot on sisällytettävä alkuperäiseen arvoon. |
| --- | --- |

20

| 21 | Ostetun sijoituskiinteistön hankintameno sisältää sen ostohinnan sekä hankinnasta välittömästi johtuvat menot. Välittömästi hankinnasta johtuvia menoja ovat esimerkiksi asiantuntijapalkkiot lainopillisista palveluista, varainsiirtoverot ja muut transaktiomenot. |
| --- | --- |

21

| 22 | [poistettu] |
| --- | --- |

22

| 23 | Sijoituskiinteistön hankintamenoa eivät kasvata:






  a) | toiminnan käynnistämisestä johtuvat menot (elleivät ne ole tarpeen kiinteistön saattamiseksi sellaiseen kuntoon, että se pystyy toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla); |
| --- | --- | --- |

23

a)

toiminnan käynnistämisestä johtuvat menot (elleivät ne ole tarpeen kiinteistön saattamiseksi sellaiseen kuntoon, että se pystyy toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla);

| b) | toiminnan tappiot, jotka syntyvät ennen kuin kiinteistön käyttöaste saadaan suunnitellulle tasolle; tai |
| --- | --- |

b)

toiminnan tappiot, jotka syntyvät ennen kuin kiinteistön käyttöaste saadaan suunnitellulle tasolle; tai

| c) | epätavallisen suuret ainehävikit, työsuorituksesta johtuvat menot tai muut kiinteistön rakentamisesta tai kehittämisestä johtuvat menot. |
| --- | --- |

c)

epätavallisen suuret ainehävikit, työsuorituksesta johtuvat menot tai muut kiinteistön rakentamisesta tai kehittämisestä johtuvat menot.

| 24 | Jos sijoituskiinteistöstä suoritettavaa maksua lykätään, sen hankintamenona käytetään vastaavaa käteishintaa. Tämän määrän ja maksusuoritusten kokonaismäärän välinen ero kirjataan korkokuluksi luottoajalle. |
| --- | --- |

24

| 25 | [poistettu] |
| --- | --- |

25

| 26 | [poistettu] |
| --- | --- |

26

| 27 | Yksi tai useampia sijoituskiinteistöjä saatetaan hankkia siten, että vaihdossa annetaan ei-monetaarinen omaisuuserä tai ei-monetaarisia omaisuuseriä tai monetaaristen ja ei-monetaaristen omaisuuserien yhdistelmä. Seuraavassa viitataan vain yhden ei-monetaarisen omaisuuserän vaihtamiseen toiseen ei-monetaariseen omaisuuserään, mutta se soveltuu kaikkiin edellisessä virkkeessä kuvattuihin vaihtoihin. Tällaisen sijoituskiinteistön hankintameno määritetään käyvän arvon perusteella, paitsi jos (a) vaihdolla ei ole kaupallista merkitystä tai (b) sen paremmin vastaanotetun kuin luovutetunkaan omaisuuserän käypä arvo ei ole luotettavasti määritettävissä. Hankittu omaisuuserä arvostetaan tällä tavalla, vaikka yhteisö ei pystyisi kirjaamaan luovutettua omaisuuserää välittömästi pois taseesta. Jos hankittua omaisuuserää ei arvosteta käypään arvoon, sen hankintamenoksi merkitään luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvo. |
| --- | --- |

27

| 28 | Sen, onko vaihdolla kaupallista merkitystä, yhteisö ratkaisee harkitsemalla, missä määrin sen rahavirtojen odotetaan tulevaisuudessa muuttuvan tapahtuman seurauksena. Vaihdolla on kaupallista merkitystä, jos:






  a) | vastaanotettuun omaisuuserään liittyvien rahavirtojen koostumus (riski, ajoittuminen ja määrä) poikkeaa luovutettuun omaisuuserään liittyvien rahavirtojen koostumuksesta; tai |
| --- | --- | --- |

28

a)

vastaanotettuun omaisuuserään liittyvien rahavirtojen koostumus (riski, ajoittuminen ja määrä) poikkeaa luovutettuun omaisuuserään liittyvien rahavirtojen koostumuksesta; tai

| b) | yhteisön toiminnan sen osan, johon tapahtuma vaikuttaa, yhteisökohtainen arvo muuttuu vaihdon seurauksena; ja |
| --- | --- |

b)

yhteisön toiminnan sen osan, johon tapahtuma vaikuttaa, yhteisökohtainen arvo muuttuu vaihdon seurauksena; ja

| c) | kohdassa (a) tai (b) tarkoitettu ero on merkittävä suhteessa vaihdettujen omaisuuserien käypään arvoon. |
| --- | --- |

c)

kohdassa (a) tai (b) tarkoitettu ero on merkittävä suhteessa vaihdettujen omaisuuserien käypään arvoon.

Ratkaistaessa, onko vaihdolla kaupallista merkitystä, on tapahtuman vaikutuksen kohteena olevan toiminnan osan yhteisökohtaisen arvon kuvastettava verojen jälkeen määritettyjä rahavirtoja. Näiden selvitysten tulos saattaa olla selvä, ilman että yhteisön tarvitsee tehdä yksityiskohtaisia laskelmia.

| 29 | Omaisuuserän käypä arvo on luotettavasti määritettävissä, jos (a) vaihtelualueelle sijoittuvat kohtuulliset käyvät arvot eivät kyseisen omaisuuserän osalta vaihtele merkittävästi tai (b) vaihtelualueelle sijoittuvien erilaisten arvioiden todennäköisyydet ovat kohtuullisesti arvioitavissa ja käytettävissä käyvän arvon määrittämiseen. Jos yhteisö pystyy määrittämään joko vastaanotetun tai luovutetun omaisuuserän käyvän arvon luotettavasti, luovutetun omaisuuserän käypää arvoa käytetään vastaanotetun omaisuuserän hankintamenon määrittämiseen, paitsi jos vastaanotetun omaisuuserän käypä arvo on selvemmin ilmeinen. |
| --- | --- |

29

| 29A | Sijoituskiinteistö, jota vuokralle ottaja pitää hallussaan käyttöoikeusomaisuuseränä, on alun perin arvostettava hankintamenoon IFRS 16:n mukaisesti. |
| --- | --- |

29A

ARVOSTAMINEN KIRJAAMISEN JÄLKEEN

Tilinpäätöksen laatimisperiaate

| 30 | Yhteisön on valittava tilinpäätöksen laatimisperiaatteekseen kappaleessa 32A mainituin poikkeuksin joko kappaleissa 33–55 esitetty käyvän arvon malli tai kappaleessa 56 esitetty hankintamenomalli ja sovellettava valitsemaansa periaatetta kaikkiin sijoituskiinteistöihinsä. |
| --- | --- |

30

| 31 | IAS 8:ssa Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet määrätään, että tilinpäätöksen laatimisperiaatetta saadaan muuttaa vapaaehtoisesti vain, jos muutos johtaa siihen, että tilinpäätös antaa luotettavaa ja merkityksellisempää informaatiota liiketoimien, muiden tapahtumien tai olosuhteiden vaikutuksista yhteisön taloudelliseen asemaan, taloudelliseen tulokseen tai rahavirtoihin. On erittäin epätodennäköistä, että siirtyminen käyvän arvon mallista hankintamenomalliin johtaisi merkityksellisempään esittämiseen. |
| --- | --- |

31

| 32 | Tämän standardin mukaan kaikkien yhteisöjen on määritettävä sijoituskiinteistöjen käypä arvo joko taseeseen merkittävän arvon määrittämistä varten (jos yhteisö käyttää käyvän arvon mallia) tai liitetietoja varten (jos se käyttää hankintamenomallia). On suositeltavaa, ei kuitenkaan vaadittua, että yhteisö määrittää sijoituskiinteistöjensä käyvän arvon sellaisen arvion perusteella, jonka on tehnyt riippumaton, tunnustetun ja asianmukaisen ammatillisen pätevyyden omaava arvioija, jolla on viimeaikaista kokemusta sijainniltaan ja tyypiltään vastaavanlaisista kiinteistöistä kuin arvioitavana oleva sijoituskiinteistö. |
| --- | --- |

32

| 32A | Yhteisö saa:








  a) | valita joko käyvän arvon mallin tai hankintamenomallin soveltamisen kaikkiin sijoituskiinteistöihin, jotka liittyvät velkoihin, joiden tuotto on suoraan sidottu sellaisten nimettyjen omaisuuserien käypään arvoon tai tuottoihin, joihin kyseiset sijoituskiinteistöt sisältyvät; |
| --- | --- | --- |

32A

a)

valita joko käyvän arvon mallin tai hankintamenomallin soveltamisen kaikkiin sijoituskiinteistöihin, jotka liittyvät velkoihin, joiden tuotto on suoraan sidottu sellaisten nimettyjen omaisuuserien käypään arvoon tai tuottoihin, joihin kyseiset sijoituskiinteistöt sisältyvät;

| b) | soveltaa kaikkiin muihin sijoituskiinteistöihin joko käyvän arvon mallia tai hankintamenomallia kohdan (a) mukaisesta valinnasta riippumatta. |
| --- | --- |

b)

soveltaa kaikkiin muihin sijoituskiinteistöihin joko käyvän arvon mallia tai hankintamenomallia kohdan (a) mukaisesta valinnasta riippumatta.

| 32B | Joillakin vakuutuksenantajilla ja muilla yhteisöillä on sisäinen kiinteistörahasto, jonka liikkeeseen laskemista laskennallisista osuuksista osa on sijoittajien hallussa sijoitussidonnaisten sopimusten perusteella ja loput yhteisön hallussa. Kappaleen 32A mukaan yhteisö ei saa arvostaa rahaston hallussa olevia kiinteistöjä osaksi hankintamenoon ja osaksi käypään arvoon. |
| --- | --- |

32B

| 32C | Jos yhteisö päättää soveltaa eri malleja kappaleessa 32A kuvattuihin ryhmiin, sijoituskiinteistöjen myynnit eri mallien mukaan arvostettujen omaisuusryhmien välillä on kirjattava käypään arvoon ja kertynyt käyvän arvon muutos on kirjattava tulosvaikutteisesti. Jos sijoituskiinteistö näin ollen myydään ryhmästä, johon sovelletaan käyvän arvon mallia, ryhmään, johon sovelletaan hankintamenomallia, kiinteistön myyntipäivän käyvästä arvosta tulee sen oletushankintameno. |
| --- | --- |

32C

Käyvän arvon malli

| 33 | Jos yhteisö valitsee käyvän arvon mallin, sen on arvostettava kaikki sijoituskiinteistönsä alkuperäisen kirjaamisen jälkeen käypään arvoon kappaleessa 53 kuvattuja tapauksia lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

33

| 34 | [poistettu] |
| --- | --- |

34

| 35 | Sijoituskiinteistön käyvän arvon muutoksesta johtuva voitto tai tappio on kirjattava tulosvaikutteisesti sillä kaudella, jonka aikana se syntyy. |
| --- | --- |

35

| 36–39 | [poistettu] |
| --- | --- |

36–39

| 40 | Määritettäessä sijoituskiinteistön käypää arvoa IFRS 13:n mukaisesti yhteisön on varmistuttava siitä, että käypä arvo kuvastaa muun muassa voimassa oleviin vuokrasopimuksiin perustuvia vuokratuottoja ja muita oletuksia, joita markkinaosapuolet käyttäisivät sijoituskiinteistön hinnoittelussa tarkasteluhetken markkinaolosuhteiden vallitessa. |
| --- | --- |

40

| 40A | Kun vuokralle ottaja soveltaa käyvän arvon mallia käyttöoikeusomaisuuseränä hallussa pitämäänsä sijoituskiinteistöön, sen on arvostettava käypään arvoon käyttöoikeusomaisuuserä, ei kohteena olevaa kiinteistöä. |
| --- | --- |

40A

| 41 | IFRS 16:ssa määrätään perusteet vuokralle ottajan käyttöoikeusomaisuuseränä hallussaan pitämän sijoituskiinteistön hankintamenon alkuperäiselle kirjaamiselle. Kappaleen 33 mukaan vuokralle ottajan käyttöoikeusomaisuuseränä hallussaan pitämä sijoituskiinteistö on tarvittaessa arvostettava uudelleen käypään arvoon, jos yhteisö valitsee käyvän arvon mallin. Jos vuokrat ovat markkinavuokratason mukaiset, vuokralle ottajan käyttöoikeusomaisuuseränä hallussaan pitämän sijoituskiinteistön hankinta-ajankohdan käyvän arvon kaikilla odotetuilla vuokrilla (kirjattuihin vuokrasopimusvelkoihin liittyvät vuokrat mukaan luettuina) vähennettynä pitäisi olla nollan suuruinen. Näin ollen käyttöoikeusomaisuuserän arvostuksen muuttamisen IFRS 16:n mukaisesta hankintamenosta kappaleen 33 mukaiseen käypään arvoon (ottaen huomioon kappaleen 50 vaatimukset) ei pitäisi johtaa voiton tai tappion syntymiseen, ellei käypää arvoa ole määritetty eri aikoina. Näin voi tapahtua silloin, kun käyvän arvon mallin soveltamista koskeva valinta tehdään alkuperäisen kirjaamisen jälkeen. |
| --- | --- |

41

| 42–47 | [poistettu] |
| --- | --- |

42–47

| 48 | Poikkeuksellisissa tapauksissa on jo yhteisön hankkiessa sijoituskiinteistön (tai kun olemassa olevasta kiinteistöstä tulee sijoituskiinteistö käyttötarkoituksen muuttuessa) selvää näyttöä siitä, että vaihtelualueelle sijoittuvat kohtuulliset käyvät arvot vaihtelevat niin paljon ja eri tulemien todennäköisyydet ovat niin vaikeasti arvioitavissa, ettei yksittäinen käypä arvo ole käyttökelpoinen. Tämä saattaa viitata siihen, ettei kiinteistön käypä arvo ole jatkuvasti määritettävissä luotettavasti (ks. kappale 53). |
| --- | --- |

48

| 49 | [poistettu] |
| --- | --- |

49

| 50 | Sijoituskiinteistön käyvän arvon mallin mukaista kirjanpitoarvoa määrittäessään yhteisö ei ota kahteen kertaan huomioon sellaisia varoja tai velkoja, jotka kirjataan erillisiksi omaisuuseriksi tai veloiksi. Esimerkiksi:






  a) | laitteistot, kuten esimerkiksi hissit tai ilmastointilaitteet, ovat usein kiinteä osa rakennusta ja sisällytetään yleensä sijoituskiinteistön käypään arvoon eikä niitä kirjata erikseen aineellisiksi käyttöomaisuushyödykkeiksi; |
| --- | --- | --- |

50

a)

laitteistot, kuten esimerkiksi hissit tai ilmastointilaitteet, ovat usein kiinteä osa rakennusta ja sisällytetään yleensä sijoituskiinteistön käypään arvoon eikä niitä kirjata erikseen aineellisiksi käyttöomaisuushyödykkeiksi;

| b) | jos toimisto on annettu vuokralle kalustettuna, kaluston käypä arvo sisältyy yleensä toimiston käypään arvoon, koska vuokratuotot liittyvät kalustettuun toimistoon. Kun kalusto sisältyy sijoituskiinteistön käypään arvoon, yhteisö ei kirjaa kyseistä kalustoa erilliseksi omaisuuseräksi; |
| --- | --- |

b)

jos toimisto on annettu vuokralle kalustettuna, kaluston käypä arvo sisältyy yleensä toimiston käypään arvoon, koska vuokratuotot liittyvät kalustettuun toimistoon. Kun kalusto sisältyy sijoituskiinteistön käypään arvoon, yhteisö ei kirjaa kyseistä kalustoa erilliseksi omaisuuseräksi;

| c) | sijoituskiinteistön käypä arvo ei sisällä etukäteen maksettua tai vielä saamatta olevaa operatiiviseen vuokrasopimukseen perustuvaa vuokratuloa, koska yhteisö kirjaa sitä koskevan saamisen tai velan erikseen; |
| --- | --- |

c)

sijoituskiinteistön käypä arvo ei sisällä etukäteen maksettua tai vielä saamatta olevaa operatiiviseen vuokrasopimukseen perustuvaa vuokratuloa, koska yhteisö kirjaa sitä koskevan saamisen tai velan erikseen;

| d) | sijoituskiinteistön käypä arvo kuvastaa odotettuja rahavirtoja (mukaan lukien muuttuvat vuokrat, jotka odotetaan maksettavan). Jos siis kiinteistöstä saadusta arviosta on vähennetty kaikki odotettavissa olevat maksusuoritukset, on mahdollinen kirjattu vuokrasopimusvelka lisättävä, jotta päästäisiin sijoituskiinteistön käyvän arvon mallin mukaiseen kirjanpitoarvoon. |
| --- | --- |

d)

sijoituskiinteistön käypä arvo kuvastaa odotettuja rahavirtoja (mukaan lukien muuttuvat vuokrat, jotka odotetaan maksettavan). Jos siis kiinteistöstä saadusta arviosta on vähennetty kaikki odotettavissa olevat maksusuoritukset, on mahdollinen kirjattu vuokrasopimusvelka lisättävä, jotta päästäisiin sijoituskiinteistön käyvän arvon mallin mukaiseen kirjanpitoarvoon.

| 51 | [poistettu] |
| --- | --- |

51

| 52 | Joskus yhteisö ennakoi, että sen sijoituskiinteistöön liittyen suorittamien maksujen nykyarvo (muiden kuin kirjattuihin velkoihin liittyvien maksujen) tulee ylittämään vastaavien, sijoituskiinteistöön liittyen saatavien maksujen nykyarvon. Yhteisö soveltaa IAS 37:ää Varaukset, ehdolliset velat ja ehdolliset varat ratkaistessaan, kirjaako se velan ja jos kirjaa, miten se määritetään. |
| --- | --- |

52

Kun käyvän arvon luotettava määrittäminen ei ole mahdollista

| 53 | Lähtökohtaisesti oletetaan, että yhteisö pystyy jatkuvasti määrittämään sijoituskiinteistön käyvän arvon luotettavasti, mutta tämä olettamus on kumottavissa. Poikkeuksellisissa tapauksissa on kuitenkin jo yhteisön hankkiessa sijoituskiinteistön (tai kun olemassa olevasta kiinteistöstä tulee sijoituskiinteistö käyttötarkoituksen muuttuessa) selvää näyttöä siitä, ettei sijoituskiinteistön käypä arvo ole jatkuvasti määritettävissä luotettavasti. Näin on silloin ja vain silloin, kun vertailukelpoisten kiinteistöjen markkinat eivät ole toimivat (ts. viimeaikaisia liiketoimia on vain vähän, hintanoteeraukset eivät ole ajantasaisia tai havainnoidut transaktiohinnat viittaavat siihen, että myyjä on ollut pakotettu myymään), eikä vaihtoehtoisia käypiä arvoja (esimerkiksi diskontattuihin rahavirtaennusteisiin perustuvia) ole saatavilla. Jos yhteisö toteaa, ettei rakenteilla olevan sijoituskiinteistön käypä arvo ole luotettavasti määritettävissä, mutta odottaa kiinteistön käyvän arvon olevan luotettavasti määritettävissä rakennustyön valmistuessa, sen on arvostettava kyseinen rakenteilla oleva sijoituskiinteistö hankintamenoon, kunnes joko sen käypä arvo on luotettavasti määritettävissä tai rakennustyö valmistuu (sen mukaan kumpi toteutuu aikaisemmin). Jos yhteisö toteaa, ettei sijoituskiinteistön (muun kuin rakenteilla olevan sijoituskiinteistön) käypä arvo ole jatkuvasti määritettävissä luotettavasti, yhteisön on arvostettava kyseinen sijoituskiinteistö IAS 16:n mukaista hankintamenomallia käyttäen, jos kyseessä on omistettu sijoituskiinteistö, tai IFRS 16:n mukaisesti, jos kyseessä on vuokralle ottajan käyttöoikeusomaisuuseränä hallussaan pitämä sijoituskiinteistö. Sijoituskiinteistön jäännösarvo on oletettava nollan suuruiseksi. Yhteisön on jatkettava IAS 16:n tai IFRS 16:n soveltamista sijoituskiinteistön luovutukseen asti. |
| --- | --- |

53

| 53A | Kun yhteisö pystyy määrittämään aiemmin hankintamenoon arvostetun rakenteilla olevan sijoituskiinteistön käyvän arvon luotettavasti, sen on arvostettava kyseinen kiinteistö käypään arvoon. Kun kyseisen kiinteistön rakennustyö valmistuu, käyvän arvon oletetaan olevan luotettavasti määritettävissä. Jos näin ei ole, kiinteistöä on kappaleen 53 mukaisesti käsiteltävä IAS 16:n mukaista hankintamenomallia käyttäen, jos kyseessä on omistettu kiinteistö, tai IFRS 16:n mukaisesti, jos kyseessä on vuokralle ottajan käyttöoikeusomaisuuseränä hallussaan pitämä sijoituskiinteistö. |
| --- | --- |

53A

| 53B | Oletus, että rakenteilla olevan sijoituskiinteistön käypä arvo on luotettavasti määritettävissä, voidaan kumota vain alkuperäisen kirjaamisen tapahtuessa. Jos yhteisö on arvostanut rakenteilla olevan sijoituskiinteistön käypään arvoon, se ei saa todeta, ettei valmistuneen sijoituskiinteistön käypä arvo ole luotettavasti määritettävissä. |
| --- | --- |

53B

| 54 | Niissä poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa yhteisön on kappaleessa 53 esitetyistä syistä johtuen pakko arvostaa jokin sijoituskiinteistö IAS 16:n tai IFRS 16:n mukaista hankintamenomallia käyttäen, se arvostaa kaikki muut sijoituskiinteistönsä, rakenteilla olevat mukaan lukien, käypään arvoon. Vaikka yhteisö saattaa tällaisissa tapauksissa soveltaa hankintamenomallia yhteen sijoituskiinteistöön, sen on edelleen käsiteltävä kaikkia muita kiinteistöjä käyvän arvon mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

54

| 55 | Jos yhteisö on aiemmin arvostanut sijoituskiinteistön käypään arvoon, sen on jatkettava käypään arvoon arvostamista kiinteistön luovutukseen saakka (tai siihen asti, kun kiinteistö otetaan omaan käyttöön tai yhteisö alkaa kehittää kiinteistöä tavanomaisessa liiketoiminnassa myytäväksi), vaikka markkinoilla toteutuisi vertailukelpoisia kauppoja entistä harvemmin tai markkinahintojen saaminen vaikeutuisi. |
| --- | --- |

55

Hankintamenomalli

| 56 | Jos yhteisö valitsee hankintamenomallin, sen on alkuperäisen kirjaamisen jälkeen arvostettava sijoituskiinteistö:








  a) | IFRS 5:n Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät ja lopetetut toiminnot mukaisesti, jos se täyttää myytävänä olevaksi luokittelemisen kriteerit (tai sisältyy myytävänä olevaksi luokiteltuun luovutettavien erien ryhmään); |
| --- | --- | --- |

56

a)

IFRS 5:n Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät ja lopetetut toiminnot mukaisesti, jos se täyttää myytävänä olevaksi luokittelemisen kriteerit (tai sisältyy myytävänä olevaksi luokiteltuun luovutettavien erien ryhmään);

| b) | IFRS 16:n mukaisesti, jos vuokralle ottaja pitää sitä hallussaan käyttöoikeusomaisuuseränä eikä se ole myytävänä oleva IFRS 5:n mukaisesti; ja |
| --- | --- |

b)

IFRS 16:n mukaisesti, jos vuokralle ottaja pitää sitä hallussaan käyttöoikeusomaisuuseränä eikä se ole myytävänä oleva IFRS 5:n mukaisesti; ja

| c) | IAS 16:n hankintamenomallia koskevien vaatimusten mukaisesti kaikissa muissa tapauksissa. |
| --- | --- |

c)

IAS 16:n hankintamenomallia koskevien vaatimusten mukaisesti kaikissa muissa tapauksissa.

SIIRROT

| 57 | Siirtoja toisista varojen ryhmistä sijoituskiinteistöihin tai sijoituskiinteistöistä toisiin ryhmiin on tehtävä silloin ja vain silloin, kun kyseessä on käyttötarkoituksen muutos, jota osoittaa:








  a) | oman käytön alkaminen siirrettäessä sijoituskiinteistö omassa käytössä olevaksi kiinteistöksi; |
| --- | --- | --- |

57

a)

oman käytön alkaminen siirrettäessä sijoituskiinteistö omassa käytössä olevaksi kiinteistöksi;

| b) | myyntiä varten tehtävän kehittämisen aloittaminen siirrettäessä sijoituskiinteistö vaihto-omaisuudeksi; |
| --- | --- |

b)

myyntiä varten tehtävän kehittämisen aloittaminen siirrettäessä sijoituskiinteistö vaihto-omaisuudeksi;

| c) | oman käytön loppuminen siirrettäessä omassa käytössä ollut kiinteistö sijoituskiinteistöksi; tai |
| --- | --- |

c)

oman käytön loppuminen siirrettäessä omassa käytössä ollut kiinteistö sijoituskiinteistöksi; tai

| d) | toisen osapuolen kanssa tehdyn operatiivisen vuokrasopimuksen alkaminen siirrettäessä kiinteistö vaihto-omaisuudesta sijoituskiinteistöksi. |
| --- | --- |

d)

toisen osapuolen kanssa tehdyn operatiivisen vuokrasopimuksen alkaminen siirrettäessä kiinteistö vaihto-omaisuudesta sijoituskiinteistöksi.

| e) | [poistettu] |
| --- | --- |

e)

[poistettu]

| 58 | Kappaleen 57(b) mukaan yhteisön on siirrettävä kiinteistö sijoituskiinteistöistä vaihto-omaisuudeksi silloin ja vain silloin, kun kyseessä on käyttötarkoituksen muutos, jota osoittaa myyntiä varten tehtävän kehittämistyön aloittaminen. Kun yhteisö päättää luovuttaa sijoituskiinteistön ilman kehittämistä, se jatkaa kiinteistön käsittelemistä sijoituskiinteistönä siihen asti, kun se kirjataan pois taseesta (sitä ei enää merkitä taseeseen) eikä sitä käsitellä vaihto-omaisuutena. Samoin, jos yhteisö alkaa kehittää olemassa olevaa sijoituskiinteistöä jatkaakseen sen käyttöä sijoituskiinteistönä myös tulevaisuudessa, kiinteistö pysyy sijoituskiinteistönä eikä sitä siirretä omassa käytössä olevaksi kiinteistöksi kehittämistyön ajaksi. |
| --- | --- |

58

| 59 | Kappaleet 60–65 koskevat kirjaamiseen ja arvostamiseen liittyviä kysymyksiä, joita tulee esiin, kun yhteisö soveltaa sijoituskiinteistöihin käyvän arvon mallia. Yhteisön käyttäessä hankintamenomallia sijoituskiinteistöjen, omassa käytössä olevien kiinteistöjen ja vaihto-omaisuuden väliset siirrot eivät muuta siirretyn kiinteistön kirjanpitoarvoa, eivätkä ne myöskään muuta kyseisen kiinteistön arvostamiseen tarvittavaa tai liitetietona ilmoitettavaa hankintamenoa. |
| --- | --- |

59

| 60 | Jos käypään arvoon taseeseen merkitty sijoituskiinteistö siirretään omaan käyttöön tai vaihto-omaisuudeksi, IAS 16:n, IFRS 16:n tai IAS 2:n mukaisessa kirjanpitokäsittelyssä on käytettävä kiinteistön oletushankintamenona sen käypää arvoa päivänä, jona käyttötarkoitus muuttuu. |
| --- | --- |

60

| 61 | Jos omassa käytössä olevasta kiinteistöstä tulee käypään arvoon taseeseen merkittävä sijoituskiinteistö, yhteisön on sovellettava IAS 16:ta omistettuun kiinteistöön ja IFRS 16:ta vuokralle ottajan käyttöoikeusomaisuuseränä hallussaan pitämään kiinteistöön siihen päivään asti, jona käyttötarkoitus muuttuu. Yhteisön on käsiteltävä kiinteistön IAS 16:n tai IFRS 16:n mukaisen kirjanpitoarvon ja sen käyvän arvon välillä tuona ajankohtana oleva ero samalla tavalla kuin uudelleenarvostus käsitellään IAS 16:n mukaan. |
| --- | --- |

61

| 62 | Yhteisö tekee kiinteistöstä (tai käyttöoikeusomaisuuserästä) poistoja ja kirjaa mahdollisesti syntyvät arvonalentumistappiot siihen päivään asti, jona omassa käytössä olevasta kiinteistöstä tulee käypään arvoon taseeseen merkittävä sijoituskiinteistö. Yhteisö käsittelee kiinteistön IAS 16:n tai IFRS 16:n mukaisen kirjanpitoarvon ja sen käyvän arvon välillä tuona ajankohtana olevan eron samalla tavalla kuin uudelleenarvostus käsitellään IAS 16:n mukaan. Toisin sanoen:






  a) | tästä johtuva kiinteistön kirjanpitoarvon vähennys kirjataan tulosvaikutteisesti. Vähennys kirjataan kuitenkin muihin laajan tuloksen eriin ja pienentämään omaan pääomaan sisältyvää uudelleenarvostusrahastoa siihen määrään asti, joka sisältyy uudelleenarvostusrahastoon kyseistä kiinteistöä koskien; |
| --- | --- | --- |

62

a)

tästä johtuva kiinteistön kirjanpitoarvon vähennys kirjataan tulosvaikutteisesti. Vähennys kirjataan kuitenkin muihin laajan tuloksen eriin ja pienentämään omaan pääomaan sisältyvää uudelleenarvostusrahastoa siihen määrään asti, joka sisältyy uudelleenarvostusrahastoon kyseistä kiinteistöä koskien;

| b) | tästä johtuva kirjanpitoarvon lisäys käsitellään seuraavasti:






  i) | siltä osin kuin lisäys kumoaa kyseisestä kiinteistöstä aikaisemmin kirjatun arvonalentumistappion, lisäys kirjataan tulosvaikutteisesti. Tulosvaikutteisesti ei kirjata enempää kuin määrä, joka tarvitaan kirjanpitoarvon palauttamiseksi siihen arvoon, joka kiinteistöllä olisi (poistoilla vähennettynä), ellei arvonalentumistappiota olisi kirjattu; |
| --- | --- | --- |

b)

tästä johtuva kirjanpitoarvon lisäys käsitellään seuraavasti:

i)

siltä osin kuin lisäys kumoaa kyseisestä kiinteistöstä aikaisemmin kirjatun arvonalentumistappion, lisäys kirjataan tulosvaikutteisesti. Tulosvaikutteisesti ei kirjata enempää kuin määrä, joka tarvitaan kirjanpitoarvon palauttamiseksi siihen arvoon, joka kiinteistöllä olisi (poistoilla vähennettynä), ellei arvonalentumistappiota olisi kirjattu;

| ii) | mahdollinen jäljelle jäävä osuus lisäyksestä kirjataan muihin laajan tuloksen eriin, ja se kasvattaa omaan pääomaan sisältyvää uudelleenarvostusrahastoa. Kun sijoituskiinteistö myöhemmin luovutetaan, omaan pääomaan sisältyvä uudelleenarvostusrahasto voidaan siirtää kertyneisiin voittovaroihin. Siirtoa uudelleenarvostusrahastosta kertyneisiin voittovaroihin ei tehdä tuloksen kautta. |
| --- | --- |

ii)

mahdollinen jäljelle jäävä osuus lisäyksestä kirjataan muihin laajan tuloksen eriin, ja se kasvattaa omaan pääomaan sisältyvää uudelleenarvostusrahastoa. Kun sijoituskiinteistö myöhemmin luovutetaan, omaan pääomaan sisältyvä uudelleenarvostusrahasto voidaan siirtää kertyneisiin voittovaroihin. Siirtoa uudelleenarvostusrahastosta kertyneisiin voittovaroihin ei tehdä tuloksen kautta.

| 63 | Jos kiinteistö siirretään vaihto-omaisuudesta sijoituskiinteistöksi, joka merkitään taseeseen käypään arvoon, kiinteistön kyseisen päivän käyvän arvon ja sen aikaisemman kirjanpitoarvon välinen ero on kirjattava tulosvaikutteisesti. |
| --- | --- |

63

| 64 | Siirtoja vaihto-omaisuudesta käypään arvoon taseeseen merkittäväksi sijoituskiinteistöksi käsitellään tavalla, joka on yhdenmukainen vaihto-omaisuuden myynnin käsittelyn kanssa. |
| --- | --- |

64

| 65 | Kun yhteisö saa valmiiksi itse rakentamansa, käypään arvoon taseeseen merkittävän sijoituskiinteistön rakentamis- tai kehittämistyön, kiinteistön kyseisen päivän käyvän arvon ja sen aikaisemman kirjanpitoarvon välinen ero on kirjattava tulosvaikutteisesti. |
| --- | --- |

65

LUOVUTUKSET

| 66 | Sijoituskiinteistö on kirjattava pois taseesta (sitä ei enää merkitä taseeseen), kun se luovutetaan tai kun sijoituskiinteistö poistetaan käytöstä pysyvästi eikä sen luovuttamisesta ole odotettavissa vastaista taloudellista hyötyä. |
| --- | --- |

66

| 67 | Sijoituskiinteistö voidaan luovuttaa myymällä se tai antamalla se vuokralle rahoitusleasingsopimuksella. Myytävän sijoituskiinteistön luovutuspäivä on se päivä, jona vastaanottaja saa määräysvallan sijoituskiinteistöön niiden IFRS 15:een sisältyvien vaatimusten mukaan, joita sovelletaan määritettäessä, milloin suoritevelvoite on täytetty. Rahoitusleasingsopimuksen tekemiseen sekä myyntiin ja takaisinvuokraukseen sovelletaan IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

67

| 68 | Jos yhteisö sisällyttää kappaleessa 16 esitetyn kirjaamisperiaatteen mukaan omaisuuserän kirjanpitoarvoon menot, jotka johtuvat sijoituskiinteistön osan korvaamisesta uudella, se kirjaa korvatun osan kirjanpitoarvon pois taseesta. Jos sijoituskiinteistöön sovelletaan hankintamenomallia, uudella korvatusta osasta ei välttämättä ole tehty poistoja erikseen. Jos uudella korvatun osan kirjanpitoarvon määrittäminen ei ole yhteisölle käytännössä mahdollista, se voi käyttää korvaavasta osasta johtuvia menoja sen osoittamiseen, mikä korvatun osan hankintameno on ollut, kun se on hankittu tai rakennettu. Käyvän arvon mallia sovellettaessa sijoituskiinteistön käypään arvoon saattaa jo vaikuttaa se, että uudella korvattava osa on menettänyt arvonsa. Muulloin saattaa olla hankalaa selvittää, miten paljon käypää arvoa pitäisi pienentää uudella korvattavan osan takia. Silloin kun käyvän arvon pienentäminen uudella korvattua osaa vastaavasti ei ole käytännössä mahdollista, voidaan vaihtoehtoisesti sisällyttää osan korvaamisesta johtuvat menot omaisuuserän kirjanpitoarvoon ja arvioida sitten käypä arvo uudelleen, kuten olisi tehtävä silloin, kun lisäyksiin ei liity osan korvaamista uudella. |
| --- | --- |

68

| 69 | Voitot tai tappiot sijoituskiinteistön käytöstä poistamisesta tai luovutuksesta on määritettävä nettomääräisen luovutustulon ja omaisuuserän kirjanpitoarvon välisenä erotuksena ja kirjattava tulosvaikutteisesti (paitsi milloin IFRS 16 edellyttää erilaista menettelyä myynti- ja takaisinvuokraustapauksessa) sillä kaudella, jonka aikana kiinteistö poistetaan käytöstä tai luovutetaan. |
| --- | --- |

69

| 70 | Sijoituskiinteistön taseesta pois kirjaamisesta johtuvaan voittoon tai tappioon sisällytettävä vastikemäärä määritetään transaktiohinnan määrittämistä koskevien, IFRS 15:n kappaleisiin 47–72 sisältyvien vaatimusten mukaisesti. Myöhemmät muutokset voittoon tai tappioon sisällytetyssä arvioidussa vastikemäärässä on käsiteltävä kirjanpidossa IFRS 15:een sisältyvien transaktiohinnan muutoksia koskevien vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

70

| 71 | Yhteisö soveltaa velkoihin, joita sille jää sijoituskiinteistön luovutuksen jälkeen, IAS 37:ää tai muita soveltuvia standardeja. |
| --- | --- |

71

| 72 | Kolmansilta osapuolilta saatava korvaus sijoituskiinteistöstä, joka on arvoltaan alentunut, joka on menetetty tai josta on luovuttu, on kirjattava tulosvaikutteisesti silloin, kun oikeus korvauksen saamiseen syntyy. |
| --- | --- |

72

| 73 | Sijoituskiinteistöjen arvonalentumiset tai menetykset, niihin liittyvät korvausvaateet kolmansille osapuolille tai näiden maksamat korvaukset sekä mahdollisesti myöhemmin tapahtuva korvaavien omaisuuserien osto tai rakentaminen ovat erillisiä taloudellisia tapahtumia ja niitä käsitellään kirjanpidossa erikseen seuraavasti:






  a) | sijoituskiinteistöjen arvonalentumiset kirjataan IAS 36:n mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

73

a)

sijoituskiinteistöjen arvonalentumiset kirjataan IAS 36:n mukaisesti;

| b) | sijoituskiinteistöjen käytöstä poistamiset tai luovutukset kirjataan tämän standardin kappaleiden 66–71 mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

sijoituskiinteistöjen käytöstä poistamiset tai luovutukset kirjataan tämän standardin kappaleiden 66–71 mukaisesti;

| c) | kolmansilta osapuolilta saatava korvaus sijoituskiinteistöstä, joka on arvoltaan alentunut, joka on menetetty tai josta on luovuttu, kirjataan tulosvaikutteisesti silloin, kun oikeus korvauksen saamiseen syntyy; ja |
| --- | --- |

c)

kolmansilta osapuolilta saatava korvaus sijoituskiinteistöstä, joka on arvoltaan alentunut, joka on menetetty tai josta on luovuttu, kirjataan tulosvaikutteisesti silloin, kun oikeus korvauksen saamiseen syntyy; ja

| d) | aiempaa omaisuuserää korvaavien kunnostettujen, ostettujen tai rakennettujen omaisuuserien hankintameno määritetään tämän standardin kappaleiden 20–29 mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

aiempaa omaisuuserää korvaavien kunnostettujen, ostettujen tai rakennettujen omaisuuserien hankintameno määritetään tämän standardin kappaleiden 20–29 mukaisesti.

TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

Käyvän arvon malli ja hankintamenomalli

| 74 | Tässä mainittavat tilinpäätöksessä esitettävät tiedot esitetään IFRS 16:n mukaisten tietojen lisäksi. IFRS 16:n mukaan sijoituskiinteistön omistaja esittää vuokralle antajilta vaadittavat tiedot tekemistään vuokrasopimuksista. Vuokralle ottaja, joka pitää sijoituskiinteistöä hallussaan käyttöoikeusomaisuuseränä, esittää IFRS 16:n mukaiset vuokralle ottajalta vaadittavat tiedot ja IFRS 16:n mukaan vuokralle antajalta vaadittavat tiedot tekemistään operatiivisista vuokrasopimuksista. |
| --- | --- |

74

| 75 | Yhteisön on esitettävä tilinpäätöksessään:








  a) | soveltaako se käyvän arvon mallia vai hankintamenomallia; |
| --- | --- | --- |

75

a)

soveltaako se käyvän arvon mallia vai hankintamenomallia;

| b) | [poistettu] |
| --- | --- |

b)

[poistettu]

| c) | luokittelun ollessa vaikeaa (ks. kappale 14) kriteerit, joita se käyttää sijoituskiinteistöjen erottamiseen omassa käytössä olevista kiinteistöistä ja kiinteistöistä, jotka pidetään tarkoituksena myydä ne tavanomaisessa liiketoiminnassa; |
| --- | --- |

c)

luokittelun ollessa vaikeaa (ks. kappale 14) kriteerit, joita se käyttää sijoituskiinteistöjen erottamiseen omassa käytössä olevista kiinteistöistä ja kiinteistöistä, jotka pidetään tarkoituksena myydä ne tavanomaisessa liiketoiminnassa;

| d) | [poistettu] |
| --- | --- |

d)

[poistettu]

| e) | missä määrin sijoituskiinteistöjen käypä arvo (taseeseen merkitty tai liitetietona esitetty) perustuu arvioon, jonka on tehnyt riippumaton, tunnustetun ja asianmukaisen ammatillisen pätevyyden omaava arvioija, jolla on viimeaikaista kokemusta sijainniltaan ja tyypiltään vastaavanlaisista kiinteistöistä kuin arvioitavana oleva sijoituskiinteistö. Jos tällaista arviota ei ole tehty, tästä on annettava tieto: |
| --- | --- |

e)

missä määrin sijoituskiinteistöjen käypä arvo (taseeseen merkitty tai liitetietona esitetty) perustuu arvioon, jonka on tehnyt riippumaton, tunnustetun ja asianmukaisen ammatillisen pätevyyden omaava arvioija, jolla on viimeaikaista kokemusta sijainniltaan ja tyypiltään vastaavanlaisista kiinteistöistä kuin arvioitavana oleva sijoituskiinteistö. Jos tällaista arviota ei ole tehty, tästä on annettava tieto:

| f) | tulosvaikutteisesti kirjatut:








  i) | vuokratuotot sijoituskiinteistöistä; |
| --- | --- | --- |

f)

tulosvaikutteisesti kirjatut:

i)

vuokratuotot sijoituskiinteistöistä;

| ii) | välittömät hoitokulut (korjaukset ja huolto mukaan lukien) sijoituskiinteistöistä, jotka ovat kerryttäneet vuokratuottoa kaudella; |
| --- | --- |

ii)

välittömät hoitokulut (korjaukset ja huolto mukaan lukien) sijoituskiinteistöistä, jotka ovat kerryttäneet vuokratuottoa kaudella;

| iii) | välittömät hoitokulut (korjaukset ja huolto mukaan lukien) sijoituskiinteistöistä, jotka eivät ole kerryttäneet vuokratuottoa kaudella; ja |
| --- | --- |

iii)

välittömät hoitokulut (korjaukset ja huolto mukaan lukien) sijoituskiinteistöistä, jotka eivät ole kerryttäneet vuokratuottoa kaudella; ja

| iv) | tulosvaikutteisesti kirjattu kertynyt käyvän arvon muutos myytäessä sijoituskiinteistö omaisuusryhmästä, johon sovelletaan hankintamenomallia, ryhmään, johon sovelletaan käyvän arvon mallia (ks. kappale 32C): |
| --- | --- |

iv)

tulosvaikutteisesti kirjattu kertynyt käyvän arvon muutos myytäessä sijoituskiinteistö omaisuusryhmästä, johon sovelletaan hankintamenomallia, ryhmään, johon sovelletaan käyvän arvon mallia (ks. kappale 32C):

| g) | sijoituskiinteistöjen realisoitavuutta tai tuoton ja myyntitulon siirtämistä koskevien rajoitusten olemassaolo ja määrät; |
| --- | --- |

g)

sijoituskiinteistöjen realisoitavuutta tai tuoton ja myyntitulon siirtämistä koskevien rajoitusten olemassaolo ja määrät;

| h) | sopimukseen perustuvat velvoitteet, jotka koskevat sijoituskiinteistöjen ostamista, rakentamista tai kehittämistä taikka niiden korjaamista, huoltoa tai parannuksia. |
| --- | --- |

h)

sopimukseen perustuvat velvoitteet, jotka koskevat sijoituskiinteistöjen ostamista, rakentamista tai kehittämistä taikka niiden korjaamista, huoltoa tai parannuksia.

Käyvän arvon malli

| 76 | Jos yhteisö soveltaa kappaleissa 33–55 esitettyä käyvän arvon mallia, sen on esitettävä kappaleen 75 edellyttämien tietojen lisäksi sijoituskiinteistöjen kauden alun ja lopun kirjanpitoarvojen välinen täsmäytyslaskelma, joka osoittaa:








  a) | lisäykset, erikseen hankinnoista johtuvat ja myöhemmin toteutuneista omaisuuserän kirjanpitoarvoon sisällytetyistä menoista johtuvat; |
| --- | --- | --- |

76

a)

lisäykset, erikseen hankinnoista johtuvat ja myöhemmin toteutuneista omaisuuserän kirjanpitoarvoon sisällytetyistä menoista johtuvat;

| b) | lisäykset, jotka johtuvat liiketoimintojen yhdistämisten kautta toteutuneista hankinnoista; |
| --- | --- |

b)

lisäykset, jotka johtuvat liiketoimintojen yhdistämisten kautta toteutuneista hankinnoista;

| c) | omaisuuserät, jotka on luokiteltu myytävänä oleviksi tai sisältyvät myytävänä olevaksi luokiteltuun luovutettavien erien ryhmään IFRS 5:n mukaisesti, sekä muut vähennykset; |
| --- | --- |

c)

omaisuuserät, jotka on luokiteltu myytävänä oleviksi tai sisältyvät myytävänä olevaksi luokiteltuun luovutettavien erien ryhmään IFRS 5:n mukaisesti, sekä muut vähennykset;

| d) | käypää arvoa koskevista oikaisuista johtuvat nettomääräiset voitot tai tappiot; |
| --- | --- |

d)

käypää arvoa koskevista oikaisuista johtuvat nettomääräiset voitot tai tappiot;

| e) | nettomääräiset kurssierot, jotka johtuvat tilinpäätöksen muuntamisesta esittämisvaluuttaan ja ulkomaisen yksikön muuntamisesta raportoivan yhteisön esittämisvaluuttaan; |
| --- | --- |

e)

nettomääräiset kurssierot, jotka johtuvat tilinpäätöksen muuntamisesta esittämisvaluuttaan ja ulkomaisen yksikön muuntamisesta raportoivan yhteisön esittämisvaluuttaan;

| f) | siirrot vaihto-omaisuuteen ja omaan käyttöön sekä vaihto-omaisuudesta ja omasta käytöstä; |
| --- | --- |

f)

siirrot vaihto-omaisuuteen ja omaan käyttöön sekä vaihto-omaisuudesta ja omasta käytöstä;

| g) | muut muutokset. |
| --- | --- |

g)

muut muutokset.

| 77 | Jos sijoituskiinteistöstä saatua arviota muutetaan merkittävästi tilinpäätöstä laadittaessa esimerkiksi erikseen taseeseen merkittyjen varojen tai velkojen kahdenkertaisen huomioon ottamisen välttämiseksi kappaleessa 50 kuvatulla tavalla, yhteisön on esitettävä saadun arvion ja tilinpäätökseen merkityn oikaistun arvon välinen täsmäytyslaskelma, joka osoittaa erikseen mahdollisesti lisätyt kirjatut vuokrasopimusvelat ja kaikki muut merkittävät oikaisut. |
| --- | --- |

77

| 78 | Kun yhteisö kappaleessa 53 tarkoitetuissa poikkeuksellisissa tapauksissa arvostaa jonkin sijoituskiinteistön IAS 16:n mukaista hankintamenomallia käyttäen tai IFRS 16:n mukaisesti, kappaleen 76 mukainen täsmäytyslaskelma on esitettävä erikseen kyseisistä sijoituskiinteistöistä ja muista sijoituskiinteistöistä. Lisäksi yhteisön on esitettävä tilinpäätöksessään:








  a) | kuvaus kyseisestä sijoituskiinteistöstä; |
| --- | --- | --- |

78

a)

kuvaus kyseisestä sijoituskiinteistöstä;

| b) | selostus siitä, miksi käypä arvo ei ole määritettävissä luotettavasti; |
| --- | --- |

b)

selostus siitä, miksi käypä arvo ei ole määritettävissä luotettavasti;

| c) | mikäli mahdollista, arvioitu vaihteluväli, jolle käypä arvo hyvin todennäköisesti osuu; ja |
| --- | --- |

c)

mikäli mahdollista, arvioitu vaihteluväli, jolle käypä arvo hyvin todennäköisesti osuu; ja

| d) | luovutettaessa sijoituskiinteistö, jota ei ole merkitty taseeseen käypään arvoon, esitetään:








  i) | että yhteisö on luovuttanut sijoituskiinteistön, jota ei ole merkitty taseeseen käypään arvoon; |
| --- | --- | --- |

d)

luovutettaessa sijoituskiinteistö, jota ei ole merkitty taseeseen käypään arvoon, esitetään:

i)

että yhteisö on luovuttanut sijoituskiinteistön, jota ei ole merkitty taseeseen käypään arvoon;

| ii) | kyseisen sijoituskiinteistön myyntiajankohdan kirjanpitoarvo; ja |
| --- | --- |

ii)

kyseisen sijoituskiinteistön myyntiajankohdan kirjanpitoarvo; ja

| iii) | kirjattu voitto tai tappio. |
| --- | --- |

iii)

kirjattu voitto tai tappio.

Hankintamenomalli

| 79 | Jos yhteisö soveltaa kappaleessa 56 esitettyä hankintamenomallia, sen on esitettävä tilinpäätöksessään kappaleessa 75 vaadittavien tietojen lisäksi:








  a) | käytetyt poistomenetelmät; |
| --- | --- | --- |

79

a)

käytetyt poistomenetelmät;

| b) | käytetyt taloudelliset vaikutusajat tai poistoprosentit; |
| --- | --- |

b)

käytetyt taloudelliset vaikutusajat tai poistoprosentit;

| c) | bruttomääräinen kirjanpitoarvo ja kertyneet poistot (kertyneisiin arvonalentumistappioihin yhdistettyinä) kauden alussa ja lopussa; |
| --- | --- |

c)

bruttomääräinen kirjanpitoarvo ja kertyneet poistot (kertyneisiin arvonalentumistappioihin yhdistettyinä) kauden alussa ja lopussa;

| d) | sijoituskiinteistöjen kauden alun ja lopun kirjanpitoarvojen välinen täsmäytyslaskelma, joka osoittaa:








  i) | lisäykset, hankinnoista johtuvat ja myöhemmin toteutuneista aktivoiduista menoista johtuvat erikseen; |
| --- | --- | --- |

d)

sijoituskiinteistöjen kauden alun ja lopun kirjanpitoarvojen välinen täsmäytyslaskelma, joka osoittaa:

i)

lisäykset, hankinnoista johtuvat ja myöhemmin toteutuneista aktivoiduista menoista johtuvat erikseen;

| ii) | lisäykset, jotka johtuvat liiketoimintojen yhdistämisten kautta toteutuneista hankinnoista; |
| --- | --- |

ii)

lisäykset, jotka johtuvat liiketoimintojen yhdistämisten kautta toteutuneista hankinnoista;

| iii) | omaisuuserät, jotka on luokiteltu myytävänä oleviksi tai sisältyvät myytävänä olevaksi luokiteltuun luovutettavien erien ryhmään IFRS 5:n mukaisesti, sekä muut vähennykset; |
| --- | --- |

iii)

omaisuuserät, jotka on luokiteltu myytävänä oleviksi tai sisältyvät myytävänä olevaksi luokiteltuun luovutettavien erien ryhmään IFRS 5:n mukaisesti, sekä muut vähennykset;

| iv) | poistot; |
| --- | --- |

iv)

poistot;

| v) | IAS 36:n mukaisesti kaudella kirjatut arvonalentumistappiot ja arvonalentumistappioiden peruutukset; |
| --- | --- |

v)

IAS 36:n mukaisesti kaudella kirjatut arvonalentumistappiot ja arvonalentumistappioiden peruutukset;

| vi) | nettomääräisen kurssierot, jotka johtuvat tilinpäätöksen muuntamisesta esittämisvaluuttaan ja ulkomaisen yksikön muuntamisesta raportoivan yhteisön esittämisvaluuttaan; |
| --- | --- |

vi)

nettomääräisen kurssierot, jotka johtuvat tilinpäätöksen muuntamisesta esittämisvaluuttaan ja ulkomaisen yksikön muuntamisesta raportoivan yhteisön esittämisvaluuttaan;

| vii) | siirrot vaihto-omaisuuteen ja omaan käyttöön sekä vaihto-omaisuudesta ja omasta käytöstä; ja |
| --- | --- |

vii)

siirrot vaihto-omaisuuteen ja omaan käyttöön sekä vaihto-omaisuudesta ja omasta käytöstä; ja

| viii) | muut muutokset; |
| --- | --- |

viii)

muut muutokset;

| e) | sijoituskiinteistöjen käypä arvo. Niissä kappaleessa 53 kuvatuissa poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa yhteisö ei pysty määrittämään joidenkin sijoituskiinteistöjen käypää arvoa luotettavasti, sen on esitettävä:








  i) | kuvaus kyseisestä sijoituskiinteistöstä; |
| --- | --- | --- |

e)

sijoituskiinteistöjen käypä arvo. Niissä kappaleessa 53 kuvatuissa poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa yhteisö ei pysty määrittämään joidenkin sijoituskiinteistöjen käypää arvoa luotettavasti, sen on esitettävä:

i)

kuvaus kyseisestä sijoituskiinteistöstä;

| ii) | selostus siitä, miksi käypä arvo ei ole määritettävissä luotettavasti; |
| --- | --- |

ii)

selostus siitä, miksi käypä arvo ei ole määritettävissä luotettavasti;

| iii) | mikäli mahdollista, arvioiden vaihtelualue, jolle käypä arvo hyvin todennäköisesti osuu. |
| --- | --- |

iii)

mikäli mahdollista, arvioiden vaihtelualue, jolle käypä arvo hyvin todennäköisesti osuu.

SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

Käyvän arvon malli

| 80 | Jos yhteisö on aikaisemmin soveltanut IAS 40:tä (2000) ja päättää nyt luokitella jotkin tai kaikki siihen vaadittavat edellytykset täyttävät, operatiivisella vuokrasopimuksella vuokralle otetut kiinteistöt ensimmäistä kertaa sijoituskiinteistöiksi ja käsitellä niitä sellaisina kirjanpidossa, sen on kirjattava tämän päätöksen vaikutus kertyneisiin voittovaroihin sen kauden alussa, jolla näin aletaan toimia. Lisäksi:








  a) | mikäli yhteisö on julkistanut (joko tilinpäätöksessä tai muutoin) näiden vuokraoikeuksien käyvän arvon jo aikaisemmilla kausilla (määritettynä sellaisella perusteella, joka vastaa IFRS 13:een sisältyvää käyvän arvon määritelmää) yhteisölle suositellaan, mutta siltä ei kuitenkaan edellytetä, että:








  i) | se oikaisee kertyneiden voittovarojen alkusaldoa aikaisimmalla tilinpäätöksessä esitettävällä kaudella, jolta tällainen käypä arvo on julkistettu; |
| --- | --- | --- | --- |

80

a)

mikäli yhteisö on julkistanut (joko tilinpäätöksessä tai muutoin) näiden vuokraoikeuksien käyvän arvon jo aikaisemmilla kausilla (määritettynä sellaisella perusteella, joka vastaa IFRS 13:een sisältyvää käyvän arvon määritelmää) yhteisölle suositellaan, mutta siltä ei kuitenkaan edellytetä, että:

i)

se oikaisee kertyneiden voittovarojen alkusaldoa aikaisimmalla tilinpäätöksessä esitettävällä kaudella, jolta tällainen käypä arvo on julkistettu;

| ii) | se oikaisee kyseisiä kausia koskevat vertailutiedot; ja |
| --- | --- |

ii)

se oikaisee kyseisiä kausia koskevat vertailutiedot; ja

| b) | mikäli yhteisö ei ole aikaisemmin esittänyt kohdassa (a) tarkoitettua informaatiota, se ei saa oikaista vertailutietoja ja tästä on annettava tieto tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

b)

mikäli yhteisö ei ole aikaisemmin esittänyt kohdassa (a) tarkoitettua informaatiota, se ei saa oikaista vertailutietoja ja tästä on annettava tieto tilinpäätöksessä.

| 81 | Tämän standardin vaatima menettelytapa poikkeaa IAS 8:n vaatimasta menettelystä. IAS 8:n mukaan vertailutiedot on oikaistava, paitsi milloin oikaiseminen ei ole käytännössä mahdollista. |
| --- | --- |

81

| 82 | Kun yhteisö soveltaa tätä standardia ensimmäistä kertaa, kauden alun kertyneisiin voittovaroihin tehtävä oikaisu sisältää myös uudelleenarvostusrahastoon mahdollisesti sisältyvän sijoituskiinteistöistä johtuvan määrän. |
| --- | --- |

82

Hankintamenomalli

| 83 | Kun hankintamenomallin valitseva yhteisö soveltaa tätä standardia ensimmäistä kertaa, tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksiin sovelletaan IAS 8:aa. Tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutoksen vaikutus sisältää myös uudelleenarvostusrahastoon mahdollisesti sisältyvän sijoituskiinteistöistä johtuvan määrän. |
| --- | --- |

83

| 84 | Kappaleisiin 27–29 sisältyviä vaatimuksia, jotka koskevat vaihdossa saatujen sijoituskiinteistöjen alkuperäistä arvostamista, on sovellettava ei-takautuvasti vain tuleviin tapahtumiin. |
| --- | --- |

84

Liiketoimintojen yhdistäminen

| 84A | Joulukuussa 2013 julkaistulla asiakirjalla Vuosittaiset parannukset 2011–2013 lisättiin kappale 14A sekä kappaletta 6 edeltävä otsikko. Yhteisön on sovellettava tätä muutosta sijoituskiinteistöjen hankintoihin ei-takautuvasti sen kauden alusta, jolla se ryhtyy soveltamaan muutosta. Näin ollen aiemmilla kausilla tapahtuneiden sijoituskiinteistöhankintojen kirjanpitokäsittelyä ei pidä oikaista. Yhteisö saa kuitenkin valintansa mukaan soveltaa muutosta yksittäisiin sijoituskiinteistöhankintoihin, jotka ovat tapahtuneet ennen ensimmäisen tilikauden alkua, joka on voimaantulopäivänä tai sen jälkeen, siinä ja vain siinä tapauksessa, että yhteisöllä on käytettävissään tarvittavat tiedot muutoksen soveltamiseksi näihin aikaisempiin liiketoimiin. |
| --- | --- |

84A

IFRS 16

| 84B | Yhteisön, joka soveltaa ensimmäisen kerran IFRS 16:ta ja siihen liittyviä tämän standardin muutoksia, on sovellettava IFRS 16:n liitteen C mukaisia siirtymäsääntöjä käyttöoikeusomaisuuseränä hallussaan pitämiinsä sijoituskiinteistöihin. |
| --- | --- |

84B

VOIMAANTULO

| 85 | Yhteisön on sovellettava tätä standardia 1.1.2005 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on suositeltavaa. Jos yhteisö soveltaa tätä standardia aikaisemmin kuin 1.1.2005 alkavalla kaudella, tästä on annettava tieto. |
| --- | --- |

85

| 85A | IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen (uudistettu 2007) aiheutti muutoksia IFRS-standardeissa kauttaaltaan käytettävään terminologiaan. Lisäksi se aiheutti muutoksen kappaleeseen 62. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.1.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö soveltaa IAS 1:tä (uudistettu 2007) aikaisemmalla kaudella, muutoksia on sovellettava tällä aikaisemmalla kaudella. |
| --- | --- |

85A

| 85B | Toukokuussa 2008 julkaistu asiakirja IFRS-standardeihin tehdyt parannukset aiheutti muutoksia kappaleisiin 8, 9, 48, 53, 54 ja 57, ja sen seurauksena poistettiin kappale 22 ja lisättiin kappaleet 53A ja 53B. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia ei-takautuvasti 1.1.2009 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Yhteisö saa soveltaa muutoksia rakenteilla oleviin sijoituskiinteistöihin alkaen mistä tahansa päivästä ennen 1.1.2009 edellyttäen, että rakenteilla olevien sijoituskiinteistöjen käyvät arvot on määritetty kyseisinä päivinä. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa muutoksia aikaisemmalla kaudella, sen on annettava tästä tieto ja samanaikaisesti sovellettava IAS 16:n Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kappaleisiin 5 ja 81E tehtyjä muutoksia. |
| --- | --- |

85B

| 85C | Toukokuussa 2011 julkaistulla asiakirjalla IFRS 13 muutettiin kappaleeseen 5 sisältyvää käyvän arvon määritelmää, muutettiin kappaleita 26, 29, 32, 40, 48, 53, 53B, 78–80 ja 85B sekä poistettiin kappaleet 36–39, 42–47, 49, 51 ja 75(d). Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 13:ta. |
| --- | --- |

85C

| 85D | Joulukuussa 2013 julkaistulla asiakirjalla Vuosittaiset parannukset 2011–2013 lisättiin otsikot ennen kappaletta 6 ja kappaleen 84 jälkeen sekä lisättiin kappaleet 14A ja 84A. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.7.2014 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa kyseisiä muutoksia aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto. |
| --- | --- |

85D

| 85E | Toukokuussa 2014 julkaistulla asiakirjalla IFRS 15 Myyntituotot asiakassopimuksista muutettiin kappaleita 3(b), 9, 67 ja 70. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 15:tä. |
| --- | --- |

85E

| 85F | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 16 muutettiin IAS 40:n soveltamisalaa määrittelemällä sijoituskiinteistöt niin, että niihin kuuluvat sekä omistetut kiinteistöt että vuokralle ottajan käyttöoikeusomaisuuseränä hallussaan pitämät kiinteistöt. Asiakirjalla IFRS 16 muutettiin kappaleita 5, 7, 8, 9, 16, 20, 30, 41, 50, 53, 53A, 54, 56, 60, 61, 62, 67, 69, 74, 75, 77 ja 78, lisättiin kappaleet 19A, 29A, 40A ja 84B sekä siihen liittyvä otsikko ja poistettiin kappaleet 3, 6, 25, 26 ja 34. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, kun se soveltaa IFRS 16:ta. |
| --- | --- |

85F

IAS 40:n (2000) KUMOAMINEN

| 86 | Tämä standardi korvaa IAS 40:n Sijoituskiinteistöt (julkaistu vuonna 2000). |
| --- | --- |

86

---

| 9.11.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 291/63 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 291/63

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/1987,

annettu 31 päivänä lokakuuta 2017,

tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 15 osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2).

| (2) | Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 12 päivänä huhtikuuta 2016 muutoksia kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IFRS 15 ”Myyntituotot asiakassopimuksista”. Muutoksilla pyritään selventämään joitakin vaatimuksia ja lisäämään siirtymäkauden tukea standardia soveltaville yrityksille. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 12 päivänä huhtikuuta 2016 muutoksia kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IFRS 15 ”Myyntituotot asiakassopimuksista”. Muutoksilla pyritään selventämään joitakin vaatimuksia ja lisäämään siirtymäkauden tukea standardia soveltaville yrityksille.

| (3) | Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) kuulemisessa vahvistettiin, että muutokset IFRS 15:een täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) kuulemisessa vahvistettiin, että muutokset IFRS 15:een täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1126/2008 liitteessä oleva kansainvälinen tilinpäätösstandardi IFRS 15 ”Myyntituotot asiakassopimuksista” tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Yritysten on sovellettava 1 artiklassa tarkoitettuja muutoksia viimeistään sen ensimmäisen tilikauden alusta, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2018 tai sen jälkeen.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä lokakuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1126/2008, annettu 3 päivänä marraskuuta 2008, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti (EUVL L 320, 29.11.2008, s. 1).

2

---

LIITE

Selvennyksiä IFRS 15:een

Myyntituotot asiakassopimuksista

Muutokset

IFRS 15:een Myyntituotot asiakassopimuksista

Muutetaan kappaleita 26, 27 ja 29. Kappaleita 28 ja 30 ei ole muutettu, mutta ne on sisällytetty lukemisen helpottamiseksi.

Erotettavissa olevat tavarat tai palvelut

| 26 | Luvattuihin tavaroihin tai palveluihin voi sopimuksesta riippuen sisältyä seuraavaa näihin kuitenkaan rajoittumatta:






  a) | yhteisön valmistamien tavaroiden (esim. valmistustoiminnan harjoittajan vaihto-omaisuuden) myynti; |
| --- | --- | --- |

26

a)

yhteisön valmistamien tavaroiden (esim. valmistustoiminnan harjoittajan vaihto-omaisuuden) myynti;

| b) | yhteisön ostamien tavaroiden (esim. vähittäiskauppiaan kauppatavaroiden) myynti; |
| --- | --- |

b)

yhteisön ostamien tavaroiden (esim. vähittäiskauppiaan kauppatavaroiden) myynti;

| c) | yhteisön ostamien, tavaroita tai palveluja koskevien oikeuksien jälleenmyynti (esim. kappaleissa B34–B38 kuvatulla tavalla päämiehenä toimivan yhteisön edelleen myymä lippu); |
| --- | --- |

c)

yhteisön ostamien, tavaroita tai palveluja koskevien oikeuksien jälleenmyynti (esim. kappaleissa B34–B38 kuvatulla tavalla päämiehenä toimivan yhteisön edelleen myymä lippu);

| d) | sopimusperusteisesti sovitun tehtävän (tai tehtävien) suorittaminen asiakkaalle; |
| --- | --- |

d)

sopimusperusteisesti sovitun tehtävän (tai tehtävien) suorittaminen asiakkaalle;

| e) | sellaisen palvelun tarjoaminen, että ollaan valmiudessa toimittamaan tavaroita tai palveluja (esim. täsmentämättömiä ohjelmistopäivityksiä, jotka toimitetaan jos ja kun ne ovat saatavissa), tai että asiakkaan käyttöön annetaan tavaroita tai palveluja siten kuin ja silloin kun asiakas niin päättää; |
| --- | --- |

e)

sellaisen palvelun tarjoaminen, että ollaan valmiudessa toimittamaan tavaroita tai palveluja (esim. täsmentämättömiä ohjelmistopäivityksiä, jotka toimitetaan jos ja kun ne ovat saatavissa), tai että asiakkaan käyttöön annetaan tavaroita tai palveluja siten kuin ja silloin kun asiakas niin päättää;

| f) | sellaisen palvelun tarjoaminen, että järjestetään toinen osapuoli luovuttamaan tavaroita tai palveluja asiakkaalle (esim. toimiminen kappaleissa B34–B38 kuvatulla tavalla toisen osapuolen agenttina); |
| --- | --- |

f)

sellaisen palvelun tarjoaminen, että järjestetään toinen osapuoli luovuttamaan tavaroita tai palveluja asiakkaalle (esim. toimiminen kappaleissa B34–B38 kuvatulla tavalla toisen osapuolen agenttina);

| g) | oikeuksien myöntäminen tulevaisuudessa toimitettaviin tavaroihin tai palveluihin, jotka asiakas voi myydä edelleen tai toimittaa omalle asiakkalleen (esimerkiksi yhteisö, joka myy tuotteen vähittäismyyjälle, lupaa luovuttaa lisätavaran tai -palvelun henkilölle, joka ostaa tuotteen vähittäismyyjältä); |
| --- | --- |

g)

oikeuksien myöntäminen tulevaisuudessa toimitettaviin tavaroihin tai palveluihin, jotka asiakas voi myydä edelleen tai toimittaa omalle asiakkalleen (esimerkiksi yhteisö, joka myy tuotteen vähittäismyyjälle, lupaa luovuttaa lisätavaran tai -palvelun henkilölle, joka ostaa tuotteen vähittäismyyjältä);

| h) | omaisuuserän rakentaminen, valmistaminen tai kehittäminen asiakkaan puolesta; |
| --- | --- |

h)

omaisuuserän rakentaminen, valmistaminen tai kehittäminen asiakkaan puolesta;

| i) | lisenssien myöntäminen (ks. kappaleet B52–B63B); ja |
| --- | --- |

i)

lisenssien myöntäminen (ks. kappaleet B52–B63B); ja

| j) | lisätavaroiden tai -palvelujen ostamiseen oikeuttavien optioiden myöntäminen (kun nämä optiot tuottavat asiakkaalle kappaleissa B39–B43 kuvatun merkityksellisen oikeuden). |
| --- | --- |

j)

lisätavaroiden tai -palvelujen ostamiseen oikeuttavien optioiden myöntäminen (kun nämä optiot tuottavat asiakkaalle kappaleissa B39–B43 kuvatun merkityksellisen oikeuden).

| 27 | Asiakkaalle luvattu tavara tai palvelu on erotettavissa, jos molemmat seuraavat kriteerit täyttyvät:






  a) | asiakas pystyy saamaan hyötyä tavarasta tai palvelusta joko yksinään tai yhdessä muiden asiakkaalle helposti saatavissa olevien voimavarojen kanssa (ts. tavaran tai palvelun on mahdollista olla erotettavissa); ja |
| --- | --- | --- |

27

a)

asiakas pystyy saamaan hyötyä tavarasta tai palvelusta joko yksinään tai yhdessä muiden asiakkaalle helposti saatavissa olevien voimavarojen kanssa (ts. tavaran tai palvelun on mahdollista olla erotettavissa); ja

| b) | yhteisön lupaus tavaran tai palvelun luovuttamisesta asiakkaalle on yksilöitävissä erillään muista sopimukseen sisältyvistä lupauksista (ts. lupaus tavaran tai palvelun luovuttamisesta on erotettavissa sopimuksen yhteydessä tarkasteltuna). |
| --- | --- |

b)

yhteisön lupaus tavaran tai palvelun luovuttamisesta asiakkaalle on yksilöitävissä erillään muista sopimukseen sisältyvistä lupauksista (ts. lupaus tavaran tai palvelun luovuttamisesta on erotettavissa sopimuksen yhteydessä tarkasteltuna).

| 28 | Asiakas pystyy hyötymään tavarasta tai palvelusta kappaleen 27(a) mukaisesti, jos tavaraa tai palvelua voitaisiin käyttää tai kuluttaa, se voitaisiin myydä romuarvoa suurempaan rahamäärään tai sitä voitaisiin muutoin pitää hallussa taloudellista hyötyä tuottavalla tavalla. Joistakin tavaroista tai palveluista asiakas saattaa pystyä hyötymään yksinään. Toisista tavaroista tai palveluista asiakas saattaa pystyä hyötymään vain yhdessä muiden helposti saatavissa olevien voimavarojen kanssa. Helposti saatavissa oleva voimavara on tavara tai palvelu, jota myydään erikseen (yhteisö tai jokin toinen yhteisö myy) tai jonka asiakas jo on saanut yhteisöltä (mukaan lukien tavarat tai palvelut, jotka yhteisö on jo luovuttanut asiakkaalle sopimuksen perusteella) taikka saanut muiden liiketoimien tai tapahtumien seurauksena. Näyttöä siitä, että asiakas pystyy hyötymään tavarasta tai palvelusta joko yksinään tai yhdessä muiden helposti saatavissa olevien voimavarojen kanssa, voidaan saada erilaisista tekijöistä. Esimerkiksi se, että yhteisö myy tavaraa tai palvelua säännöllisesti erikseen, viittaisi siihen, että asiakas pystyy hyötymään tavarasta tai palvelusta yksinään tai muiden helposti saatavissa olevien voimavarojen kanssa. |
| --- | --- |

28

| 29 | Arvioitaessa, ovatko yhteisön lupaukset tavaroiden tai palvelujen luovuttamisesta asiakkaalle erikseen yksilöitävissä kappaleen 27(b) mukaisesti, tavoitteena on ratkaista, onko lupaus sopimuksen yhteydessä luonteeltaan sellainen, että kukin kyseisistä tavaroista luovutetaan yksittäin, vai sellainen, että sen sijaan luovutetaan yhdistetty erä tai eriä, joihin luvatut tavarat tai palvelut ovat panoksina. Tekijöitä, jotka viittaavat siihen, ettei kaksi tai useampi lupaus tavaran tai palvelun luovuttamisesta asiakkaalle ole erikseen yksilöitävissä, ovat seuraavat näihin kuitenkaan rajoittumatta:






  a) | yhteisö tuottaa merkittävää palvelua, jossa tavaroita tai palveluja yhdistetään muihin sopimuksessa luvattuihin tavaroihin tai palveluihin tavara- tai palvelukokonaisuudeksi, joka edustaa yhdistettyä tuotosta tai yhdistettyjä tuotoksia, josta tai joista asiakas on tehnyt sopimuksen. Toisin sanoen yhteisö käyttää tavaroita tai palveluja panoksina asiakkaan määrittelemän yhdistetyn tuotoksen tai yhdistettyjen tuotosten aikaansaamiseksi tai luovuttamiseksi. Yhdistettyyn tuotokseen tai yhdistettyihin tuotoksiin voi sisältyä useampi kuin yksi vaihe, osatekijä tai yksikkö; |
| --- | --- | --- |

29

a)

yhteisö tuottaa merkittävää palvelua, jossa tavaroita tai palveluja yhdistetään muihin sopimuksessa luvattuihin tavaroihin tai palveluihin tavara- tai palvelukokonaisuudeksi, joka edustaa yhdistettyä tuotosta tai yhdistettyjä tuotoksia, josta tai joista asiakas on tehnyt sopimuksen. Toisin sanoen yhteisö käyttää tavaroita tai palveluja panoksina asiakkaan määrittelemän yhdistetyn tuotoksen tai yhdistettyjen tuotosten aikaansaamiseksi tai luovuttamiseksi. Yhdistettyyn tuotokseen tai yhdistettyihin tuotoksiin voi sisältyä useampi kuin yksi vaihe, osatekijä tai yksikkö;

| b) | yksi tai useampi kyseisistä tavaroista tai palveluista aiheuttaa merkittävän muutoksen yhteen tai useampaan toiseen sopimuksessa luvattuun tavaraan tai palveluun tai tekee siitä räätälöidyn tai yksi tai useampi toinen sopimuksessa luvattu tavara tai palvelu aiheuttaa merkittävän muutoksen yhteen tai useampaan kyseisistä palveluista tai tekee siitä räätälöidyn; |
| --- | --- |

b)

yksi tai useampi kyseisistä tavaroista tai palveluista aiheuttaa merkittävän muutoksen yhteen tai useampaan toiseen sopimuksessa luvattuun tavaraan tai palveluun tai tekee siitä räätälöidyn tai yksi tai useampi toinen sopimuksessa luvattu tavara tai palvelu aiheuttaa merkittävän muutoksen yhteen tai useampaan kyseisistä palveluista tai tekee siitä räätälöidyn;

| c) | tavarat tai palvelut ovat erittäin riippuvaisia toisistaan tai niillä on suuresti keskinäisiä yhteyksiä. Toisin sanoen yhdellä tai useammalla muista sopimukseen sisältyvistä tavaroista tai palveluista on merkittävä vaikutus kuhunkin tavaraan tai palveluun. Esimerkiksi kahdella tai useammalla tavaralla tai palvelulla on joissakin tapauksissa merkittävä vaikutus toisiinsa, koska yhteisö ei pystyisi täyttämaän lupaustaan niin, että se luovuttaisi kunkin tavaran tai palvelun erikseen. |
| --- | --- |

c)

tavarat tai palvelut ovat erittäin riippuvaisia toisistaan tai niillä on suuresti keskinäisiä yhteyksiä. Toisin sanoen yhdellä tai useammalla muista sopimukseen sisältyvistä tavaroista tai palveluista on merkittävä vaikutus kuhunkin tavaraan tai palveluun. Esimerkiksi kahdella tai useammalla tavaralla tai palvelulla on joissakin tapauksissa merkittävä vaikutus toisiinsa, koska yhteisö ei pystyisi täyttämaän lupaustaan niin, että se luovuttaisi kunkin tavaran tai palvelun erikseen.

| 30 | Jos luvattu tavara tai palvelu ei ole erotettavissa, yhteisön on yhdistettävä kyseinen tavara tai palvelu muihin luvattuihin tavaroihin tai palveluihin, kunnes se tunnistaa erotettavissa olevan tavara- tai palvelukokonaisuuden. Joissakin tapauksissa tämä johtaisi siihen, että yhteisö käsittelee kaikki sopimuksessa luvatut tavarat tai palvelut kirjanpidossa yhtenä suoritevelvoitteena. |
| --- | --- |

30

Liitteessä B muutetaan kappaleita B1, B34–B38, B52–B53 ja B58 sekä lisätään kappaleet B34A, B35A, B35B, B37A, B59A, B63A ja B63B. Poistetaan kappale B57. Kappaleita B54–B56, B59 ja B60–B63 ei ole muutettu, mutta ne on sisällytetty lukemisen helpottamiseksi.

Liite B

Soveltamisohjeistus

...

| B1 | Tämä soveltamisohjeistus jakautuu seuraaviin osiin:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

B1

a)

...

| i) | lisensointi (kappaleet B52–B63B); |
| --- | --- |

i)

lisensointi (kappaleet B52–B63B);

| j) | ... |
| --- | --- |

j)

...

Päämies vs. agentti

| B34 | Silloin kun toinen osapuoli osallistuu tavaroiden tai palvelujen toimittamiseen asiakkaalle, yhteisön on ratkaistava, onko sen antama lupaus luonteeltaan suoritevelvoite, joka koskee määriteltyjen tavaroiden tai palvelujen toimittamista itse (ts. yhteisö on päämiehenä), vai suoritevelvoite, joka koskee sen järjestämistä, että toinen osapuoli toimittaa kyseiset tavarat tai palvelut (ts. yhteisö on agenttina). Yhteisö ratkaisee kunkin asiakkaalle luvatun määritellyn tavaran tai palvelun osalta erikseen, onko se päämies vai agentti. Määritelty tavara tai palvelu on asiakkaalle toimitettava erotettavissa oleva tavara tai palvelu (tai erotettavissa oleva tavara- tai palvelukokonaisuus) (ks. kappaleet 27–30). Jos asiakassopimukseen sisältyy useampi kuin yksi määritelty tavara tai palvelu, yhteisö voisi olla joidenkin määriteltyjen tavaroiden tai palvelujen osalta päämies ja muiden osalta agentti. |
| --- | --- |

B34

| B34A | Lupauksensa luonteen määrittämiseksi (kuten kappaleessa B34 kuvataan) yhteisön on:






  a) | yksilöitävä asiakkaalle toimitettavat määritellyt tavarat tai palvelut (jotka voisivat olla esimerkiksi oikeus toisen osapuolen toimittamaan tavaraan tai palveluun (ks. kappale 26)); ja |
| --- | --- | --- |

B34A

a)

yksilöitävä asiakkaalle toimitettavat määritellyt tavarat tai palvelut (jotka voisivat olla esimerkiksi oikeus toisen osapuolen toimittamaan tavaraan tai palveluun (ks. kappale 26)); ja

| b) | arvioitava, onko sillä määräysvalta (kuten kappaleessa 33 kuvataan) kuhunkin määriteltyyn tavaraan tai palveluun ennen kuin kyseinen tavara tai palvelu luovutetaan asiakkaalle. |
| --- | --- |

b)

arvioitava, onko sillä määräysvalta (kuten kappaleessa 33 kuvataan) kuhunkin määriteltyyn tavaraan tai palveluun ennen kuin kyseinen tavara tai palvelu luovutetaan asiakkaalle.

| B35 | Yhteisö on päämies, jos sillä on määräysvalta määriteltyyn tavaraan tai palveluun, ennen kuin kyseinen tavara tai palvelu luovutetaan asiakkaalle. Yhteisöllä ei kuitenkaan välttämättä ole määräysvaltaa määriteltyyn tavaraan, jos se saa laillisen omistusoikeuden kyseiseen tavaraan vain hetkellisesti, ennen kuin laillinen omistusoikeus siirtyy asiakkaalle. Yhteisö, joka on päämiehenä, voi täyttää määritellyn tavaran tai palvelun toimittamista koskevan suoritevelvoitteensa itse tai se voi antaa toiselle osapuolelle (esim. alihankkijalle) toimeksiannon koko suoritevelvoitteen tai sen osan täyttämisestä yhteisön puolesta. |
| --- | --- |

B35

| B35A | Kun toinen osapuoli osallistuu tavaroiden tai palvelujen toimittamiseen asiakkaalle, päämiehenä oleva yhteisö saa määräysvallan mihin tahansa seuraavista:






  a) | toiselta osapuolelta tuleva tavara tai muu omaisuuserä, jonka se sitten luovuttaa asiakkaalle; |
| --- | --- | --- |

B35A

a)

toiselta osapuolelta tuleva tavara tai muu omaisuuserä, jonka se sitten luovuttaa asiakkaalle;

| b) | toisen osapuolen suorittamaa palvelua koskeva oikeus, joka antaa yhteisölle kyvyn ohjata kyseistä osapuolta palvelun tuottamisessa asiakkaalle yhteisön puolesta; |
| --- | --- |

b)

toisen osapuolen suorittamaa palvelua koskeva oikeus, joka antaa yhteisölle kyvyn ohjata kyseistä osapuolta palvelun tuottamisessa asiakkaalle yhteisön puolesta;

| c) | toiselta osapuolelta tuleva tavara tai palvelu, jonka se sitten yhdistää muihin tavaroihin tai palveluihin toimittaessaan määritellyn tavaran tai palvelun asiakkaalle. Esimerkiksi jos yhteisö tuottaa merkittävää palvelua, jossa toisen osapuolen toimittamia tavaroita tai palveluja yhdistetään (ks. kappale 29(a)) määritellyksi tavaraksi tai palveluksi, josta asiakas on tehnyt sopimuksen, yhteisöllä on määräysvalta määriteltyyn tavaraan tai palveluun ennen kuin kyseinen tavara tai palvelu luovutetaan asiakkaalle. Tämä johtuu siitä, että yhteisö saa ensin määräysvallan määriteltyyn tavaraan tai palveluun tuleviin panoksiin (joihin toisilta osapuolilta tulevat tavarat tai palvelut kuuluvat) ja ohjaa niiden käyttöä sen yhdistetyn tuotoksen aikaansaamiseksi, joka on määritelty tavara tai palvelu. |
| --- | --- |

c)

toiselta osapuolelta tuleva tavara tai palvelu, jonka se sitten yhdistää muihin tavaroihin tai palveluihin toimittaessaan määritellyn tavaran tai palvelun asiakkaalle. Esimerkiksi jos yhteisö tuottaa merkittävää palvelua, jossa toisen osapuolen toimittamia tavaroita tai palveluja yhdistetään (ks. kappale 29(a)) määritellyksi tavaraksi tai palveluksi, josta asiakas on tehnyt sopimuksen, yhteisöllä on määräysvalta määriteltyyn tavaraan tai palveluun ennen kuin kyseinen tavara tai palvelu luovutetaan asiakkaalle. Tämä johtuu siitä, että yhteisö saa ensin määräysvallan määriteltyyn tavaraan tai palveluun tuleviin panoksiin (joihin toisilta osapuolilta tulevat tavarat tai palvelut kuuluvat) ja ohjaa niiden käyttöä sen yhdistetyn tuotoksen aikaansaamiseksi, joka on määritelty tavara tai palvelu.

| B35B | Kun (tai sitä mukaa kuin) päämiehenä oleva yhteisö täyttää suoritevelvoiteen, se kirjaa myyntituotoiksi sen bruttovastikemäärän, johon se odottaa olevansa oikeutettu luovutettua määriteltyä tavaraa tai palvelua vastaan. |
| --- | --- |

B35B

| B36 | Yhteisö on agentti, jos sen suoritevelvoitteena on järjestää, että toinen osapuoli toimittaa määritellyn tavaran tai palvelun. Agenttina olevalla yhteisöllä ei ole määräysvaltaa toisen osapuolen toimittamaan tavaraan tai palveluun ennen kuin kyseinen tavara tai palvelu luovutetaan asiakkaalle. Kun (tai sitä mukaa kuin) agenttina oleva yhteisö täyttää suoritevelvoitteen, se kirjaa myyntituotoiksi palkkion tai provision, johon se odottaa olevansa oikeutettu sitä vastaan, että se järjestää toisen osapuolen toimittamaan määritellyt tavarat tai palvelut. Yhteisön saama palkkio tai provisio saattaa olla nettovastikemäärä, jonka yhteisö pitää itsellään maksettuaan toiselle osapuolelle vastikkeen, joka on saatu kyseisen osapuolen toimittamia tavaroita tai palveluja vastaan. |
| --- | --- |

B36

| B37 | Seikkoja, jotka viittaavat siihen, että yhteisöllä on määräysvalta määriteltyyn tavaraan tai palveluun ennen kuin se luovutetaan asiakkaalle (ja se on tämän vuoksi päämies (ks. kappale B35)), ovat seuraavat niihin kuitenkaan rajoittumatta:






  a) | yhteisöllä on päävastuu määritellyn tavaran tai palvelun toimittamista koskevan lupauksen täyttämisestä. Tähän sisältyy tyypillisesti vastuu määritellyn tavaran tai palvelun hyväksyttävyydestä (esim. päävastuu siitä, että tavara tai palvelu vastaa asiakkaan tekemiä määrittelyjä). Jos yhteisö on päävastuussa määritellyn tavaran tai palvelun toimittamista koskevan lupauksen täyttämisestä, tämä voi viitata siihen, että määritellyn tavaran tai palvelun toimittamiseen osallistuva toinen osapuoli toimii yhteisön puolesta; |
| --- | --- | --- |

B37

a)

yhteisöllä on päävastuu määritellyn tavaran tai palvelun toimittamista koskevan lupauksen täyttämisestä. Tähän sisältyy tyypillisesti vastuu määritellyn tavaran tai palvelun hyväksyttävyydestä (esim. päävastuu siitä, että tavara tai palvelu vastaa asiakkaan tekemiä määrittelyjä). Jos yhteisö on päävastuussa määritellyn tavaran tai palvelun toimittamista koskevan lupauksen täyttämisestä, tämä voi viitata siihen, että määritellyn tavaran tai palvelun toimittamiseen osallistuva toinen osapuoli toimii yhteisön puolesta;

| b) | yhteisöllä on vaihto-omaisuuteen liittyvä riski ennen kuin määritelty tavara tai palvelu on luovutettu asiakkaalle tai sen jälkeen, kun määräysvalta on siirtynyt asiakkaalle (esimerkiksi, jos asiakkaalla on palautusoikeus). Esimerkiksi jos yhteisö hankkii tai sitoutuu hankkimaan määritellyn tavaran tai palvelun ennen kuin se saa asiakassopimuksen, tämä voi viitata siihen, että yhteisö pystyy ohjaamaan tavaran tai palvelun käyttöä ja saamaan tavarasta tai palvelusta jäljellä olevan hyödyn kaikilta olennaisilta osin ennen kuin se luovutetaan asiakkaalle; |
| --- | --- |

b)

yhteisöllä on vaihto-omaisuuteen liittyvä riski ennen kuin määritelty tavara tai palvelu on luovutettu asiakkaalle tai sen jälkeen, kun määräysvalta on siirtynyt asiakkaalle (esimerkiksi, jos asiakkaalla on palautusoikeus). Esimerkiksi jos yhteisö hankkii tai sitoutuu hankkimaan määritellyn tavaran tai palvelun ennen kuin se saa asiakassopimuksen, tämä voi viitata siihen, että yhteisö pystyy ohjaamaan tavaran tai palvelun käyttöä ja saamaan tavarasta tai palvelusta jäljellä olevan hyödyn kaikilta olennaisilta osin ennen kuin se luovutetaan asiakkaalle;

| c) | yhteisöllä on harkintavalta määritellyn tavaran tai palvelun hinnan määräämisessä. Asiakkaan määritellystä tavarasta tai palvelusta maksaman hinnan määrääminen voi viitata siihen, että yhteisö pystyy ohjaamaan kyseisen tavaran tai palvelun käyttöä ja saamaan jäljellä olevan hyödyn kaikilta olennaisilta osin. Joissakin tapauksissa agentilla voi kuitenkin olla harkintavalta hintojen määräämisessä. Agentilla voi esimerkiksi olla jonkin verran joustoa hintojen määräämisessä lisämyyntituottojen kerryttämiseksi palvelusta, joka koskee sen järjestämistä, että toiset osapuolet toimittavat tavaroita tai palveluja asiakkaille. |
| --- | --- |

c)

yhteisöllä on harkintavalta määritellyn tavaran tai palvelun hinnan määräämisessä. Asiakkaan määritellystä tavarasta tai palvelusta maksaman hinnan määrääminen voi viitata siihen, että yhteisö pystyy ohjaamaan kyseisen tavaran tai palvelun käyttöä ja saamaan jäljellä olevan hyödyn kaikilta olennaisilta osin. Joissakin tapauksissa agentilla voi kuitenkin olla harkintavalta hintojen määräämisessä. Agentilla voi esimerkiksi olla jonkin verran joustoa hintojen määräämisessä lisämyyntituottojen kerryttämiseksi palvelusta, joka koskee sen järjestämistä, että toiset osapuolet toimittavat tavaroita tai palveluja asiakkaille.

| B37A | Kappaleessa B37 mainituilla seikoilla voi olla enemmän tai vähemmän merkitystä määräysvaltaa arvioitaessa riippuen määritellyn tavaran tai palvelun luonteesta ja sopimuksen ehdoista. Lisäksi erilaiset seikat saattavat tuottaa erilaisissa sopimuksissa vakuuttavampaa näyttöä. |
| --- | --- |

B37A

| B38 | Jos toinen yhteisö ottaa vastuulleen sopimuksen sisältyvät yhteisön suoritevelvoitteet ja sen sopimukseen perustuvat oikeudet siten, ettei yhteisö enää ole velvollinen täyttämään suoritevelvoitetta, joka koskee määritellyn tavaran tai palvelun luovuttamista asiakkaalle (ts. yhteisö ei enää toimi päämiehenä), yhteisön ei tule kirjata myyntituottoja kyseisestä suoritevelvoitteesta. Sen sijaan yhteisön on arvioitava, kirjaako se myyntituottoja sellaisen suoritevelvoitteen täyttämisestä, joka koskee sopimuksen saamista toiselle osapuolelle (ts. toimiiko yhteisö agenttina).
  ... |
| --- | --- |

B38

...

Lisensointi

| B52 | Lisenssi todentaa asiakkaan oikeudet yhteisön henkiseen omaisuuteen. Henkistä omaisuutta koskevat lisenssit voivat olla mitä tahansa seuraavia koskevia lisenssejä näihin kuitenkaan rajoittumatta:






  a) | ohjelmistot ja teknologia; |
| --- | --- | --- |

B52

a)

ohjelmistot ja teknologia;

| b) | elokuvat, musiikki ja muut median ja viihteen muodot; |
| --- | --- |

b)

elokuvat, musiikki ja muut median ja viihteen muodot;

| c) | franchising-oikeudet; ja |
| --- | --- |

c)

franchising-oikeudet; ja

| d) | patentit, tavaramerkit ja tekijänoikeudet. |
| --- | --- |

d)

patentit, tavaramerkit ja tekijänoikeudet.

| B53 | Sen lisäksi, että yhteisö lupaa myöntää asiakkaalle lisenssin (tai lisenssejä), se saattaa myös luvata luovuttaa muita tavaroita tai palveluja asiakkaalle. Nämä lupaukset saatetaan eksplisiittisesti mainita sopimuksessa, tai niiden voidaan katsoa syntyneen yhteisön tavanomaisten liiketoimintakäytäntöjen, julkaistujen toimintaperiaatteiden tai nimenomaisten ilmoitusten perusteella (ks. kappale 24). Samoin kuin muuntyyppisten sopimusten kyseessä ollessa, kun asiakassopimus sisältää lupauksen lisenssin (tai lisenssien) myöntämisestä muiden luvattujen tavaroiden tai palvelujen lisäksi, yhteisö soveltaa kappaleita 22–30 jokaisen sopimukseen sisältyvän suoritevelvoitteen yksilöimiseksi. |
| --- | --- |

B53

| B54 | Jos lupaus lisenssin myöntämisestä ei ole erotettavissa muista sopimuksessa luvatuista tavaroista ja palveluista kappaleiden 26–30 mukaisesti, yhteisön on käsiteltävä lupaus lisenssin myöntämisestä ja kyseiset muut luvatut tavarat ja palvelut yhdessä yhtenä suoritevelvoitteena. Seuraavat ovat esimerkkejä lisensseistä, jotka eivät ole erotettavissa muista sopimuksessa luvatuista tavaroista tai palveluista:






  a) | lisenssi, joka muodostaa osan aineellisesta hyödykkeestä ja joka on olennainen tavaran toimivuuden kannalta; ja |
| --- | --- | --- |

B54

a)

lisenssi, joka muodostaa osan aineellisesta hyödykkeestä ja joka on olennainen tavaran toimivuuden kannalta; ja

| b) | lisenssi, josta asiakas voi hyötyä vain siihen liittyvän palvelun yhteydessä (kuten yhteisön tuottama online-palvelu, jonka sisältöön asiakas saa pääsyn, kun hänelle myönnetään siihen lisenssi). |
| --- | --- |

b)

lisenssi, josta asiakas voi hyötyä vain siihen liittyvän palvelun yhteydessä (kuten yhteisön tuottama online-palvelu, jonka sisältöön asiakas saa pääsyn, kun hänelle myönnetään siihen lisenssi).

| B55 | Jos lisenssi ei ole erotettavissa, yhteisön on sovellettava kappaleita 31–38 sen ratkaisemiseksi, onko suoritevelvoite (joka sisältää luvatun lisenssin) ajan kuluessa vai yhtenä ajankohtana täytettävä suoritevelvoite. |
| --- | --- |

B55

| B56 | Jos lupaus lisenssin myöntämisestä on erotettavissa muista sopimuksessa luvatuista tavaroista tai palveluista ja sen vuoksi on erillinen suoritevelvoite, yhteisön on ratkaistava, siirtyykö lisenssi asiakkaalle yhtenä ajankohtana vai ajan kuluessa. Tätä ratkaisua tehdessään yhteisön on harkittava, onko yhteisön lupaus lisenssin myöntämiseksi asiakkaalle luonteeltaan sellainen, että asiakkaalle annetaan joko:






  a) | oikeus päästä yhteisön henkiseen omaisuuteen sellaisena kuin se on koko lisenssin kattamana ajanjaksona; tai |
| --- | --- | --- |

B56

a)

oikeus päästä yhteisön henkiseen omaisuuteen sellaisena kuin se on koko lisenssin kattamana ajanjaksona; tai

| b) | oikeus käyttää yhteisön henkistä omaisuutta sellaisena kuin se on lisenssin myöntämisajankohtana. |
| --- | --- |

b)

oikeus käyttää yhteisön henkistä omaisuutta sellaisena kuin se on lisenssin myöntämisajankohtana.

Yhteisön antaman lupauksen luonteen määrittäminen

| B57 | [poistettu] |
| --- | --- |

B57

| B58 | Yhteisön lupaus lisenssin myöntämisestä on luonteeltaan lupaus pääsystä yhteisön henkiseen omaisuuteen, jos kaikki seuraavat kriteerit täyttyvät:






  a) | sopimus edellyttää tai asiakas kohtuudella odottaa yhteisön suorittavan toimenpiteitä, jotka merkittävästi vaikuttavat siihen henkiseen omaisuuteen, johon asiakkaalla on oikeuksia (ks. kappaleet B59 ja B59A); |
| --- | --- | --- |

B58

a)

sopimus edellyttää tai asiakas kohtuudella odottaa yhteisön suorittavan toimenpiteitä, jotka merkittävästi vaikuttavat siihen henkiseen omaisuuteen, johon asiakkaalla on oikeuksia (ks. kappaleet B59 ja B59A);

| b) | lisenssin tuottamat oikeudet altistavat asiakkaan välittömästi kappaleessa B58(a) yksilöityjen yhteisön toimenpiteiden positiivisille ja negatiivisille vaikutuksille; ja |
| --- | --- |

b)

lisenssin tuottamat oikeudet altistavat asiakkaan välittömästi kappaleessa B58(a) yksilöityjen yhteisön toimenpiteiden positiivisille ja negatiivisille vaikutuksille; ja

| c) | nämä toimenpiteet eivät johda tavaran tai palvelun luovuttamiseen asiakkaalle sitä mukaa kuin toimenpiteet toteutuvat (ks. kappale 25). |
| --- | --- |

c)

nämä toimenpiteet eivät johda tavaran tai palvelun luovuttamiseen asiakkaalle sitä mukaa kuin toimenpiteet toteutuvat (ks. kappale 25).

| B59 | Tekijöihin, jotka saattavat viitata siihen, että asiakas voisi kohtuudella odottaa yhteisön suorittavan toimenpiteitä, jotka merkittävästi vaikuttavat henkiseen omaisuuteen, kuuluvat yhteisön tavanomaiset liiketoimintakäytännöt, julkaistut toimintaperiaatteet tai nimenomaiset ilmoitukset. Vaikka se ei olekaan ratkaisevaa, yhteisön ja asiakkaan yhteinen taloudellinen intressi (esim. myyntiin perustuva rojalti) liittyen henkiseen omaisuuteen, johon asiakkaalla on oikeuksia, saattaa myös viitata siihen, että asiakas voisi kohtuudella odottaa yhteisön suorittavan tällaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

B59

| B59A | Yhteisön toimenpiteet vaikuttavat merkittävästi henkiseen omaisuuteen, johon asiakkaalla on oikeuksia, kun joko:






  a) | kyseisten toimenpiteiden odotetaan merkittävästi muuttavan henkisen omaisuuden muotoa (esim. rakennetta tai sisältöä) tai toimivuutta (esim. kykyä suorittaa jokin toiminto tai tehtävä); tai |
| --- | --- | --- |

B59A

a)

kyseisten toimenpiteiden odotetaan merkittävästi muuttavan henkisen omaisuuden muotoa (esim. rakennetta tai sisältöä) tai toimivuutta (esim. kykyä suorittaa jokin toiminto tai tehtävä); tai

| b) | asiakkaan kyky saada hyötyä henkisestä omaisuudesta aiheutuu tai riippuu olennaisilta osin kyseisistä toimenpiteistä. Esimerkiksi brändistä saatava hyöty usein aiheutuu tai riippuu yhteisön jatkuvista toimenpiteistä, jotka tukevat tai ylläpitävät henkisen omaisuuden arvoa. |
| --- | --- |

b)

asiakkaan kyky saada hyötyä henkisestä omaisuudesta aiheutuu tai riippuu olennaisilta osin kyseisistä toimenpiteistä. Esimerkiksi brändistä saatava hyöty usein aiheutuu tai riippuu yhteisön jatkuvista toimenpiteistä, jotka tukevat tai ylläpitävät henkisen omaisuuden arvoa.

Näin ollen jos henkisellä omaisuudella, johon asiakkaalla on oikeuksia, on merkittävää itsenäistä toimivuutta, olennainen osa kyseisen henkisen omaisuuden tuottamasta hyödystä aiheutuu kyseisestä toimivuudesta. Tästä seuraa, etteivät yhteisön toimenpiteet merkittävästi vaikuttaisi asiakkaan kykyyn saada hyötyä kyseisestä henkisestä omaisuudesta, paitsi jos kyseiset toimenpiteet muuttavat sen muotoa tai toimivuutta merkittävästi. Henkisen omaisuuden tyyppeihin, joilla usein on merkittävää itsenäistä toimivuutta, kuuluvat ohjelmistot, biologiset yhdisteet tai lääkkeiden kaavat sekä valmiit mediasisällöt (esim. elokuvat, tv-showt ja musiikkitallenteet).

| B60 | Jos kappaleessa B58 esitetyt kriteerit täyttyvät, yhteisön on käsiteltävä lisenssin myöntämistä koskeva lupaus ajan kuluessa täytettävänä suoritevelvoitteena, koska asiakas samanaikaisesti saa ja kuluttaa hyödyn yhteisön tuottamasta suoritteesta, joka on pääsyn antamista sen henkiseen omaisuuteen, sitä mukaa kuin suoritetta tuotetaan (ks. kappale 35(a)). Yhteisön on sovellettava kappaleita 39–45 valitakseen asianmukaisen menetelmän, jolla se määrittää koko kyseisen pääsyn antamista koskevan suoritevelvoitteen täyttämisasteen. |
| --- | --- |

B60

| B61 | Jos kappaleessa B58 esitetyt kriteerit eivät täyty, yhteisön lupaus on luonteeltaan oikeuden myöntämistä yhteisön henkisen omaisuuden käyttöön sellaisena kuin se on (muodoltaan ja toimivuudeltaan) ajankohtana, jona lisenssi myönnetään asiakkaalle. Tämä tarkoittaa, että asiakas pystyy ohjaamaan lisenssin käyttöä ja saamaan lisenssin jäljellä olevan hyödyn kaikilta olennaisilta osin ajankohtana, jona lisenssi siirretään. Yhteisön on käsiteltävä henkisen omaisuutensa käyttöoikeuden myöntämistä koskeva lupaus kirjanpidossa yhtenä ajankohtana täytettävänä suoritevelvoitteena. Yhteisön on sovellettava kappaletta 38 sen ajankohdan määrittämiseen, jona lisenssi siirtyy asiakkaalle. Myyntituottoja ei kuitenkaan voida kirjata lisenssistä, joka tuottaa oikeuden käyttää yhteisön henkistä omaisuutta, ennen sen ajanjakson alkua, jona asiakas pystyy käyttämään lisenssiä ja hyötymään siitä. Esimerkiksi jos ohjelmiston lisenssikausi alkaa ennen kuin yhteisö toimittaa asiakkaalle (tai muutoin asettaa sen saataville) tunnuksen, joka mahdollistaa asiakkaalle ohjelmiston käytön välittömästi, yhteisö ei kirjaa myyntituottoja ennen kuin tämä tunnus on toimitettu (tai muutoin asetettu saataville). |
| --- | --- |

B61

| B62 | Yhteisön ei pidä ottaa huomioon seuraavia tekijöitä määrittäessään sitä, antaako lisenssi pääsyn yhteisön henkiseen omaisuuteen vai oikeuden käyttää yhteisön henkistä omaisuutta:






  a) | aikaa, maantieteellistä aluetta tai käyttöä koskevat rajoitukset – nämä rajoitukset määrittelevät luvatun lisenssin ominaisuuksia sen sijaan että ne määrittelisivät, täyttääkö yhteisö suoritevelvoitteen yhtenä ajankohtana vai ajan kuluessa; |
| --- | --- | --- |

B62

a)

aikaa, maantieteellistä aluetta tai käyttöä koskevat rajoitukset – nämä rajoitukset määrittelevät luvatun lisenssin ominaisuuksia sen sijaan että ne määrittelisivät, täyttääkö yhteisö suoritevelvoitteen yhtenä ajankohtana vai ajan kuluessa;

| b) | yhteisön antamat takuut siitä, että sillä on pätevä patentti henkiseen omaisuuteen ja että se puolustaa tätä patenttia oikeudetonta käyttöä vastaan – patenttioikeuden puolustamista koskeva lupaus ei ole suoritevelvoite, koska patentin puolustaminen suojaa yhteisön henkiseen omaisuuteen perustuvia omaisuuseriä ja antaa asiakkaalle varmennuksen siitä, että siirretty lisenssi täyttää sopimuksessa luvatut lisenssin määrittelyt. |
| --- | --- |

b)

yhteisön antamat takuut siitä, että sillä on pätevä patentti henkiseen omaisuuteen ja että se puolustaa tätä patenttia oikeudetonta käyttöä vastaan – patenttioikeuden puolustamista koskeva lupaus ei ole suoritevelvoite, koska patentin puolustaminen suojaa yhteisön henkiseen omaisuuteen perustuvia omaisuuseriä ja antaa asiakkaalle varmennuksen siitä, että siirretty lisenssi täyttää sopimuksessa luvatut lisenssin määrittelyt.

Myyntiin tai käyttöön perustuvat rojaltit

| B63 | Kappaleisiin 56–59 sisältyvistä vaatimuksista huolimatta yhteisön on tuloutettava henkistä omaisuutta koskevasta lisenssistä luvattu myyntiin tai käyttöön perustuva rojalti vasta, kun (tai sitä mukaa kuin) myöhempi seuraavista tapahtumista toteutuu:






  a) | myöhemmin tapahtuva myynti tai käyttö toteutuu; ja |
| --- | --- | --- |

B63

a)

myöhemmin tapahtuva myynti tai käyttö toteutuu; ja

| b) | suoritevelvoite, jolle myyntiin tai käyttöön perustuva rojalti on osaksi tai kokonaan kohdistettu, on täytetty (tai osittain täytetty). |
| --- | --- |

b)

suoritevelvoite, jolle myyntiin tai käyttöön perustuva rojalti on osaksi tai kokonaan kohdistettu, on täytetty (tai osittain täytetty).

| B63A | Kappaleeseen B63 sisältyvää myyntiin tai käyttöön perustuvaa rojaltia koskevaa vaatimusta sovelletaan, kun rojalti liittyy pelkästään henkistä omaisuutta koskevaan lisenssiin tai kun henkistä omaisuutta koskeva lisenssi on hallitseva erä, johon rojalti liittyy (henkistä omaisuutta koskeva lisenssi voi olla hallitseva erä, johon rojalti liittyy, esimerkiksi kun yhteisö kohtuudella odottaa, että asiakas antaisi merkittävästi enemmän arvoa lisenssille kuin muille tavaroille tai palveluille, joihin rojalti liittyy). |
| --- | --- |

B63A

| B63B | Kun kappaleessa B63A esitetty vaatimus täyttyy, myyntituotot myyntiin tai käyttöön perustuvasta rojaltista on kirjattava kokonaisuudessaan kappaleen B63 mukaisesti. Kun kappaleessa B63A esitetty vaatimus ei täyty, myyntiin tai käyttöön perustuvaan rojaltiin sovelletaan kappaleissa 50–59 esitettyjä muuttuvaa vastiketta koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

B63B

Liiteessä C muutetaan kappaleita C2, C5 ja C7 sekä lisätään kappaleet C1B, C7A ja C8A. Kappaleita C3 ja C6 ei ole muutettu, mutta ne on sisällytetty lukemisen helpottamiseksi.

VOIMAANTULO

...

| C1B | Huhtikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla Selvennyksiä IFRS 15:een Myyntituotot asiakassopimuksista muutettiin kappaleita 26, 27, 29, B1, B34–B38, B52–B53, B58, C2, C5 ja C7, poistettiin kappale B57 sekä lisättiin kappaleet B34A, B35A, B35B, B37A, B59A, B63A, B63B, C7A ja C8A. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.1.2018 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa muutoksia aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto. |
| --- | --- |

C1B

Huhtikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla Selvennyksiä IFRS 15:een

SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

| C2 | Kappaleisiin C3–C8A sisältyviä siirtymäsääntöjä sovellettaessa:






  a) | soveltamisen aloittamisajankohdalla tarkoitetaan sen raportointikauden alkua, jolla yhteisö soveltaa tätä standardia ensimmäisen kerran; ja |
| --- | --- | --- |

C2

Kappaleisiin C3–C8A sisältyviä siirtymäsääntöjä sovellettaessa:

a)

soveltamisen aloittamisajankohdalla tarkoitetaan sen raportointikauden alkua, jolla yhteisö soveltaa tätä standardia ensimmäisen kerran; ja

| b) | kokonaan toteutettu sopimus on sopimus, jonka osalta yhteisö on luovuttanut kaikki tavarat ja palvelut, jotka on yksilöity IAS 11:n Pitkäaikaishankkeet, IAS 18:n Tuotot ja niihin liittyvien tulkintojen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

kokonaan toteutettu sopimus on sopimus, jonka osalta yhteisö on luovuttanut kaikki tavarat ja palvelut, jotka on yksilöity IAS 11:n Pitkäaikaishankkeet, IAS 18:n Tuotot ja niihin liittyvien tulkintojen mukaisesti.

Pitkäaikaishankkeet

Tuotot

| C3 | Yhteisön on sovellettava tätä standardia käyttämällä jompaakumpaa seuraavista menettelyistä:






  a) | takautuvasti jokaiseen esitettävään aiempaan raportointikauteen IAS 8:n Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet mukaisesti ottaen huomioon kappaleessa C5 tarkoitetut käytännön apukeinot; tai |
| --- | --- | --- |

C3

Yhteisön on sovellettava tätä standardia käyttämällä jompaakumpaa seuraavista menettelyistä:

a)

takautuvasti jokaiseen esitettävään aiempaan raportointikauteen IAS 8:n Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet mukaisesti ottaen huomioon kappaleessa C5 tarkoitetut käytännön apukeinot; tai

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet

| b) | takautuvasti siten, että tämän standardin soveltamisen aloittamisesta aiheutunut kertynyt vaikutus kirjataan soveltamisen aloittamisajankohtana kappaleiden C7–C8 mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

takautuvasti siten, että tämän standardin soveltamisen aloittamisesta aiheutunut kertynyt vaikutus kirjataan soveltamisen aloittamisajankohtana kappaleiden C7–C8 mukaisesti.

...

| C5 | Yhteisö saa käyttää yhtä tai useampaa seuraavista käytännön apukeinoista, kun se soveltaa tätä standardia takautuvasti kappaleen C3(a) mukaisesti:






  a) | yhteisön ei tarvitse oikaista kokonaan toteutettuja sopimuksia, jotka:






  i) | alkavat ja päättyvät samalla tilikaudella; tai |
| --- | --- | --- | --- |

C5

Yhteisö saa käyttää yhtä tai useampaa seuraavista käytännön apukeinoista, kun se soveltaa tätä standardia takautuvasti kappaleen C3(a) mukaisesti:

a)

yhteisön ei tarvitse oikaista kokonaan toteutettuja sopimuksia, jotka:

i)

alkavat ja päättyvät samalla tilikaudella; tai

| ii) | ovat kokonaan toteutettuja sopimuksia aikaisimman esitettävän kauden alussa; |
| --- | --- |

ii)

ovat kokonaan toteutettuja sopimuksia aikaisimman esitettävän kauden alussa;

| b) | sellaisiin kokonaan toteutettuihin sopimuksiin, joissa on muuttuva vastike, yhteisö saa käyttää sen päivän transaktiohintaa, jona sopimus oli kokonaan toteutettu, sen sijaan että se arvioisi vertailukausien muuttuvan vastikkeen määrät. |
| --- | --- |

b)

sellaisiin kokonaan toteutettuihin sopimuksiin, joissa on muuttuva vastike, yhteisö saa käyttää sen päivän transaktiohintaa, jona sopimus oli kokonaan toteutettu, sen sijaan että se arvioisi vertailukausien muuttuvan vastikkeen määrät.

| c) | sellaisista sopimuksista, joita on muutettu ennen aikaisimman esitettävän kauden alkua, yhteisön ei tarvitse oikaista sopimusta takautuvasti sopimusmuutosten osalta kappaleiden 20–21 mukaisesti. Sen sijaan yhteisön on otettava huomioon kaikkien ennen aikaisimman esitettävän kauden alkua tapahtuvien muutosten kokonaisvaikutus:






  i) | tunnistettaessa täytettyjä ja täyttämättömiä suoritevelvoitteita; |
| --- | --- | --- |

c)

sellaisista sopimuksista, joita on muutettu ennen aikaisimman esitettävän kauden alkua, yhteisön ei tarvitse oikaista sopimusta takautuvasti sopimusmuutosten osalta kappaleiden 20–21 mukaisesti. Sen sijaan yhteisön on otettava huomioon kaikkien ennen aikaisimman esitettävän kauden alkua tapahtuvien muutosten kokonaisvaikutus:

i)

tunnistettaessa täytettyjä ja täyttämättömiä suoritevelvoitteita;

| ii) | määritettäessä transaktiohintaa; ja |
| --- | --- |

ii)

määritettäessä transaktiohintaa; ja

| iii) | kohdistettaessa transaktiohintaa täytetyille ja täyttämättömille suoritevelvoitteille; |
| --- | --- |

iii)

kohdistettaessa transaktiohintaa täytetyille ja täyttämättömille suoritevelvoitteille;

| d) | kaikilta esitettäviltä soveltamisen aloittamisajankohtaa edeltäviltä raportointikausilta yhteisön ei tarvitse esittää jäljellä oleville suoritevelvoitteille kohdistettua transaktiohintaa eikä selitystä siitä, milloin se odottaa tulouttavansa kyseisen määrän (ks. kappale 120). |
| --- | --- |

d)

kaikilta esitettäviltä soveltamisen aloittamisajankohtaa edeltäviltä raportointikausilta yhteisön ei tarvitse esittää jäljellä oleville suoritevelvoitteille kohdistettua transaktiohintaa eikä selitystä siitä, milloin se odottaa tulouttavansa kyseisen määrän (ks. kappale 120).

| C6 | Yhteisön on sovellettava käyttämiään kappaleessa C5 esitettyjä käytännön apukeinoja johdonmukaisesti kaikkiin sopimuksiin kaikilla esitettävillä rapotointikausilla. Lisäksi yhteisön on esitettävä kaikki seuraavat tiedot:






  a) | käytetyt apukeinot; ja |
| --- | --- | --- |

C6

Yhteisön on sovellettava käyttämiään kappaleessa C5 esitettyjä käytännön apukeinoja johdonmukaisesti kaikkiin sopimuksiin kaikilla esitettävillä rapotointikausilla. Lisäksi yhteisön on esitettävä kaikki seuraavat tiedot:

a)

käytetyt apukeinot; ja

| b) | siinä määrin kuin se on kohtuudella mahdollista, määrällinen arvio kunkin apukeinon arvioidusta vaikutuksesta. |
| --- | --- |

b)

siinä määrin kuin se on kohtuudella mahdollista, määrällinen arvio kunkin apukeinon arvioidusta vaikutuksesta.

| C7 | Jos yhteisö valitsee tämän standardin takautuvan soveltamisen kappaleen C3(b) mukaisesti, sen on kirjattava standardin ensi kertaa tapahtuvasta soveltamisesta aiheutuva kertynyt vaikutus kertyneiden voittovarojen (tai muun oman pääoman erän sen mukaan kuin on asianmukaista) alkusaldon oikaisuksi sillä tilikaudella, jolle soveltamisen aloittamisajankohta ajoittuu. Tätä siirtymismenettelyä käyttäessään yhteisö saa valita tämän standardin takautuvan soveltamisen vain niihin sopimuksiin, jotka eivät ole kokonaan toteutettuja soveltamisen aloittamisajankohtana (esim. 1.1.2018 yhteisöllä, jonka tilikausi päättyy 31.12.). |
| --- | --- |

C7

Jos yhteisö valitsee tämän standardin takautuvan soveltamisen kappaleen C3(b) mukaisesti, sen on kirjattava standardin ensi kertaa tapahtuvasta soveltamisesta aiheutuva kertynyt vaikutus kertyneiden voittovarojen (tai muun oman pääoman erän sen mukaan kuin on asianmukaista) alkusaldon oikaisuksi sillä tilikaudella, jolle soveltamisen aloittamisajankohta ajoittuu. Tätä siirtymismenettelyä käyttäessään yhteisö saa valita tämän standardin takautuvan soveltamisen vain niihin sopimuksiin, jotka eivät ole kokonaan toteutettuja soveltamisen aloittamisajankohtana (esim. 1.1.2018 yhteisöllä, jonka tilikausi päättyy 31.12.).

| C7A | Yhteisö, joka soveltaa tätä standardia takautuvasti kappaleen C3(b) mukaisesti, voi käyttää myös kappaleessa C5(c) kuvattua käytännön apukeinoa joko:






  a) | kaikkiin ennen aikaisimman esitettävän kauden alkua tapahtuviin sopimusmuutoksiin; tai |
| --- | --- | --- |

C7A

Yhteisö, joka soveltaa tätä standardia takautuvasti kappaleen C3(b) mukaisesti, voi käyttää myös kappaleessa C5(c) kuvattua käytännön apukeinoa joko:

a)

kaikkiin ennen aikaisimman esitettävän kauden alkua tapahtuviin sopimusmuutoksiin; tai

| b) | kaikkiin ennen soveltamisen aloittamisajankohtaa tapahtuviin sopimusmuutoksiin. |
| --- | --- |

b)

kaikkiin ennen soveltamisen aloittamisajankohtaa tapahtuviin sopimusmuutoksiin.

Jos yhteisö käyttää tätä käytännön apukeinoa, sen on sovellettava apukeinoa johdonmukaisesti kaikkiin sopimuksiin ja esitettävä kappaleessa C6 vaadittavat tiedot.

...

| C8A | Yhteisön on sovellettava asiakirjaa Selvennyksiä IFRS 15:een (ks. kappale C1B) takautuvasti IAS 8:n mukaisesti. Soveltaessaan muutoksia takautuvasti yhteisön on sovellettava muutoksia ikään kuin ne olisivat sisältyneet IFRS 15:een soveltamisen aloittamisajankohtana. Näin ollen yhteisö ei sovella muutoksia raportointikausiin eikä sopimuksiin, joihin ei sovelleta IFRS 15:n vaatimuksia kappaleiden C2–C8 mukaisesti. Esimerkiksi jos yhteisö soveltaa IFRS 15:tä kappaleen C3(b) mukaisesti vain sopimuksiin, jotka eivät ole kokonaan toteutettuja sopimuksia soveltamisen aloittamisajankohtana, yhteisö ei oikaise IFRS 15:n soveltamisen aloittamisajankohtana kokonaan toteutettuja sopimuksia näiden muutosten vaikutuksilla. |
| --- | --- |

C8A

Yhteisön on sovellettava asiakirjaa Selvennyksiä IFRS 15

---

| 9.11.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 291/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 291/72

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/1988,

annettu 3 päivänä marraskuuta 2017,

tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 4 osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2).

| (2) | Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 12 päivänä syyskuuta 2016 kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IFRS 4 muutoksia, jotka koskevat IFRS 9:n Rahoitusinstrumentit soveltamista IFRS 4:n Vakuutussopimukset yhteydessä, jäljempänä ’muutokset IFRS 4:ään’. Muutoksilla IFRS 4:ään pyritään puuttumaan IFRS 9:n ja vakuutussopimuksia koskevan uuden standardin IFRS 17, jolla korvataan IFRS 4, eri voimaantulopäivistä aiheutuviin tilapäisiin vaikutuksiin tilinpäätöksen laatimisessa. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 12 päivänä syyskuuta 2016 kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IFRS 4 muutoksia, jotka koskevat IFRS 9:n Rahoitusinstrumentit soveltamista IFRS 4:n Vakuutussopimukset yhteydessä, jäljempänä ’muutokset IFRS 4:ään’. Muutoksilla IFRS 4:ään pyritään puuttumaan IFRS 9:n ja vakuutussopimuksia koskevan uuden standardin IFRS 17, jolla korvataan IFRS 4, eri voimaantulopäivistä aiheutuviin tilapäisiin vaikutuksiin tilinpäätöksen laatimisessa.

| (3) | IFRS 9:llä pyritään parantamaan rahoitusinstrumenttien tilinpäätösraportointia puuttumalla ongelmiin, jotka tulivat esiin finanssikriisin aikana. IFRS 9:ssä vastataan etenkin G20-maiden vaatimuksiin siirtyä ennakoivampaan malliin rahoitusvaroihin liittyvien odotettavissa olevien tappioiden kirjaamisessa. |
| --- | --- |

(3)

IFRS 9:llä pyritään parantamaan rahoitusinstrumenttien tilinpäätösraportointia puuttumalla ongelmiin, jotka tulivat esiin finanssikriisin aikana. IFRS 9:ssä vastataan etenkin G20-maiden vaatimuksiin siirtyä ennakoivampaan malliin rahoitusvaroihin liittyvien odotettavissa olevien tappioiden kirjaamisessa.

| (4) | Muutoksilla IFRS 4:ään sallitaan yhteisöille, jotka pääasiallisesti harjoittavat vakuutustoimintaa, mahdollisuus lykätä IFRS 9:n käyttöönotto 1 päivään tammikuuta 2021. Tällaisen lykkäämisen tuloksena asianomaiset yhteisöt voivat jatkaa raportointia voimassa olevan standardin eli kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 39 Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen mukaisesti. Muutoksilla IFRS 4:ään mahdollistetaan myös se, että vakuutussopimuksia tekevät yhteisöt voivat poistaa tulosvaikutteisesta arvostamisesta osan siitä uudesta kirjanpidollisesta epäsymmetriasta ja tilapäisestä vaihtelusta, jota saattaa aiheutua IFRS 9:ää sovellettaessa ennen kuin IFRS 17 pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

(4)

Muutoksilla IFRS 4:ään sallitaan yhteisöille, jotka pääasiallisesti harjoittavat vakuutustoimintaa, mahdollisuus lykätä IFRS 9:n käyttöönotto 1 päivään tammikuuta 2021. Tällaisen lykkäämisen tuloksena asianomaiset yhteisöt voivat jatkaa raportointia voimassa olevan standardin eli kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 39 Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen mukaisesti. Muutoksilla IFRS 4:ään mahdollistetaan myös se, että vakuutussopimuksia tekevät yhteisöt voivat poistaa tulosvaikutteisesta arvostamisesta osan siitä uudesta kirjanpidollisesta epäsymmetriasta ja tilapäisestä vaihtelusta, jota saattaa aiheutua IFRS 9:ää sovellettaessa ennen kuin IFRS 17 pannaan täytäntöön.

| (5) | Kuultuaan Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavaa ryhmää (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) komissio katsoo, että muutokset IFRS 4:ään täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet. |
| --- | --- |

(5)

Kuultuaan Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavaa ryhmää (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) komissio katsoo, että muutokset IFRS 4:ään täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet.

| (6) | Komissio katsoo kuitenkin, että muutokset IFRS 4:ään eivät ole riittävän laajoja, jotta ne kattaisivat kaikkien merkittävien vakuutusyhteisöjen tarpeet unionissa. Finanssiryhmittymään kuuluva vakuutusala ei varsinkaan pystyisi lykkäämään IFRS 9:n soveltamista, mikä voisi asettaa sen epäedulliseen kilpailuasemaan. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/87/EY (3) soveltamisalaan kuuluvan finanssiryhmittymän vakuutusalan olisi sen vuoksi sallittava lykätä IFRS 9:n soveltamista 1 päivään tammikuuta 2021. |
| --- | --- |

(6)

Komissio katsoo kuitenkin, että muutokset IFRS 4:ään eivät ole riittävän laajoja, jotta ne kattaisivat kaikkien merkittävien vakuutusyhteisöjen tarpeet unionissa. Finanssiryhmittymään kuuluva vakuutusala ei varsinkaan pystyisi lykkäämään IFRS 9:n soveltamista, mikä voisi asettaa sen epäedulliseen kilpailuasemaan. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/87/EY (3) soveltamisalaan kuuluvan finanssiryhmittymän vakuutusalan olisi sen vuoksi sallittava lykätä IFRS 9:n soveltamista 1 päivään tammikuuta 2021.

| (7) | IFRS 9:n soveltamisen lykkääminen finanssiryhmittymän vakuutusalalla merkitsisi, että ryhmittymän sisällä sovellettaisiin kahta erilaista tilinpäätösstandardia, mikä voisi luoda mahdollisuuksia tilinpäätösarbitraasille ja mahdollisesti johtaa siihen, että sijoittajien on vaikea ymmärtää konsernitilinpäätöksiä. Tällaiseen lykkäämiseen olisi sen vuoksi sovellettava tiettyjä edellytyksiä. Jotta vältettäisiin se, että konserni siirtää rahoitusinstrumentteja alojen välillä päästäkseen hyötymään suotuisammasta kirjanpitokäsittelystä, olisi sovellettava tilapäistä kieltoa rahoitusinstrumenttien siirtoon, paitsi jos rahoitusinstrumentit arvostetaan käypään arvoon ja muutokset kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Siirtokieltoa olisi sovellettava ainoastaan sellaisten rahoitusinstrumenttien siirtoihin, jotka ovat kirjattavissa pois siirtävän yhteisön tileistä. Tätä kieltoa ei tulisi soveltaa konserniin kuuluvan yhteisön liikkeeseen laskemiin rahoitusinstrumentteihin, sillä konserniyrityksillä olevat rahoitusinstrumenttien keskinäiset omistukset eliminoidaan ryhmittymän konsernitilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

(7)

IFRS 9:n soveltamisen lykkääminen finanssiryhmittymän vakuutusalalla merkitsisi, että ryhmittymän sisällä sovellettaisiin kahta erilaista tilinpäätösstandardia, mikä voisi luoda mahdollisuuksia tilinpäätösarbitraasille ja mahdollisesti johtaa siihen, että sijoittajien on vaikea ymmärtää konsernitilinpäätöksiä. Tällaiseen lykkäämiseen olisi sen vuoksi sovellettava tiettyjä edellytyksiä. Jotta vältettäisiin se, että konserni siirtää rahoitusinstrumentteja alojen välillä päästäkseen hyötymään suotuisammasta kirjanpitokäsittelystä, olisi sovellettava tilapäistä kieltoa rahoitusinstrumenttien siirtoon, paitsi jos rahoitusinstrumentit arvostetaan käypään arvoon ja muutokset kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Siirtokieltoa olisi sovellettava ainoastaan sellaisten rahoitusinstrumenttien siirtoihin, jotka ovat kirjattavissa pois siirtävän yhteisön tileistä. Tätä kieltoa ei tulisi soveltaa konserniin kuuluvan yhteisön liikkeeseen laskemiin rahoitusinstrumentteihin, sillä konserniyrityksillä olevat rahoitusinstrumenttien keskinäiset omistukset eliminoidaan ryhmittymän konsernitilinpäätöksessä.

| (8) | IFRS 9:n soveltamisen lykkääminen on lähestymistavaltaan yhdenmukaista IFRS 4:n kanssa, jolla annetaan vakuutuskonserneille mahdollisuus konsolidoida tytäryritykset ilman, että vakuutusvelkojen arvostaminen mukautetaan tytäryritysten paikallisista yleisesti hyväksytyistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista konsernin muiden osien käyttämiin tilinpäätöksen laatimisperiaatteisiin. Vaikka epäyhtenäisten tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden käyttö saattaa heikentää tilinpäätösten ymmärrettävyyttä, IAS 39:n mukainen tilinpäätösraportointi on tilinpäätösten käyttäjille tuttua ja lykkääminen kestää vain lyhyen aikaa. Lykkäämisen käytön edellytyksillä on myös tarkoitus lieventää tällaisia huolenaiheita. |
| --- | --- |

(8)

IFRS 9:n soveltamisen lykkääminen on lähestymistavaltaan yhdenmukaista IFRS 4:n kanssa, jolla annetaan vakuutuskonserneille mahdollisuus konsolidoida tytäryritykset ilman, että vakuutusvelkojen arvostaminen mukautetaan tytäryritysten paikallisista yleisesti hyväksytyistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista konsernin muiden osien käyttämiin tilinpäätöksen laatimisperiaatteisiin. Vaikka epäyhtenäisten tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden käyttö saattaa heikentää tilinpäätösten ymmärrettävyyttä, IAS 39:n mukainen tilinpäätösraportointi on tilinpäätösten käyttäjille tuttua ja lykkääminen kestää vain lyhyen aikaa. Lykkäämisen käytön edellytyksillä on myös tarkoitus lieventää tällaisia huolenaiheita.

| (9) | IFRS 9:n soveltamisen lykkäämisen finanssiryhmittymään kuuluvan vakuutusalan osalta olisi oltava ajallisesti rajoitettua, sillä on tärkeää, että IFRS 9:llä käyttöönotetut parannukset tulevat voimaan mahdollisimman pian, ja IFRS 17 tulee tosiasiallisesti voimaan 1 päivänä tammikuuta 2021. |
| --- | --- |

(9)

IFRS 9:n soveltamisen lykkäämisen finanssiryhmittymään kuuluvan vakuutusalan osalta olisi oltava ajallisesti rajoitettua, sillä on tärkeää, että IFRS 9:llä käyttöönotetut parannukset tulevat voimaan mahdollisimman pian, ja IFRS 17 tulee tosiasiallisesti voimaan 1 päivänä tammikuuta 2021.

| (10) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1126/2008 liitteessä kansainvälinen tilinpäätösstandardi IFRS 4 Vakuutussopimukset tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Direktiivin 2002/87/EY 2 artiklan 14 kohdassa määritelty finanssiryhmittymä voi valita, että yksikään sen yhteisöistä, jotka toimivat mainitun direktiivin 2 artiklan 8 kohdan b alakohdan mukaisella vakuutusalalla, ei sovella IFRS 9:ää konsernitilinpäätöksissä varainhoitovuosina, jotka alkavat ennen 1 päivää tammikuuta 2021, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | rahoitusinstrumentteja ei siirretä finanssiryhmittymän vakuutusalan ja finanssiryhmittymän muiden alojen välillä 29 päivän marraskuuta 2017 jälkeen, paitsi jos rahoitusinstrumentit arvostetaan käypään arvoon ja tällaisissa siirroissa mukana olevat molemmat alat kirjaavat muutokset tulosvaikutteisesti käypään arvoon; |
| --- | --- |

a)

rahoitusinstrumentteja ei siirretä finanssiryhmittymän vakuutusalan ja finanssiryhmittymän muiden alojen välillä 29 päivän marraskuuta 2017 jälkeen, paitsi jos rahoitusinstrumentit arvostetaan käypään arvoon ja tällaisissa siirroissa mukana olevat molemmat alat kirjaavat muutokset tulosvaikutteisesti käypään arvoon;

| b) | finanssiryhmittymä ilmoittaa konsernitilinpäätöksessään, mitkä konsernin vakuutusyhteisöt soveltavat IAS 39:ää; |
| --- | --- |

b)

finanssiryhmittymä ilmoittaa konsernitilinpäätöksessään, mitkä konsernin vakuutusyhteisöt soveltavat IAS 39:ää;

| c) | IFRS 7:n mukaisesti esitettävät tiedot annetaan erikseen IAS 39:ää soveltavan vakuutusalan ja IFRS 9:ää soveltavien konsernin muiden osien osalta. |
| --- | --- |

c)

IFRS 7:n mukaisesti esitettävät tiedot annetaan erikseen IAS 39:ää soveltavan vakuutusalan ja IFRS 9:ää soveltavien konsernin muiden osien osalta.

3 artikla

1.   Yritysten on sovellettava 1 artiklassa tarkoitettuja muutoksia sen ensimmäisen tilikauden alusta, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2018 tai sen jälkeen.

2.   Finanssiryhmittymä voi kuitenkin valita, että se soveltaa 1 artiklassa tarkoitettuja muutoksia, jos 2 artiklassa vahvistetut edellytykset täyttyvät, sen ensimmäisen tilikauden alusta, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2018 tai sen jälkeen.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä marraskuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1126/2008, annettu 3 päivänä marraskuuta 2008, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti (EUVL L 320, 29.11.2008, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/87/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, finanssiryhmittymään kuuluvien luottolaitosten, vakuutusyritysten ja sijoituspalveluyritysten lisävalvonnasta sekä neuvoston direktiivien 73/239/ETY, 79/267/ETY, 92/49/ETY, 92/96/ETY, 93/6/ETY ja 93/22/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 98/78/EY ja 2000/12/EY muuttamisesta (EUVL L 35, 11.2.2003, s. 1).

3

---

LIITE

IFRS 9:n Rahoitusinstrumentit soveltaminen IFRS 4:n Vakuutussopimukset kanssa

(Muutokset IFRS 4:ään)

Muutokset

IFRS 4:ään Vakuutussopimukset

Muutetaan kappaletta 3.

SOVELTAMISALA

...

| 3 | Tässä IFRS-standardissa ei käsitellä muita vakuutuksenantajien kirjanpitoon liittyviä kysymyksiä, esimerkiksi vakuutuksenantajien hallussa olevien rahoitusvarojen ja vakuutuksenantajien liikkeeseen laskemien rahoitusvelkojen kirjanpitokäsittelyä (ks. IAS 32 Rahoitusinstrumentit: esittämistapa, IFRS 7 ja IFRS 9 Rahoitusinstrumentit), seuraavia lukuun ottamatta:






  a) | kappaleessa 20A sallitaan tietyt kriteerit täyttävien vakuutuksenantajien soveltaa väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä; |
| --- | --- | --- |

3

a)

kappaleessa 20A sallitaan tietyt kriteerit täyttävien vakuutuksenantajien soveltaa väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä;

| b) | kappaleessa 35B sallitaan vakuutuksenantajien soveltaa overlay-lähestymistapaa nimenomaisesti määritettyihin rahoitusvaroihin; ja |
| --- | --- |

b)

kappaleessa 35B sallitaan vakuutuksenantajien soveltaa overlay-lähestymistapaa nimenomaisesti määritettyihin rahoitusvaroihin; ja

| c) | kappaleessa 45 sallitaan vakuutuksenantajien määrätyissä olosuhteissa muuttaa joidenkin tai kaikkien rahoitusvarojensa luokittelua siten, että varat arvostetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti. |
| --- | --- |

c)

kappaleessa 45 sallitaan vakuutuksenantajien määrätyissä olosuhteissa muuttaa joidenkin tai kaikkien rahoitusvarojensa luokittelua siten, että varat arvostetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti.

...

Muutetaan kappaletta 5.

...

| 5 | Yksinkertaisuuden vuoksi kaikkia sellaisia yhteisöjä, jotka tekevät vakuutussopimuksia myyjänä, nimitetään tässä IFRS-standardissa vakuutuksenantajiksi riippumatta siitä, pidetäänkö sopimuksen myyjäosapuolta vakuutuksenantajana valvonnan kannalta tai oikeudellisesti. Kaikki kappaleisiin 3(a)–3(b), 20A–20Q, 35B–35N, 39B–39M ja 46–49 sisältyvät viittaukset vakuutuksenantajaan on luettava viittauksina myös sellaisen rahoitusinstrumentin liikkeeseenlaskijaan, johon sisältyy oikeus harkinnanvaraiseen oikeuteen ylijäämästä.
  ... |
| --- | --- |

5

...

Lisätään uudet otsikot kappaleiden 20, 20K ja 20N jälkeen. Lisätään uudet kappaleet 20A–20Q.

KIRJAAMINEN JA ARVOSTAMINEN

...

Väliaikainen vapautus IFRS 9:stä

| 20A | IFRS 9:ssä käsitellään rahoitusinstrumenttien kirjanpitokäsittelyä, ja sitä sovelletaan 1.1.2018 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Tässä standardissa kuitenkin myönnetään kappaleessa 20B mainitut kriteerit täyttävälle vakuutuksenantajalle väliaikainen vapautus, jonka mukaan vakuutuksenantajan on sallittua mutta ei vaadittua soveltaa IAS 39:ää Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen IFRS 9:n sijaan tilikausilla, jotka alkavat ennen 1.1.2021. Vakuutuksenantajan, joka soveltaa tilapäistä vapautusta IFRS 9:stä, on:








  a) | sovellettava niitä IFRS 9:n vaatimuksia, jotka ovat tarpeen tämän standardin kappaleissa 39B–39J vaadittavien tietojen antamiseksi; ja |
| --- | --- | --- |

20A

a)

sovellettava niitä IFRS 9:n vaatimuksia, jotka ovat tarpeen tämän standardin kappaleissa 39B–39J vaadittavien tietojen antamiseksi; ja

| b) | sovellettava rahoitusinstrumentteihinsa kaikkia muita soveltuvia IFRS-standardeja tämän standardin kappaleissa 20A–20Q, 39B–39J ja 46–47 kuvattuja poikkeuksia lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

b)

sovellettava rahoitusinstrumentteihinsa kaikkia muita soveltuvia IFRS-standardeja tämän standardin kappaleissa 20A–20Q, 39B–39J ja 46–47 kuvattuja poikkeuksia lukuun ottamatta.

| 20B | Vakuutuksenantaja saa soveltaa väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä siinä ja vain siinä tapauksessa, että:








  a) | se ei ole aiemmin soveltanut mitään IFRS 9:n versiota (1)
  , muutoin kuin pelkästään vaatimuksia, jotka koskevat käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettaviksi nimenomaisesti luokitelluista rahoitusveloista aiheutuvien voittojen tai tappioiden esittämistapaa ja sisältyvät IFRS 9:n kappaleisiin 5.7.1(c), 5.7.7–5.7.9, 7.2.14 ja B5.7.5–B5.7.20; ja |
| --- | --- | --- |

20B

a)

se ei ole aiemmin soveltanut mitään IFRS 9:n versiota (1)
  , muutoin kuin pelkästään vaatimuksia, jotka koskevat käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettaviksi nimenomaisesti luokitelluista rahoitusveloista aiheutuvien voittojen tai tappioiden esittämistapaa ja sisältyvät IFRS 9:n kappaleisiin 5.7.1(c), 5.7.7–5.7.9, 7.2.14 ja B5.7.5–B5.7.20; ja

| b) | sen toiminnot liittyvät kappaleessa 20D kuvatulla tavalla pääasiallisesti vakuuttamiseen tilinpäätöspäivänä, joka välittömästi edeltää ajankohtaa 1.4.2016, tai myöhempänä tilinpäätöspäivänä kappaleessa 20G täsmennettävällä tavalla. |
| --- | --- |

b)

sen toiminnot liittyvät kappaleessa 20D kuvatulla tavalla pääasiallisesti vakuuttamiseen tilinpäätöspäivänä, joka välittömästi edeltää ajankohtaa 1.4.2016, tai myöhempänä tilinpäätöspäivänä kappaleessa 20G täsmennettävällä tavalla.

| 20C | Vakuutuksenantajan, joka soveltaa väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä, on sallittua valita menettely, jonka mukaan se soveltaa pelkästään vaatimuksia, jotka koskevat käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettaviksi nimenomaisesti luokitelluista rahoitusveloista aiheutuvien voittojen tai tappioiden esittämistapaa ja sisältyvät IFRS 9:n kappaleisiin 5.7.1(c), 5.7.7–5.7.9, 7.2.14 ja B5.7.5–B5.7.20. Jos vakuutuksenantaja valitsee vain näiden vaatimusten soveltamisen, sen on sovellettava IFRS 9:n asiaankuuluvia siirtymäsääntöjä, annettava tieto siitä, että se on soveltanut kyseisiä vaatimuksia ja esitettävä jatkuvasti tähän liittyvät tiedot, joista määrätään IFRS 7:n (IFRS 9:n (2010) muuttamana) kappaleissa 10–11. |
| --- | --- |

20C

| 20D | Vakuutuksenantajan toiminnot liittyvät pääasiallisesti vakuuttamiseen siinä ja vain siinä tapauksessa, että:






  a) | vakuutuksenantajan tämän standardien soveltamisalaan kuuluvista sopimuksista aiheutuvien velkojen kirjanpitoarvo, joka sisältää mahdolliset vakuutussopimuksista tämän standardin kappaleiden 7–12 mukaisesti erotetut talletusosat tai kytketyt johdannaiset, on merkittävä verrattuna sen kaikkien velkojen yhteenlaskettuun kirjanpitoarvoon; ja |
| --- | --- | --- |

20D

a)

vakuutuksenantajan tämän standardien soveltamisalaan kuuluvista sopimuksista aiheutuvien velkojen kirjanpitoarvo, joka sisältää mahdolliset vakuutussopimuksista tämän standardin kappaleiden 7–12 mukaisesti erotetut talletusosat tai kytketyt johdannaiset, on merkittävä verrattuna sen kaikkien velkojen yhteenlaskettuun kirjanpitoarvoon; ja

| b) | vakuuttamiseen liittyvien velkojen (ks. kappale 20E) yhteenlasketun kirjanpitoarvon osuus vakuutuksenantajan kaikkien velkojen yhteenlasketusta kirjanpitoarvosta on:






  i) | enemmän kuin 90 prosenttia; tai |
| --- | --- | --- |

b)

vakuuttamiseen liittyvien velkojen (ks. kappale 20E) yhteenlasketun kirjanpitoarvon osuus vakuutuksenantajan kaikkien velkojen yhteenlasketusta kirjanpitoarvosta on:

i)

enemmän kuin 90 prosenttia; tai

| ii) | vähemmän tai yhtä suuri kuin 90 prosenttia mutta enemmän kuin 80 prosenttia, eikä vakuutuksenantaja harjoita merkittävää vakuuttamiseen liittymätöntä toimintaa (ks. kappale 20F). |
| --- | --- |

ii)

vähemmän tai yhtä suuri kuin 90 prosenttia mutta enemmän kuin 80 prosenttia, eikä vakuutuksenantaja harjoita merkittävää vakuuttamiseen liittymätöntä toimintaa (ks. kappale 20F).

| 20E | Kappaletta 20D(b) sovellettaessa vakuuttamiseen liittyviin velkoihin luetaan:






  a) | tämän IFRS-standardin soveltamisalaan kuuluvista sopimuksista johtuvat velat, kuten kappaleessa 20D(a) kuvataan; |
| --- | --- | --- |

20E

a)

tämän IFRS-standardin soveltamisalaan kuuluvista sopimuksista johtuvat velat, kuten kappaleessa 20D(a) kuvataan;

| b) | johdannaisiin kuulumattomat sijoitussopimuksista aiheutuvat velat, jotka arvostetaan IAS 39:ää soveltaen käypään arvoon tulosvaikutteisesti (mukaan lukien velat, jotka on nimenomaisesti luokiteltu käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi ja joihin vakuutuksenantaja on soveltanut IFRS 9:n vaatimuksia voittojen ja tappioiden esittämisestä (ks. kappaleet 20B(a) ja 20C); ja |
| --- | --- |

b)

johdannaisiin kuulumattomat sijoitussopimuksista aiheutuvat velat, jotka arvostetaan IAS 39:ää soveltaen käypään arvoon tulosvaikutteisesti (mukaan lukien velat, jotka on nimenomaisesti luokiteltu käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi ja joihin vakuutuksenantaja on soveltanut IFRS 9:n vaatimuksia voittojen ja tappioiden esittämisestä (ks. kappaleet 20B(a) ja 20C); ja

| c) | velat, jotka syntyvät, koska vakuutuksenantajalle syntyy tai se täyttää kohdissa (a) ja (b) tarkoitetuista sopimuksista aiheutuvia velvoitteita. Esimerkkejä tällaisista veloista ovat näistä sopimuksista ja niiden pohjana olevista varoista aiheutuvien riskien pienentämiseen käytettävät johdannaiset, merkitykselliset verovelat kuten näistä veloista syntyvistä veronalaisista väliaikaisista eroista johtuvat laskennalliset verovelat sekä liikkeeseen lasketut vieraan pääoman ehtoiset instrumentit, jotka sisältyvät viranomaisten vaatimaan vakuutuksenantajan pääomaan. |
| --- | --- |

c)

velat, jotka syntyvät, koska vakuutuksenantajalle syntyy tai se täyttää kohdissa (a) ja (b) tarkoitetuista sopimuksista aiheutuvia velvoitteita. Esimerkkejä tällaisista veloista ovat näistä sopimuksista ja niiden pohjana olevista varoista aiheutuvien riskien pienentämiseen käytettävät johdannaiset, merkitykselliset verovelat kuten näistä veloista syntyvistä veronalaisista väliaikaisista eroista johtuvat laskennalliset verovelat sekä liikkeeseen lasketut vieraan pääoman ehtoiset instrumentit, jotka sisältyvät viranomaisten vaatimaan vakuutuksenantajan pääomaan.

| 20F | Vakuutuksenantajan on arvioidessaan kappaleen 20D(b)(ii) soveltamista varten, harjoittaako se merkittävää vakuuttamiseen liittymätöntä toimintaa, otettava huomioon:






  a) | vain ne toiminnot, joista se voi ansaita tuottoja ja joista sille voi syntyä kuluja; ja |
| --- | --- | --- |

20F

a)

vain ne toiminnot, joista se voi ansaita tuottoja ja joista sille voi syntyä kuluja; ja

| b) | määrälliset tai laadulliset (tai molemmat) tekijät, mukaan lukien julkisesti saatavilla oleva informaatio, kuten toimialaluokitus, jota tilinpäätöksen käyttäjät soveltavat vakuutuksenantajaan. |
| --- | --- |

b)

määrälliset tai laadulliset (tai molemmat) tekijät, mukaan lukien julkisesti saatavilla oleva informaatio, kuten toimialaluokitus, jota tilinpäätöksen käyttäjät soveltavat vakuutuksenantajaan.

| 20G | Kappaleen 20B(b) mukaan yhteisön on arvioitava, täyttääkö se edellytykset väliaikaiselle vapautukselle IFRS 9:stä tilinpäätöspäivänä, joka välittömästi edeltää ajankohtaa 1.4.2016. Kyseisen ajankohdan jälkeen:






  a) | yhteisön, joka on aiemmin täyttänyt edellytykset väliaikaiselle vapautukselle IFRS 9:stä, on arvioitava uudelleen, liittyvätkö sen toiminnot pääasiallisesti vakuuttamiseen myöhempänä tilinpäätöspäivänä, siinä ja vain siinä tapauksessa, että yhteisön toiminnoissa on tapahtunut kyseisenä päivänä päättyneellä tilikaudella muutos kappaleissa 20H–20I kuvatulla tavalla. |
| --- | --- | --- |

20G

a)

yhteisön, joka on aiemmin täyttänyt edellytykset väliaikaiselle vapautukselle IFRS 9:stä, on arvioitava uudelleen, liittyvätkö sen toiminnot pääasiallisesti vakuuttamiseen myöhempänä tilinpäätöspäivänä, siinä ja vain siinä tapauksessa, että yhteisön toiminnoissa on tapahtunut kyseisenä päivänä päättyneellä tilikaudella muutos kappaleissa 20H–20I kuvatulla tavalla.

| b) | yhteisön, joka ei aiemmin ole täyttänyt edellytyksiä väliaikaiselle vapautukselle IFRS 9:stä, on sallittua arvioida uudelleen, liittyvätkö sen toiminnot pääasiallisesti vakuuttamiseen myöhempänä tilinpäätöspäivänä ennen 31.12.2018, siinä ja vain siinä tapauksessa, että yhteisön toiminnoissa on tapahtunut kyseisenä päivänä päättyneellä tilikaudella muutos kappaleissa 20H–20I kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

b)

yhteisön, joka ei aiemmin ole täyttänyt edellytyksiä väliaikaiselle vapautukselle IFRS 9:stä, on sallittua arvioida uudelleen, liittyvätkö sen toiminnot pääasiallisesti vakuuttamiseen myöhempänä tilinpäätöspäivänä ennen 31.12.2018, siinä ja vain siinä tapauksessa, että yhteisön toiminnoissa on tapahtunut kyseisenä päivänä päättyneellä tilikaudella muutos kappaleissa 20H–20I kuvatulla tavalla.

| 20H | Kappaletta 20G sovellettaessa yhteisön toiminnoissa tapahtunut muutos on muutos:






  a) | jonka yhteisön ylin johto toteaa aiheutuneen ulkoisista tai sisäisistä muutoksista; |
| --- | --- | --- |

20H

a)

jonka yhteisön ylin johto toteaa aiheutuneen ulkoisista tai sisäisistä muutoksista;

| b) | joka on yhteisön toiminnan kannalta merkittävä; ja |
| --- | --- |

b)

joka on yhteisön toiminnan kannalta merkittävä; ja

| c) | joka on osoitettavissa ulkopuolisille osapuolille. |
| --- | --- |

c)

joka on osoitettavissa ulkopuolisille osapuolille.

Näin ollen tällainen muutos tapahtuu vain, kun yhteisö ryhtyy suorittamaan toimintoa, joka on merkittävä sen toimintojen kannalta, tai lopettaa sen suorittamisen taikka muuttaa merkittävästi sen jonkin toiminnon laajuutta, esimerkiksi kun yhteisö on hankkinut, luovuttanut tai lopettanut liiketoiminta-alueen.

| 20I | Kappaleessa 20H kuvatun muutoksen yhteisön toiminnoissa odotetaan olevan hyvin harvinainen. Seuraavat eivät ole muutoksia yhteisön toiminnoissa kappaletta 20G sovellettaessa:






  a) | yrityksen rahoitusrakenteessa tapahtuva muutos, joka ei itsessään vaikuta toimintoihin, joista yhteisö ansaitsee tuottoja ja joista sille syntyy kuluja. |
| --- | --- | --- |

20I

a)

yrityksen rahoitusrakenteessa tapahtuva muutos, joka ei itsessään vaikuta toimintoihin, joista yhteisö ansaitsee tuottoja ja joista sille syntyy kuluja.

| b) | yhteisön suunnitelma liiketoiminta-alueen myynnistä, vaikka varat ja velat luokiteltaisiin myytävänä oleviksi IFRS 5:n Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät ja lopetetut toiminnot mukaisesti. Liiketoiminta-alueen myyntiä koskeva suunnitelma voisi muuttaa yhteisön toimintoja ja antaa syyn uudelleenarviointiin tulevaisuudessa, mutta se ei ole vielä vaikuttanut yhteisön taseeseen merkittyihin velkoihin. |
| --- | --- |

b)

yhteisön suunnitelma liiketoiminta-alueen myynnistä, vaikka varat ja velat luokiteltaisiin myytävänä oleviksi IFRS 5:n Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät ja lopetetut toiminnot mukaisesti. Liiketoiminta-alueen myyntiä koskeva suunnitelma voisi muuttaa yhteisön toimintoja ja antaa syyn uudelleenarviointiin tulevaisuudessa, mutta se ei ole vielä vaikuttanut yhteisön taseeseen merkittyihin velkoihin.

| 20J | Jos yhteisö ei uudelleenarvioinnin seurauksena enää täytä edellytyksiä väliaikaiselle vapautukselle IFRS 9:stä (ks. kappale 20G(a)), niin yhteisön on sallittua edelleen soveltaa väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä vain sen tilikauden loppuun asti, joka on alkanut välittömästi kyseisen uudelleenarvioinnin jälkeen. Yhteisön on tästä huolimatta sovellettava IFRS 9:ää 1.1.2021 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Jos yhteisö esimerkiksi toteaa, ettei se enää täytä edellytyksiä väliaikaiselle vapautukselle IFRS 9:stä sovellettuaan kappaletta 20G 31.12.2018 (tilikauden lopussa), niin yhteisön on sallittua edelleen soveltaa väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä vain 31.12.2019 saakka. |
| --- | --- |

20J

| 20K | Vakuutuksenantaja, joka on aiemmin valinnut väliaikaisen vapautuksen IFRS 9:stä, saa minkä tahansa myöhemmän tilikauden alussa päättää peruuttamattomasti soveltaa IFRS 9:ää. |
| --- | --- |

20K

Ensilaatija

| 20L | IFRS 1:ssä IFRS-standardien ensimmäinen käyttöönotto määritelty ensilaatija saa soveltaa kappaleessa 20A kuvattua väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä siinä ja vain siinä tapauksessa, että se täyttää kappaleessa 20B kuvatut kriteerit. Kappaletta 20B(b) soveltaessaan ensilaatijan on käytettävä kirjanpitoarvoja, jotka määritetään soveltamalla IFRS-standardeja kyseisessä kappaleessa täsmennettynä päivänä. |
| --- | --- |

20L

| 20M | IFRS 1 sisältää ensilaatijan sovellettavissa olevia vaatimuksia ja helpotuksia. Kyseiset vaatimukset ja helpotukset (esimerkiksi IFRS 1:n kappaleet D16–D17) eivät syrjäytä tämän IFRS-standardin kappaleiden 20A–20Q ja 39B–39J vaatimuksia. IFRS 1:n vaatimukset ja helpotukset eivät esimerkiksi syrjäytä vaatimusta siitä, että ensilaatijan on täytettävä kappaleessa 20L täsmennetyt kriteerit voidakseen soveltaa väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä. |
| --- | --- |

20M

| 20N | Ensilaatijan, joka esittää tilinpäätöksessään kappaleissa 39B–39J vaadittavat tiedot, on sovellettava IFRS 1:n vaatimuksia ja helpotuksia, joilla on merkitystä kyseisiä tietoja varten tehtävien arvioiden kannalta. |
| --- | --- |

20N

Väliaikainen vapautus IAS 28:n tietyistä vaatimuksista

| 20O | IAS 28:n Sijoitukset osakkuus- ja yhteisyrityksiin kappaleiden 35–36 mukaan yhteisön on pääomaosuusmenetelmää käyttäessään sovellettava yhtenäisiä tilinpäätöksen laatimisperiaatteita. Tästä huolimatta on sallittua mutta ei vaadittavaa, että yhteisö säilyttää ennen 1.1.2021 alkavilla tilikausilla osakkuus- tai yhteisyrityksen soveltamat merkitykselliset tilinpäätöksen laatimisperiaatteet seuraavasti:






  a) | yhteisö soveltaa IFRS 9:ää mutta osakkuus- tai yhteisyritys soveltaa väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä; tai |
| --- | --- | --- |

20O

a)

yhteisö soveltaa IFRS 9:ää mutta osakkuus- tai yhteisyritys soveltaa väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä; tai

| b) | yhteisö soveltaa väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä mutta osakkuus- tai yhteisyritys soveltaa IFRS 9:ää. |
| --- | --- |

b)

yhteisö soveltaa väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä mutta osakkuus- tai yhteisyritys soveltaa IFRS 9:ää.

| 20P | Kun yhteisö käyttää osakkuus- tai yhteisyritykseen tekemänsä sijoituksen kirjanpitokäsittelyyn pääomaosuusmenetelmää:






  a) | jos tilinpäätöksessä, jota käytetään sovellettaessa pääomaosuusmenetelmää kyseiseen osakkuus- tai yhteisyritykseen (kun siihen on tehty yhteisön mahdollisesti tekemät oikaisut), on aiemmin sovellettu IFRS 9:ää, niin on jatkettava IFRS 9:n soveltamista. |
| --- | --- | --- |

20P

a)

jos tilinpäätöksessä, jota käytetään sovellettaessa pääomaosuusmenetelmää kyseiseen osakkuus- tai yhteisyritykseen (kun siihen on tehty yhteisön mahdollisesti tekemät oikaisut), on aiemmin sovellettu IFRS 9:ää, niin on jatkettava IFRS 9:n soveltamista.

| b) | jos tilinpäätöksessä, jota käytetään sovellettaessa pääomaosuusmenetelmää kyseiseen osakkuus- tai yhteisyritykseen (kun siihen on tehty yhteisön mahdollisesti tekemät oikaisut), on aiemmin sovellettu väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä, niin myöhemmin saadaan soveltaa IFRS 9:ää. |
| --- | --- |

b)

jos tilinpäätöksessä, jota käytetään sovellettaessa pääomaosuusmenetelmää kyseiseen osakkuus- tai yhteisyritykseen (kun siihen on tehty yhteisön mahdollisesti tekemät oikaisut), on aiemmin sovellettu väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä, niin myöhemmin saadaan soveltaa IFRS 9:ää.

| 20Q | Yhteisö saa soveltaa kappaleita 20O ja 20P(b) kuhunkin osakkuus- ja yhteisyritykseen erikseen. |
| --- | --- |

20Q

Lisätään uudet kappaleet 35A–35N, 39B–39M ja 46–49. Lisätään uudet otsikot kappaleiden 35A, 35K, 35M, 39A, 39J, 45 ja 47 jälkeen.

Rahoitusinstrumentteihin sisältyvä oikeus harkinnanvaraiseen osuuteen ylijäämästä

...

| 35A | Kappaleiden 20A, 20L and 20O mukaiset väliaikaiset vapautukset sekä kappaleen 35 mukainen overlay-lähestymistapa ovat käytettävissä myös sellaisen rahoitusinstrumentin liikkeeseenlaskijalle, johon sisältyy oikeus harkinnanvaraiseen osuuteen ylijäämästä. Näin ollen kaikki kappaleisiin 3(a)–3(b), 20A–20Q, 35B–35N, 39B–39M ja 46–49 sisältyvät viittaukset vakuutuksenantajaan on luettava viittauksina myös sellaisen rahoitusinstrumentin liikkeeseenlaskijaan, johon sisältyy oikeus harkinnanvaraiseen osuuteen ylijäämästä. |
| --- | --- |

35A

ESITTÄMISTAPA

Overlay-lähestymistapa

| 35B | Vakuutuksenantajan on sallittua soveltaa overlay-lähestymistapaa nimenomaisesti määritettyihin rahoitusvaroihin, mutta tätä ei vaadita. Overlay-lähestymistapaa soveltavan vakuutuksenantajan on:








  a) | siirrettävä voiton tai tappion ja muiden laajan tuloksen erien välillä sellainen määrä, että nimenomaisesti määritetyistä rahoitusvaroista aiheutunut voitto tai tappio raportointikauden lopussa on sama kuin jos vakuutuksenantaja olisi soveltanut nimenomaisesti määritettyihin rahoitusvaroihin IAS 39:ää. Näin ollen siirrettävä määrä on yhtä suuri kuin seuraavien välinen erotus:








  i) | nimenomaisesti määritetyistä rahoitusvaroista tulosvaikutteisesti esitetty määrä soveltaen IFRS 9:ää; ja |
| --- | --- | --- | --- |

35B

a)

siirrettävä voiton tai tappion ja muiden laajan tuloksen erien välillä sellainen määrä, että nimenomaisesti määritetyistä rahoitusvaroista aiheutunut voitto tai tappio raportointikauden lopussa on sama kuin jos vakuutuksenantaja olisi soveltanut nimenomaisesti määritettyihin rahoitusvaroihin IAS 39:ää. Näin ollen siirrettävä määrä on yhtä suuri kuin seuraavien välinen erotus:

i)

nimenomaisesti määritetyistä rahoitusvaroista tulosvaikutteisesti esitetty määrä soveltaen IFRS 9:ää; ja

| ii) | määrä, joka nimenomaisesti määritetyistä rahoitusvaroista olisi esitetty tulosvaikutteisesti, jos vakuutuksenantaja olisi soveltanut IAS 39:ää. |
| --- | --- |

ii)

määrä, joka nimenomaisesti määritetyistä rahoitusvaroista olisi esitetty tulosvaikutteisesti, jos vakuutuksenantaja olisi soveltanut IAS 39:ää.

| b) | sovellettava rahoitusinstrumentteihinsa kaikkia muita soveltuvia IFRS-standardeja tämän standardin kappaleissa 35B–35N, 39K–39M ja 48–49 kuvattuja poikkeuksia lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

b)

sovellettava rahoitusinstrumentteihinsa kaikkia muita soveltuvia IFRS-standardeja tämän standardin kappaleissa 35B–35N, 39K–39M ja 48–49 kuvattuja poikkeuksia lukuun ottamatta.

| 35C | Vakuutuksenantaja saa valita kappaleessa 35B kuvatun overlay-lähestymistavan soveltamisen vain, kun se soveltaa IFRS 9:ää ensimmäisen kerran, mukaan lukien tapaukset, joissa se soveltaa IFRS 9:ää ensimmäisen kerran sovellettuaan aiemmin:








  a) | kappaleessa 20A kuvattua väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä; tai |
| --- | --- | --- |

35C

a)

kappaleessa 20A kuvattua väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä; tai

| b) | pelkästään vaatimuksia, jotka koskevat käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettaviksi nimenomaisesti luokitelluista rahoitusveloista aiheutuvien voittojen tai tappioiden esittämistapaa ja sisältyvät IFRS 9:n kappaleisiin 5.7.1(c), 5.7.7–5.7.9, 7.2.14 ja B5.7.5–B5.7.20. |
| --- | --- |

b)

pelkästään vaatimuksia, jotka koskevat käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettaviksi nimenomaisesti luokitelluista rahoitusveloista aiheutuvien voittojen tai tappioiden esittämistapaa ja sisältyvät IFRS 9:n kappaleisiin 5.7.1(c), 5.7.7–5.7.9, 7.2.14 ja B5.7.5–B5.7.20.

| 35D | Vakuutuksenantajan on esitettävä määrä, joka siirretään voiton tai tappion ja muiden laajan tuloksen erien välillä overlay-lähestymistapaa sovellettaessa:






  a) | tulosvaikutteisesti erillisenä eränä; ja |
| --- | --- | --- |

35D

a)

tulosvaikutteisesti erillisenä eränä; ja

| b) | muissa laajan tuloksen erissä erillisenä muun laajan tuloksen eränä. |
| --- | --- |

b)

muissa laajan tuloksen erissä erillisenä muun laajan tuloksen eränä.

| 35E | Rahoitusvaroihin kuuluva erä on nimenomaisesti määritettävissä overlay-lähestymistavan kohteeksi siinä ja vain siinä tapauksessa, että seuraavat kriteerit täyttyvät:






  a) | se arvostetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti IFRS 9:ää sovellettaessa mutta sitä ei olisi arvostettu kokonaisuudessaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti IAS 39:ää sovellettaessa; ja |
| --- | --- | --- |

35E

a)

se arvostetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti IFRS 9:ää sovellettaessa mutta sitä ei olisi arvostettu kokonaisuudessaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti IAS 39:ää sovellettaessa; ja

| b) | sitä ei pidetä hallussa sellaista toimintoa varten, jolla ei ole yhteyttä tämän IFRS-standardin soveltamisalaan kuuluviin sopimuksiin. Esimerkkejä rahoitusvaroista, jotka eivät sovi overlay-lähestymistavan kohteiksi, ovat pankkitoimintaa varten pidettävät varat tai rahoitusvarat, joita pidetään tämän IFRS-standardin soveltamisalan ulkopuolisiin sijoitussopimuksiin liittyvissä rahastoissa. |
| --- | --- |

b)

sitä ei pidetä hallussa sellaista toimintoa varten, jolla ei ole yhteyttä tämän IFRS-standardin soveltamisalaan kuuluviin sopimuksiin. Esimerkkejä rahoitusvaroista, jotka eivät sovi overlay-lähestymistavan kohteiksi, ovat pankkitoimintaa varten pidettävät varat tai rahoitusvarat, joita pidetään tämän IFRS-standardin soveltamisalan ulkopuolisiin sijoitussopimuksiin liittyvissä rahastoissa.

| 35F | Vakuutuksenantaja voi nimenomaisesti määrittää ehdot täyttävän rahoitusvaroihin kuuluvan erän overlay- lähestymistavan kohteeksi, kun se valitsee overlay-lähestymistavan soveltamisen (ks. kappale 35C). Se voi myöhemmin nimenomaisesti määrittää ehdot täyttävän rahoitusvaroihin kuuluvan erän overlay-lähestymistavan kohteeksi silloin ja vain silloin, kun:






  a) | kyseinen omaisuuserä merkitään alun perin kirjanpitoon; tai |
| --- | --- | --- |

35F

a)

kyseinen omaisuuserä merkitään alun perin kirjanpitoon; tai

| b) | kyseinen omaisuuserä täyttää nyt kappaleen 35E(b) mukaisen kriteerin eikä se ole aiemmin täyttänyt sitä. |
| --- | --- |

b)

kyseinen omaisuuserä täyttää nyt kappaleen 35E(b) mukaisen kriteerin eikä se ole aiemmin täyttänyt sitä.

| 35G | Vakuutuksenantajan on sallittua nimenomaisesti määrittää ehdot täyttävät rahoitusvarat overlay-lähestymistavan kohteeksi soveltamalla kappaletta 35F instrumenttikohtaisesti. |
| --- | --- |

35G

| 35H | Silloin kun se on relevanttia overlay-lähestymistavan soveltamiseksi rahoitusvaroihin kuuluvaan erään, joka on äskettäin nimenomaisesti määritetty soveltaen kappaletta 35F(b):






  a) | rahoitusvaroihin kuuluvan erän nimenomaisen määrittämispäivän käyvän arvon on oltava erän uusi jaksotettuun hankintamenoon perustuva kirjanpitoarvo; ja |
| --- | --- | --- |

35H

a)

rahoitusvaroihin kuuluvan erän nimenomaisen määrittämispäivän käyvän arvon on oltava erän uusi jaksotettuun hankintamenoon perustuva kirjanpitoarvo; ja

| b) | efektiivinen korko on määritettävä perustuen rahoitusvaroihin kuuluvan erän nimenomaisen määrittämispäivän käypään arvoon. |
| --- | --- |

b)

efektiivinen korko on määritettävä perustuen rahoitusvaroihin kuuluvan erän nimenomaisen määrittämispäivän käypään arvoon.

| 35I | Yhteisön on jatkettava overlay-lähestymistavan soveltamista nimenomaisesti määritettyyn rahoitusvaroihin kuuluvaan erään, kunnes kyseinen rahoitusvaroihin kuuluva erä kirjataan pois taseesta. Kuitenkin:






  a) | yhteisön on peruutettava rahoitusvaroihin kuuluvan erän nimenomainen määrittäminen, kun rahoitusvaroihin kuuluva erä ei enää täytä kappaleen 35E(b) mukaista kriteeriä. Rahoitusvaroihin kuuluva erä ei täytä kyseistä kriteeriä esimerkiksi, kun yhteisö siirtää omaisuuserän hallussapidettäväksi pankkitoimintojaan varten tai kun yhteisö lakkaa olemasta vakuutuksenantaja. |
| --- | --- | --- |

35I

a)

yhteisön on peruutettava rahoitusvaroihin kuuluvan erän nimenomainen määrittäminen, kun rahoitusvaroihin kuuluva erä ei enää täytä kappaleen 35E(b) mukaista kriteeriä. Rahoitusvaroihin kuuluva erä ei täytä kyseistä kriteeriä esimerkiksi, kun yhteisö siirtää omaisuuserän hallussapidettäväksi pankkitoimintojaan varten tai kun yhteisö lakkaa olemasta vakuutuksenantaja.

| b) | yhteisö saa kunkin tilikauden alussa lopettaa overlay-lähestymistavan soveltamisen kaikkiin nimenomaisesti määritettyihin rahoitusvaroihin. Yhteisön, joka päättää lopettaa overlay- lähestymistavan soveltamisen, on sovellettava tilinpäätöksen laatimisperiaatteen muutoksen kirjanpitokäsittelyyn IAS 8:aa. |
| --- | --- |

b)

yhteisö saa kunkin tilikauden alussa lopettaa overlay-lähestymistavan soveltamisen kaikkiin nimenomaisesti määritettyihin rahoitusvaroihin. Yhteisön, joka päättää lopettaa overlay- lähestymistavan soveltamisen, on sovellettava tilinpäätöksen laatimisperiaatteen muutoksen kirjanpitokäsittelyyn IAS 8:aa.

| 35J | Kun yhteisö peruuttaa rahoitusvaroihin kuuluvan erän nimenomaisen määrittämisen kappaleen 35I(a) mukaisesti, sen on siirrettävä kyseiseen rahoitusvaroihin kuuluvaan erään liittyvä saldo kertyneistä muista laajan tuloksen eristä tulosvaikutteiseksi luokittelun muutoksesta johtuvana oikaisuna (ks. IAS 1) |
| --- | --- |

35J

| 35K | Jos yhteisö lopettaa overlay-lähestymistavan soveltamisen käyttämällä kappaleen 35I(b) mukaista valintamahdollisuutta tai siksi, ettei se enää ole vakuutuksenantaja, se ei saa myöhemmin soveltaa overlay- lähestymistapaa. Vakuutuksenantaja, joka on valinnut overlay-lähestymistavan soveltamisen (ks. kappale 35C) mutta jolla ei ole ehdot täyttäviä rahoitusvaroja (ks. kappale 35E), saa soveltaa overlay-lähestymistapaa myöhemmin, kun sillä on ehdot täyttäviä rahoitusvaroja. |
| --- | --- |

35K

Yhteys muihin vaatimuksiin

| 35L | Tämän IFRS-standardin kappaleessa 30 sallitaan menettely, jota joskus nimitetään ”varjolaskennaksi”. Jos vakuutuksenantaja soveltaa overlay-lähestymistapaa, varjolaskenta voi olla sovellettavissa. |
| --- | --- |

35L

| 35M | Rahamäärän siirtämisestä voiton tai tappion ja muiden laajan tuloksen erien välillä kappaletta 35B soveltaen saattaa seurata sellainen vaikutus, että myös muita rahamääriä, kuten tuloveroja, sisällytetään muihin laajan tuloksen eriin. Vakuutuksenantajan on sovellettava tällaisten seurannaisvaikutusten määrittämiseen asiaankuuluvaa IFRS-standardia, kuten IAS 12 Tuloverot. |
| --- | --- |

35M

Ensilaatija

| 35N | Jos ensilaatija valitsee overlay-menettelytavan soveltamisen, sen on oikaistava vertailutiedot kuvastamaan overlay-lähestymistapaa, siinä ja vain siinä tapauksessa, että se oikaisee vertailutiedot IFRS 9:n mukaisiksi (ks. IFRS 1:n kappaleet E1–E2).
  ... |
| --- | --- |

35N

...

TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

...

Tilinpäätöksessä esitettävät tiedot IFRS 9:ää koskevasta väliaikaisesta vapautuksesta

| 39B | Vakuutuksenantajan, joka valitsee väliaikaisen vapautuksen IFRS 9:stä, on esitettävä tilinpäätöksessään tietoja, jotta tilinpäätöksen käyttäjät pystyvät:








  a) | ymmärtämään, kuinka vakuutuksenantaja on täyttänyt väliaikaisen vapautuksen edellytykset; ja |
| --- | --- | --- |

39B

a)

ymmärtämään, kuinka vakuutuksenantaja on täyttänyt väliaikaisen vapautuksen edellytykset; ja

| b) | vertailemaan toisiinsa väliaikaista vapautusta soveltavia vakuutuksenantajia ja IFRS 9:ää soveltavia vakuutuksenantajia. |
| --- | --- |

b)

vertailemaan toisiinsa väliaikaista vapautusta soveltavia vakuutuksenantajia ja IFRS 9:ää soveltavia vakuutuksenantajia.

| 39C | Kappaleen 39B(a) noudattamiseksi vakuutuksenantajan on esitettävä tilinpäätöksessään tieto siitä, että se soveltaa väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä, ja siitä, kuinka se on kappaleessa 20B(b) tarkoitettuna päivänä tehnyt johtopäätöksen, että se täyttää edellytykset väliaikaiselle vapautukselle IFRS 9:stä, mukaan lukien:






  a) | jos tämän IFRS-standardin soveltamisalaan kuuluvista sopimuksista johtuvien velkojen (ts. kappaleessa 20E(a) kuvattujen velkojen) kirjanpitoarvo on ollut enintään 90 prosenttia vakuutuksenantajan kaikkien velkojen kirjanpitoarvosta, niiden vakuuttamiseen liittyvien velkojen luonne ja kirjanpitoarvo, jotka eivät ole tämän IFRS-standardin soveltamisalaan kuuluvista sopimuksista johtuvia velkoja (ts. kappaleissa 20E(b) ja 20E(c) kuvatut velat); |
| --- | --- | --- |

39C

a)

jos tämän IFRS-standardin soveltamisalaan kuuluvista sopimuksista johtuvien velkojen (ts. kappaleessa 20E(a) kuvattujen velkojen) kirjanpitoarvo on ollut enintään 90 prosenttia vakuutuksenantajan kaikkien velkojen kirjanpitoarvosta, niiden vakuuttamiseen liittyvien velkojen luonne ja kirjanpitoarvo, jotka eivät ole tämän IFRS-standardin soveltamisalaan kuuluvista sopimuksista johtuvia velkoja (ts. kappaleissa 20E(b) ja 20E(c) kuvatut velat);

| b) | jos vakuuttamiseen liittyvien velkojen kirjanpitoarvon prosenttiosuus vakuutuksenantajan kaikkien velkojen kokonaiskirjanpitoarvosta on ollut pienempi tai yhtä suuri kuin 90 prosenttia mutta suurempi kuin 80 prosenttia, kuinka vakuutuksenantaja on määrittänyt, ettei se ole harjoittanut merkittävää vakuuttamiseen liittymätöntä toimintaa, mukaan lukien mitä informaatiota se on ottanut huomioon; ja |
| --- | --- |

b)

jos vakuuttamiseen liittyvien velkojen kirjanpitoarvon prosenttiosuus vakuutuksenantajan kaikkien velkojen kokonaiskirjanpitoarvosta on ollut pienempi tai yhtä suuri kuin 90 prosenttia mutta suurempi kuin 80 prosenttia, kuinka vakuutuksenantaja on määrittänyt, ettei se ole harjoittanut merkittävää vakuuttamiseen liittymätöntä toimintaa, mukaan lukien mitä informaatiota se on ottanut huomioon; ja

| c) | jos vakuutuksenantaja on täyttänyt edellytykset väliaikaiselle vapautukselle IFRS 9:stä kappaletta 20G(b) soveltaen tehdyn uudelleenarvioinnin perusteella:






  i) | syy uudelleenarviointiin; |
| --- | --- | --- |

c)

jos vakuutuksenantaja on täyttänyt edellytykset väliaikaiselle vapautukselle IFRS 9:stä kappaletta 20G(b) soveltaen tehdyn uudelleenarvioinnin perusteella:

i)

syy uudelleenarviointiin;

| ii) | päivä, jona merkityksellinen muutos sen toiminnoissa tapahtui; ja |
| --- | --- |

ii)

päivä, jona merkityksellinen muutos sen toiminnoissa tapahtui; ja

| iii) | yksityiskohtainen selostus toimintojen muutoksesta sekä laadullinen kuvaus tämän muutoksen vaikutuksesta vakuutuksenantajan tilinpäätökseen. |
| --- | --- |

iii)

yksityiskohtainen selostus toimintojen muutoksesta sekä laadullinen kuvaus tämän muutoksen vaikutuksesta vakuutuksenantajan tilinpäätökseen.

| 39D | Jos yhteisö tekee kappaletta 20G(a) soveltaessaan johtopäätöksen, etteivät sen toiminnot enää liity pääasiallisesti vakuuttamiseen, sen on esitettävä seuraavat tiedot jokaiselta raportointikaudelta, ennen kuin se alkaa soveltaa IFRS 9:ää:






  a) | tieto siitä, ettei se enää täytä edellytyksiä väliaikaiselle vapautukselle IFRS 9:stä; |
| --- | --- | --- |

39D

a)

tieto siitä, ettei se enää täytä edellytyksiä väliaikaiselle vapautukselle IFRS 9:stä;

| b) | päivä, jona merkityksellinen muutos sen toiminnoissa tapahtui; ja |
| --- | --- |

b)

päivä, jona merkityksellinen muutos sen toiminnoissa tapahtui; ja

| c) | yksityiskohtainen selostus toimintojen muutoksesta sekä laadullinen kuvaus tämän muutoksen vaikutuksesta yhteisön tilinpäätökseen. |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen selostus toimintojen muutoksesta sekä laadullinen kuvaus tämän muutoksen vaikutuksesta yhteisön tilinpäätökseen.

| 39E | Kappaleen 39B(b) noudattamiseksi vakuutuksenantajan on esitettävä tilinpäätöksessään käypä arvo raportointikauden lopussa ja käyvän arvon muutoksen määrä kauden aikana erikseen seuraavista kahdesta rahoitusvarojen ryhmästä:






  a) | rahoitusvarat, joiden sopimusehdoissa määrätään tiettyinä ajankohtina toteutuvista rahavirroista, jotka ovat yksinomaan pääoman ja jäljellä olevan pääomamäärän koron maksua (ts. rahoitusvarat, jotka täyttävät IFRS 9:n kappaleiden 4.1.2(b) ja 4.1.2A(b) mukaiset ehdot), lukuun ottamatta rahoitusvaroihin kuuluvia eriä, jotka vastaavat IFRS 9:n mukaista kaupankäyntitarkoituksessa pidettävän erän määritelmää tai joita hallinnoidaan ja joiden tuloksellisuutta arvioidaan käyvän arvon pohjalta (ks. IFRS 9:n kappale B4.1.6). |
| --- | --- | --- |

39E

a)

rahoitusvarat, joiden sopimusehdoissa määrätään tiettyinä ajankohtina toteutuvista rahavirroista, jotka ovat yksinomaan pääoman ja jäljellä olevan pääomamäärän koron maksua (ts. rahoitusvarat, jotka täyttävät IFRS 9:n kappaleiden 4.1.2(b) ja 4.1.2A(b) mukaiset ehdot), lukuun ottamatta rahoitusvaroihin kuuluvia eriä, jotka vastaavat IFRS 9:n mukaista kaupankäyntitarkoituksessa pidettävän erän määritelmää tai joita hallinnoidaan ja joiden tuloksellisuutta arvioidaan käyvän arvon pohjalta (ks. IFRS 9:n kappale B4.1.6).

| b) | kaikki muut kuin kappaleessa 39E(a) yksilöidyt rahoitusvarat; toisin sanoen rahoitusvarat:






  i) | joiden sopimusehdoissa ei määrätä tiettyinä ajankohtina toteutuvista rahavirroista, jotka ovat yksinomaan pääoman ja jäljellä olevan pääomamäärän koron maksua; |
| --- | --- | --- |

b)

kaikki muut kuin kappaleessa 39E(a) yksilöidyt rahoitusvarat; toisin sanoen rahoitusvarat:

i)

joiden sopimusehdoissa ei määrätä tiettyinä ajankohtina toteutuvista rahavirroista, jotka ovat yksinomaan pääoman ja jäljellä olevan pääomamäärän koron maksua;

| ii) | jotka vastaavat IFRS 9:n mukaista kaupankäyntitarkoituksessa pidettävän määritelmää; tai |
| --- | --- |

ii)

jotka vastaavat IFRS 9:n mukaista kaupankäyntitarkoituksessa pidettävän määritelmää; tai

| iii) | joita hallinnoidaan ja joiden tuloksellisuutta arvioidaan käyvän arvon pohjalta. |
| --- | --- |

iii)

joita hallinnoidaan ja joiden tuloksellisuutta arvioidaan käyvän arvon pohjalta.

| 39F | Kappaleen 39E mukaista informaatiota esittäessään:






  a) | vakuutuksenantaja saa pitää rahoitusvaroihin kuuluvan erän IAS 39:n mukaisesti määritettyä kirjanpitoarvoa kohtuullisena likiarvona erän käyvälle arvolle, jos vakuutuksenantaja ei ole velvollinen esittämään sen käypää arvoa soveltamalla IFRS 7:n kappaletta 29(a) (esim. lyhytaikaiset myyntisaamiset); ja |
| --- | --- | --- |

39F

a)

vakuutuksenantaja saa pitää rahoitusvaroihin kuuluvan erän IAS 39:n mukaisesti määritettyä kirjanpitoarvoa kohtuullisena likiarvona erän käyvälle arvolle, jos vakuutuksenantaja ei ole velvollinen esittämään sen käypää arvoa soveltamalla IFRS 7:n kappaletta 29(a) (esim. lyhytaikaiset myyntisaamiset); ja

| b) | vakuutuksenantajan on harkittava tarvittava yksityiskohtaisuuden taso, jotta tilinpäätöksen käyttäjät pystyvät ymmärtämään rahoitusvarojen ominaispiirteet. |
| --- | --- |

b)

vakuutuksenantajan on harkittava tarvittava yksityiskohtaisuuden taso, jotta tilinpäätöksen käyttäjät pystyvät ymmärtämään rahoitusvarojen ominaispiirteet.

| 39G | Kappaleen 39B(b) noudattamiseksi vakuutuksenantajan on esitettävä tietoja luottoriskistä, mukaan lukien kappaleessa 39E(a) kuvattuihin rahoitusvaroihin luontaisesti liittyvät merkittävät luottoriskikeskittymät. Vakuutuksenantajan on vähintäänkin esitettävä kyseisistä rahoitusvaroista seuraavat tiedot raportointikauden lopussa:






  a) | IFRS 7:ssä määriteltyjen luottoriskiluokitusluokkien mukaisesti käyvät arvot IAS 39:ää sovellettaessa (kun kyseessä ovat jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat, ennen oikaisemista arvon alentumista koskevilla vähennyserillä). |
| --- | --- | --- |

39G

a)

IFRS 7:ssä määriteltyjen luottoriskiluokitusluokkien mukaisesti käyvät arvot IAS 39:ää sovellettaessa (kun kyseessä ovat jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat, ennen oikaisemista arvon alentumista koskevilla vähennyserillä).

| b) | kappaleessa 39E(a) kuvatuista rahoitusvaroista, joihin liittyvä luottoriski ei ole raportointikauden lopussa alhainen, käypä arvo ja kirjanpitoarvo IAS 39:ää sovellettaessa (kun kyseessä ovat jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat, ennen oikaisemista arvon alentumista koskevilla vähennyserillä). IFRS 9:n kappaleessa B5.5.22 on tämän tiedon esittämistä varten merkitykselliset vaatimukset sen arvioimiseksi, pidetäänkö rahoitusinstrumenttiin liittyvää luottoriskiä alhaisena. |
| --- | --- |

b)

kappaleessa 39E(a) kuvatuista rahoitusvaroista, joihin liittyvä luottoriski ei ole raportointikauden lopussa alhainen, käypä arvo ja kirjanpitoarvo IAS 39:ää sovellettaessa (kun kyseessä ovat jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat, ennen oikaisemista arvon alentumista koskevilla vähennyserillä). IFRS 9:n kappaleessa B5.5.22 on tämän tiedon esittämistä varten merkitykselliset vaatimukset sen arvioimiseksi, pidetäänkö rahoitusinstrumenttiin liittyvää luottoriskiä alhaisena.

| 39H | Kappaleen 39B(b) noudattamiseksi vakuutuksenantajan on esitettävä tietoja siitä, mistä sen tilinpäätöksen käyttäjä voi saada konserniin kuuluvasta yhteisöstä julkisesti saatavilla olevaa IFRS 9:n mukaista informaatiota, jota ei esitetä kyseisen raportointikauden konsernitilinpäätöksessä. Tällaista IFRS 9:n mukaista informaatiota voisi saada esimerkiksi IFRS 9:ää soveltaneen konserniin kuuluvan yhteisön julkisesti saatavilla olevasta omasta tilinpäätöksestä tai erillistilinpäätöksestä. |
| --- | --- |

39H

| 39I | Jos yhteisö on valinnut kappaleen 20O mukaisen vapautuksen IAS 28:n tiettyjen vaatimusten soveltamisesta, tästä on annettava tieto. |
| --- | --- |

39I

| 39J | Jos yhteisö on soveltanut väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä käsitellessään sijoitustaan osakkuus- tai yhteisyritykseen kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmällä (ks. esim. kappale 20O(a)), yhteisön on esitettävä IFRS 12:n Tilinpäätöksessä esitettävät tiedot osuuksista muissa yhteisöissä edellyttämien tietojen lisäksi seuraavat tiedot:






  a) | kappaleissa 39B–39H esitetyt tiedot kustakin konsernin kannalta olennaisesta osakkuus- tai yhteisyrityksestä. Esitettävien rahamäärien on oltava samoja kuin osakkuus- tai yhteisyrityksen IFRS-tilinpäätökseen sisältyvät rahamäärät, kun otetaan huomioon oikaisut, jotka yhteisö on tehnyt pääomaosuusmenetelmää soveltaessaan (ks. IFRS 12:n kappale B14(a)), sen sijaan että esitettäisiin yhteisön osuus kyseisitä rahamääristä. |
| --- | --- | --- |

39J

a)

kappaleissa 39B–39H esitetyt tiedot kustakin konsernin kannalta olennaisesta osakkuus- tai yhteisyrityksestä. Esitettävien rahamäärien on oltava samoja kuin osakkuus- tai yhteisyrityksen IFRS-tilinpäätökseen sisältyvät rahamäärät, kun otetaan huomioon oikaisut, jotka yhteisö on tehnyt pääomaosuusmenetelmää soveltaessaan (ks. IFRS 12:n kappale B14(a)), sen sijaan että esitettäisiin yhteisön osuus kyseisitä rahamääristä.

| b) | kappaleissa 39B–39H kuvatut määrälliset tiedot yhteenlaskettuina kaikista yksittäin tarkasteltuina epäolennaisista osakkuus- tai yhteisyrityksistä. Yhteenlaskettujen rahamäärien:






  i) | jotka esitetään, on oltava yhteisön osuus kyseisistä rahamääristä; ja |
| --- | --- | --- |

b)

kappaleissa 39B–39H kuvatut määrälliset tiedot yhteenlaskettuina kaikista yksittäin tarkasteltuina epäolennaisista osakkuus- tai yhteisyrityksistä. Yhteenlaskettujen rahamäärien:

i)

jotka esitetään, on oltava yhteisön osuus kyseisistä rahamääristä; ja

| ii) | jotka koskevat osakkuusyrityksiä, on oltava esitetty erillään yhteisyrityksiä koskevista yhteenlasketuista rahamääristä. |
| --- | --- |

ii)

jotka koskevat osakkuusyrityksiä, on oltava esitetty erillään yhteisyrityksiä koskevista yhteenlasketuista rahamääristä.

Overlay-lähestymistapaa koskevat tiedot

| 39K | Vakuutuksenantajan, joka soveltaa overlay-lähestymistapaa, on esitettävä tilinpäätöksessään tietoja, jotta tilinpäätöksen käyttäjät pystyvät ymmärtämään:








  a) | kuinka voiton tai tappion ja muiden laajan tuloksen erien välillä siirretty kokonaismäärä on laskettu; ja |
| --- | --- | --- |

39K

a)

kuinka voiton tai tappion ja muiden laajan tuloksen erien välillä siirretty kokonaismäärä on laskettu; ja

| b) | kyseisen siirron vaikutus tilinpäätökseen. |
| --- | --- |

b)

kyseisen siirron vaikutus tilinpäätökseen.

| 39L | Kappaleen 39K noudattamiseksi vakuutuksenantajan on esitettävä tilinpäätöksessään:






  a) | tieto siitä, että se soveltaa overlay-lähestymistapaa; |
| --- | --- | --- |

39L

a)

tieto siitä, että se soveltaa overlay-lähestymistapaa;

| b) | raportointikauden lopun kirjanpitoarvo rahoitusvaroista, joihin vakuutuksenantaja soveltaa overlay-lähestymistapaa, rahoitusvararyhmittäin; |
| --- | --- |

b)

raportointikauden lopun kirjanpitoarvo rahoitusvaroista, joihin vakuutuksenantaja soveltaa overlay-lähestymistapaa, rahoitusvararyhmittäin;

| c) | peruste, jolla rahoitusvaroja nimenomaisesti määritetään overlay-lähestymistavan kohteeksi, mukaan lukien selostus nimenomaisesti määritetyistä rahoitusvaroista, joita pidetään tämän IFRS-standardin soveltamisalaan kuuluvia sopimuksia myyjänä tekevän juridisen yksikön ulkopuolella; |
| --- | --- |

c)

peruste, jolla rahoitusvaroja nimenomaisesti määritetään overlay-lähestymistavan kohteeksi, mukaan lukien selostus nimenomaisesti määritetyistä rahoitusvaroista, joita pidetään tämän IFRS-standardin soveltamisalaan kuuluvia sopimuksia myyjänä tekevän juridisen yksikön ulkopuolella;

| d) | selostus voiton tai tappion ja muiden laajan tuloksen erien välillä raportointikaudella siirretystä kokonaismäärästä siten, että tilinpäätöksen käyttäjät pystyvät ymmärtämään, kuinka kyseinen määrä on johdettu, mukaan lukien:






  i) | nimenomaisesti määritetyistä rahoitusvaroista tulosvaikutteisesti esitetty määrä soveltaen IFRS 9:ää; ja |
| --- | --- | --- |

d)

selostus voiton tai tappion ja muiden laajan tuloksen erien välillä raportointikaudella siirretystä kokonaismäärästä siten, että tilinpäätöksen käyttäjät pystyvät ymmärtämään, kuinka kyseinen määrä on johdettu, mukaan lukien:

i)

nimenomaisesti määritetyistä rahoitusvaroista tulosvaikutteisesti esitetty määrä soveltaen IFRS 9:ää; ja

| ii) | määrä, joka nimenomaisesti määritetyistä rahoitusvaroista olisi esitetty tulosvaikutteisesti, jos vakuutuksenantaja olisi soveltanut IAS 39:ää. |
| --- | --- |

ii)

määrä, joka nimenomaisesti määritetyistä rahoitusvaroista olisi esitetty tulosvaikutteisesti, jos vakuutuksenantaja olisi soveltanut IAS 39:ää.

| e) | kappaleissa 35B ja 35M kuvatun luokittelun muutoksen vaikutus kuhunkin voittoa tai tappiota koskevan laskelman riviin, johon sillä on vaikutusta; ja |
| --- | --- |

e)

kappaleissa 35B ja 35M kuvatun luokittelun muutoksen vaikutus kuhunkin voittoa tai tappiota koskevan laskelman riviin, johon sillä on vaikutusta; ja

| f) | jos vakuutuksenantaja on muuttanut rahoitusvarojen nimenomaista määrittämistä raportointikauden aikana:






  i) | voiton tai tappion ja muiden laajan tuloksen erien välillä raportointikaudella siirretty määrä, joka liittyy äskettäin nimenomaisesti määritettyihin rahoitusvaroihin overlay-lähestymistapaa soveltaen (ks. kappale 35F(b)); |
| --- | --- | --- |

f)

jos vakuutuksenantaja on muuttanut rahoitusvarojen nimenomaista määrittämistä raportointikauden aikana:

i)

voiton tai tappion ja muiden laajan tuloksen erien välillä raportointikaudella siirretty määrä, joka liittyy äskettäin nimenomaisesti määritettyihin rahoitusvaroihin overlay-lähestymistapaa soveltaen (ks. kappale 35F(b));

| ii) | määrä, joka olisi siirretty voiton tai tappion ja muiden laajan tuloksen erien välillä raportointikaudella, jos rahoitusvarojen nimenomaista määrittämistä ei olisi peruutettu (ks. kappale 35I(a)); ja |
| --- | --- |

ii)

määrä, joka olisi siirretty voiton tai tappion ja muiden laajan tuloksen erien välillä raportointikaudella, jos rahoitusvarojen nimenomaista määrittämistä ei olisi peruutettu (ks. kappale 35I(a)); ja

| iii) | kertyneistä muista laajan tuloksen eristä raportointikaudella tulosvaikutteiseksi siirretty määrä rahoitusvaroista, joiden nimenomainen määrittäminen on peruutettu (ks. kappale 35J). |
| --- | --- |

iii)

kertyneistä muista laajan tuloksen eristä raportointikaudella tulosvaikutteiseksi siirretty määrä rahoitusvaroista, joiden nimenomainen määrittäminen on peruutettu (ks. kappale 35J).

| 39M | Jos yhteisö on soveltanut overlay-lähestymistapaa käsitellessään sijoitustaan osakkuus- tai yhteisyritykseen kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmällä, yhteisön on esitettävä IFRS 12:n edellyttämien tietojen lisäksi seuraavat tiedot:






  a) | kappaleissa 39K–39L kuvatut tiedot kustakin konsernin kannalta olennaisesta osakkuus- tai yhteisyrityksestä. Esitettävien rahamäärien on oltava samoja kuin osakkuus- tai yhteisyrityksen IFRS-tilinpäätökseen sisältyvät rahamäärät, kun otetaan huomioon oikaisut, jotka yhteisö on tehnyt pääomaosuusmenetelmää soveltaessaan (ks. IFRS 12:n kappale B14(a)), sen sijaan että esitettäisiin yhteisön osuus kyseisistä rahamääristä. |
| --- | --- | --- |

39M

a)

kappaleissa 39K–39L kuvatut tiedot kustakin konsernin kannalta olennaisesta osakkuus- tai yhteisyrityksestä. Esitettävien rahamäärien on oltava samoja kuin osakkuus- tai yhteisyrityksen IFRS-tilinpäätökseen sisältyvät rahamäärät, kun otetaan huomioon oikaisut, jotka yhteisö on tehnyt pääomaosuusmenetelmää soveltaessaan (ks. IFRS 12:n kappale B14(a)), sen sijaan että esitettäisiin yhteisön osuus kyseisistä rahamääristä.

| b) | kappaleissa 39K–39L(d) ja 39L(f) kuvatut määrälliset tiedot ja kappaleessa 35B kuvattu siirron vaikutus voittoon tai tappioon ja muihin laajan tuloksen eriin yhteenlaskettuna kaikista yksittäin tarkasteltuina epäolennaisista osakkuus- tai yhteisyrityksistä. Yhteenlaskettujen rahamäärien:






  i) | jotka esitetään, on oltava yhteisön osuus kyseisistä rahamääristä; ja |
| --- | --- | --- |

b)

kappaleissa 39K–39L(d) ja 39L(f) kuvatut määrälliset tiedot ja kappaleessa 35B kuvattu siirron vaikutus voittoon tai tappioon ja muihin laajan tuloksen eriin yhteenlaskettuna kaikista yksittäin tarkasteltuina epäolennaisista osakkuus- tai yhteisyrityksistä. Yhteenlaskettujen rahamäärien:

i)

jotka esitetään, on oltava yhteisön osuus kyseisistä rahamääristä; ja

| ii) | jotka koskevat osakkuusyrityksiä, on oltava esitetty erillään yhteisyrityksiä koskevista yhteenlasketuista rahamääristä. |
| --- | --- |

ii)

jotka koskevat osakkuusyrityksiä, on oltava esitetty erillään yhteisyrityksiä koskevista yhteenlasketuista rahamääristä.

...

VOIMAANTULO JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

...

IFRS 4:n soveltaminen IFRS 9:n kanssa

Väliaikainen helpotus IFRS 9:stä

| 46 | Syyskuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 9:n Rahoitusinstrumentit soveltaminen IFRS 4:n Vakuutussopimukset kanssa (muutokset IFRS 4:ään) muutettiin kappaleita 3 ja 5 sekä lisättiin kappaleet 20A–20Q, 35A ja 39B–39J ja otsikot kappaleiden 20, 20K, 20N ja 39A jälkeen. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, joiden mukaan tietyt kriteerit täyttävät vakuutuksenantajat saavat soveltaa väliaikaista vapautusta IFRS 9:stä 1.1.2018 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. |
| --- | --- |

46

| 47 | Yhteisön, joka esittää tilinpäätöksessään kappaleissa 39B–39J vaadittavat tiedot, on sovellettava IFRS 9:n siirtymäsääntöjä, joilla on merkitystä kyseisiä tietoja varten tehtävien arvioiden kannalta. Soveltamisen aloittamisajankohdan on tätä ajatellen katsottava olevan 1.1.2018 tai sen jälkeen alkavan ensimmäisen tilikauden alku. |
| --- | --- |

47

Overlay-lähestymistapa

| 48 | Syyskuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla IFRS 9:n Rahoitusinstrumentit soveltaminen IFRS 4:n Vakuutussopimukset kanssa (muutokset IFRS 4:ään) muutettiin kappaleita 3 ja 5 sekä lisättiin kappaleet 35A–35N ja 39K–39M sekä otsikot kappaleiden 35A, 35K, 35M ja 39J jälkeen. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia, joiden mukaan vakuutuksenantajien on sallittua soveltaa overlay-lähestymistapaa nimenomaisesti määritettyihin rahoitusvaroihin, kun se soveltaa IFRS 9:ää ensimmäisen kerran (ks. kappale 35C). |
| --- | --- |

48

| 49 | Yhteisön, joka valitsee overlay-lähestymistavan soveltamisen, on:






  a) | sovellettava kyseistä lähestymistapaa nimenomaisesti määritettyihin rahoitusvaroihin takautuvasti IFRS 9:ään siirryttäessä. Näin ollen yhteisön on esimerkiksi kirjattava kertyneiden muiden laajan tuloksen erien alkusaldoon oikaisu, joka vastaa nimenomaisesti määritettyjen rahoitusvarojen IFRS 9:n mukaisen käyvän arvon ja näiden rahoitusvarojen IAS 39:ää soveltaen määritetyn kirjanpitoarvon välistä erotusta. |
| --- | --- | --- |

49

a)

sovellettava kyseistä lähestymistapaa nimenomaisesti määritettyihin rahoitusvaroihin takautuvasti IFRS 9:ään siirryttäessä. Näin ollen yhteisön on esimerkiksi kirjattava kertyneiden muiden laajan tuloksen erien alkusaldoon oikaisu, joka vastaa nimenomaisesti määritettyjen rahoitusvarojen IFRS 9:n mukaisen käyvän arvon ja näiden rahoitusvarojen IAS 39:ää soveltaen määritetyn kirjanpitoarvon välistä erotusta.

| b) | oikaistava vertailutietoja siten, että ne kuvastavat overlay-lähestymistapaa, siinä ja vain siinä tapauksessa, että yhteisö oikaisee vertailutiedot IFRS 9:ää soveltaen. |
| --- | --- |

b)

oikaistava vertailutietoja siten, että ne kuvastavat overlay-lähestymistapaa, siinä ja vain siinä tapauksessa, että yhteisö oikaisee vertailutiedot IFRS 9:ää soveltaen.

---

(1)  IASB on julkaissut IFRS 9:n versioita vuosina 2009, 2010, 2013 ja 2014.

---

| 9.11.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 291/84 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 291/84

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/1989,

annettu 6 päivänä marraskuuta 2017,

tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 12 osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2).

| (2) | Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 19 päivänä tammikuuta 2016 muutoksia kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IAS 12 Tuloverot. Muutoksilla pyritään selventämään, miten käypään arvoon arvostettuihin vieraan pääoman ehtoisiin instrumentteihin liittyvät laskennalliset verosaamiset käsitellään kirjanpidossa. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 19 päivänä tammikuuta 2016 muutoksia kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IAS 12 Tuloverot. Muutoksilla pyritään selventämään, miten käypään arvoon arvostettuihin vieraan pääoman ehtoisiin instrumentteihin liittyvät laskennalliset verosaamiset käsitellään kirjanpidossa.

| (3) | Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) kuulemisessa vahvistettiin, että muutokset IAS 12:een täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) kuulemisessa vahvistettiin, että muutokset IAS 12:een täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava.

| (5) | IASB asetti IAS 12:ta koskevien muutosten voimaantulopäiväksi 1 päivän tammikuuta 2017. Tämän asetuksen säännöksiä olisi näin ollen sovellettava taannehtivasti, jotta kyseisten liikkeeseenlaskijoiden osalta voidaan varmistaa oikeusvarmuus sekä yhdenmukaisuus muiden asetuksessa (EY) N:o 1126/2008 vahvistettujen tilinpäätösstandardien kanssa. |
| --- | --- |

(5)

IASB asetti IAS 12:ta koskevien muutosten voimaantulopäiväksi 1 päivän tammikuuta 2017. Tämän asetuksen säännöksiä olisi näin ollen sovellettava taannehtivasti, jotta kyseisten liikkeeseenlaskijoiden osalta voidaan varmistaa oikeusvarmuus sekä yhdenmukaisuus muiden asetuksessa (EY) N:o 1126/2008 vahvistettujen tilinpäätösstandardien kanssa.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1126/2008 liitteessä oleva kansainvälinen tilinpäätösstandardi IAS 12 Tuloverot tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Kaikkien yritysten on sovellettava 1 artiklassa tarkoitettuja muutoksia viimeistään sen ensimmäisen tilikauden alusta, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2017 tai sen jälkeen.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1126/2008, annettu 3 päivänä marraskuuta 2008, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti (EUVL L 320, 29.11.2008, s. 1).

2

---

LIITE

Laskennallisten verosaamisten kirjaaminen realisoitumattomista tappioista

(muutokset IAS 12:een)

Muutokset IAS 12:een Tuloverot

Muutetaan kappaletta 29 ja lisätään kappaleet 27A, 29A ja 98G. Lisätään myös kappaletta 26 seuraava esimerkki. Kappaleita 24, 26(d), 27 ja 28 ei ole muutettu, mutta ne on sisällytetty lukemisen helpottamiseksi.

Verotuksessa vähennyskelpoiset väliaikaiset erot

| 24 | Laskennallinen verosaaminen on kirjattava kaikista verotuksessa vähennyskelpoisista väliaikaisista eroista siihen määrään asti kuin todennäköisesti on käytettävissä verotettavaa tuloa, jota vastaan vähennyskelpoinen väliaikainen ero voidaan hyödyntää, lukuun ottamatta tilanteita, joissa laskennallinen verosaaminen syntyy omaisuuserän tai velan alkuperäisestä kirjaamisesta, kun:








  (a) | kyseinen liiketoimi ei ole liiketoimintojen yhdistäminen; ja |
| --- | --- | --- |

24

(a)

kyseinen liiketoimi ei ole liiketoimintojen yhdistäminen; ja

| (b) | kirjaaminen ei vaikuta kirjanpidon tulokseen eikä verotettavaan tuloon (tai verotukselliseen tappioon) liiketoimen toteutumisajankohtana. |
| --- | --- |

(b)

kirjaaminen ei vaikuta kirjanpidon tulokseen eikä verotettavaan tuloon (tai verotukselliseen tappioon) liiketoimen toteutumisajankohtana.

Jos verotuksessa vähennyskelpoiset väliaikaiset erot liittyvät tytäryrityksiin, sivuliikkeisiin tai osakkuusyrityksiin tehtyihin sijoituksiin taikka osuuksiin yhteisjärjestelyissä, laskennallinen verosaaminen on kuitenkin kirjattava kappaleen 44 mukaisesti.

...

| 26 | Seuraavassa on esimerkkejä verotuksessa vähennyskelpoisista väliaikaisista eroista, jotka johtavat laskennallisten verosaamisten syntymiseen:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

26

(a)

...

| (d) | tietyt omaisuuserät saatetaan merkitä taseeseen käypään arvoon tai arvostaa uudelleen ilman että vastaavaa oikaisua tehdään verotuksessa (ks. kappale 20). Verotuksessa vähennyskelpoinen väliaikainen ero syntyy omaisuuserän verotuksellisen arvon ylittäessä sen kirjanpitoarvon. |
| --- | --- |

(d)

tietyt omaisuuserät saatetaan merkitä taseeseen käypään arvoon tai arvostaa uudelleen ilman että vastaavaa oikaisua tehdään verotuksessa (ks. kappale 20). Verotuksessa vähennyskelpoinen väliaikainen ero syntyy omaisuuserän verotuksellisen arvon ylittäessä sen kirjanpitoarvon.

| Kappaletta 26(d) havainnollistava esimerkki

  Verotuksessa vähennyskelpoisen väliaikaisen eron tunnistaminen vuoden 2 lopussa:
  Yhteisö A ostaa vuoden 1 alussa 1 000 CU:n hintaan vieraan pääoman ehtoisen instrumentin, jonka nimellisarvo 1 000 CU maksetaan eräpäivänä viiden vuoden kuluttua ja 2 %:n korko maksetaan kunkin vuoden lopussa. Efektiivinen korko on 2 %. Vieraan pääoman ehtoinen instrumentti arvostetaan käypään arvoon.
  Vuoden 2 lopussa vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo on alentunut 918 CU:hun, koska markkinakorot ovat nousseet 5 %:iin. Yhteisö A saa todennäköisesti kerätyksi kaikki sopimukseen perustuvat rahavirrat, jos se pitää vieraan pääoman ehtoisen instrumentin.
  Vieraan pääoman ehtoisesta instrumentista syntyvät voitot ovat verotettavia (tai tappiot vähennyskelpoisia) vasta, kun ne realisoituvat. Verotusta varten voitot (tai tappiot) jotka syntyvät vieraan pääoman ehtoisen instrumentin myynnistä tai sen erääntyessä, lasketaan saadun määrän ja vieraan pääoman ehtoisen instrumentin alkuperäisen hankintamenon välisenä erotuksena.
  Näin ollen vieraan pääoman ehtoisen instrumentin verotuksellinen arvo on sen alkuperäinen hankintameno.

  Vieraan pääoman ehtoisen instrumentin yhteisön A taseeseen merkityn kirjanpitoarvon 918 CU ja sen verotuksellisen arvon 1 000 CU välisestä erotuksesta aiheutuu vuoden 2 lopussa väliaikainen ero 82 CU (ks. kappaleet 20 ja 26(d)) riippumatta siitä, odottaako yhteisö A kerryttävänsä vieraan pääoman ehtoisen instrumentin kirjanpitoarvoa vastaavan määrän myymällä instrumentin vai käyttämällä sitä, ts. pitämällä sen ja keräämällä sopimukseen perustuvat rahavirrat, vaiko yhdistämällä molemmat tavat.


  Tämä johtuu siitä, että verotuksessa vähennyskelpoiset väliaikaiset erot ovat omaisuuserän tai velan taseeseen merkityn kirjanpitoarvon ja sen verotuksellisen arvon välisiä eroja, jotka johtavat verotettavaa tuloa (tai verotuksellista tappiota) määritettäessä vähennettävissä olevien määrien syntymiseen tulevilla kausilla, kun omaisuuserän kirjanpitoarvoa vastaava määrä kertyy tai velan kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä suoritetaan (ks. kappale 5). Yhteisö A saa omaisuuserän verotuksellista arvoa 1 000 CU vastaavan vähennyksen verotettavaa tuloa (tai verotuksellista tappiota) määritettäessä joko myynnin tai erääntymisen yhteydessä. |
| --- |

Kappaletta 26(d) havainnollistava esimerkki

Verotuksessa vähennyskelpoisen väliaikaisen eron tunnistaminen vuoden 2 lopussa:

Yhteisö A ostaa vuoden 1 alussa 1 000 CU:n hintaan vieraan pääoman ehtoisen instrumentin, jonka nimellisarvo 1 000 CU maksetaan eräpäivänä viiden vuoden kuluttua ja 2 %:n korko maksetaan kunkin vuoden lopussa. Efektiivinen korko on 2 %. Vieraan pääoman ehtoinen instrumentti arvostetaan käypään arvoon.

Vuoden 2 lopussa vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo on alentunut 918 CU:hun, koska markkinakorot ovat nousseet 5 %:iin. Yhteisö A saa todennäköisesti kerätyksi kaikki sopimukseen perustuvat rahavirrat, jos se pitää vieraan pääoman ehtoisen instrumentin.

Vieraan pääoman ehtoisesta instrumentista syntyvät voitot ovat verotettavia (tai tappiot vähennyskelpoisia) vasta, kun ne realisoituvat. Verotusta varten voitot (tai tappiot) jotka syntyvät vieraan pääoman ehtoisen instrumentin myynnistä tai sen erääntyessä, lasketaan saadun määrän ja vieraan pääoman ehtoisen instrumentin alkuperäisen hankintamenon välisenä erotuksena.

Näin ollen vieraan pääoman ehtoisen instrumentin verotuksellinen arvo on sen alkuperäinen hankintameno.

Vieraan pääoman ehtoisen instrumentin yhteisön A taseeseen merkityn kirjanpitoarvon 918 CU ja sen verotuksellisen arvon 1 000 CU välisestä erotuksesta aiheutuu vuoden 2 lopussa väliaikainen ero 82 CU (ks. kappaleet 20 ja 26(d)) riippumatta siitä, odottaako yhteisö A kerryttävänsä vieraan pääoman ehtoisen instrumentin kirjanpitoarvoa vastaavan määrän myymällä instrumentin vai käyttämällä sitä, ts. pitämällä sen ja keräämällä sopimukseen perustuvat rahavirrat, vaiko yhdistämällä molemmat tavat.

Tämä johtuu siitä, että verotuksessa vähennyskelpoiset väliaikaiset erot ovat omaisuuserän tai velan taseeseen merkityn kirjanpitoarvon ja sen verotuksellisen arvon välisiä eroja, jotka johtavat verotettavaa tuloa (tai verotuksellista tappiota) määritettäessä vähennettävissä olevien määrien syntymiseen tulevilla kausilla, kun omaisuuserän kirjanpitoarvoa vastaava määrä kertyy tai velan kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä suoritetaan (ks. kappale 5). Yhteisö A saa omaisuuserän verotuksellista arvoa 1 000 CU vastaavan vähennyksen verotettavaa tuloa (tai verotuksellista tappiota) määritettäessä joko myynnin tai erääntymisen yhteydessä.

| 27 | Verotuksessa vähennyskelpoisten väliaikaisten erojen purkautuminen johtaa tulevilla kausilla vähennyksiin verotettavaa tuloa määritettäessä. Yhteisö saa kuitenkin taloudellista hyötyä maksettavaksi tulevan veron vähenemisenä vain, jos se ansaitsee riittävästi verotettavaa tuloa, jota vastaan vähennyksiä voidaan käyttää. Tämän vuoksi yhteisö merkitsee laskennalliset verosaamiset taseeseen vain silloin, kun on todennäköistä, että käytettävissä on verotettavaa tuloa, jota vastaan verotuksessa vähennyskelpoiset väliaikaiset erot voidaan hyödyntää. |
| --- | --- |

27

| 27A | Yhteisön arvioidessa, onko käytettävissä verotettavaa tuloa, jota vastaan se voi hyödyntää vähennyskelpoisen väliaikaisen eron, se ottaa huomioon, asettavatko verolait rajoituksia sille, mistä lähteistä saatavaa verotettavaa tuloa vastaan se voi tehdä vähennyksiä kyseisen väliaikaisen eron purkautuessa. Jos verolait eivät aseta tällaisia rajoituksia, yhteisö arvioi vähennyskelpoista väliaikaista eroa yhdessä kaikkien muiden verotuksessa vähennyskelpoisten erojen kanssa. Jos verolait kuitenkin asettavat rajoituksia tappioiden hyödyntämiselle niin, että niistä voidaan tehdä vähennyksiä vain tietyntyyppistä tuloa vastaan, vähennyskelpoista väliaikaista eroa arvioidaan yhdessä vain muiden kyseisen tyypin mukaisten väliaikaisten erojen kanssa. |
| --- | --- |

27A

| 28 | On todennäköistä, että käytettävissä on verotettavaa tuloa, jota vastaan verotuksessa vähennyskelpoinen väliaikainen ero voidaan hyödyntää, mikäli on olemassa riittävästi samaan veronsaajaan ja samaan verovelvolliseen liittyviä veronalaisia väliaikaisia eroja, joiden odotetaan purkautuvan:






  (a) | samalla kaudella kuin verotuksessa vähennyskelpoisen väliaikaisen eron odotetaan purkautuvan; tai |
| --- | --- | --- |

28

(a)

samalla kaudella kuin verotuksessa vähennyskelpoisen väliaikaisen eron odotetaan purkautuvan; tai

| (b) | kausilla, joiden verotettavaa tuloa vastaan laskennalliseen verosaamiseen liittyvä verotuksellinen tappio voidaan käyttää joko taaksepäin tai eteenpäin. |
| --- | --- |

(b)

kausilla, joiden verotettavaa tuloa vastaan laskennalliseen verosaamiseen liittyvä verotuksellinen tappio voidaan käyttää joko taaksepäin tai eteenpäin.

Tällaisissa tilanteissa laskennallinen verosaaminen kirjataan sillä kaudella, jolla verotuksessa vähennyskelpoiset väliaikaiset erot syntyvät.

| 29 | Kun samaan veronsaajaan ja samaan verovelvolliseen liittyviä veronalaisia väliaikaisia eroja ei ole riittävästi, laskennallista verosaamista kirjataan siihen määrään asti kuin:






  (a) | on todennäköistä, että yhteisölle syntyy riittävästi samaan veronsaajaan ja samaan verovelvolliseen liittyvää verotettavaa tuloa sillä kaudella, jolla verotuksessa vähennyskelpoinen väliaikainen ero purkautuu (tai niillä kausilla, joiden verotettavaa tuloa vastaan laskennalliseen verosaamiseen liittyvä verotuksellinen tappio voidaan käyttää taaksepäin tai eteenpäin). Tulevien kausien verotettavan tulon riittävyyttä arvioidessaan yhteisö:






  (i) | vertaa verotuksessa vähennyskelpoisia väliaikaisia eroja tulevaisuudessa kertyvään verotettavaan tuloon, joka ei sisällä kyseisten väliaikaisten erojen purkautumisesta johtuen verotuksessa vähennettäviä määriä. Tämä vertailu osoittaa, missä määrin tulevaisuudessa kertyvä verotettava tulo riittää siihen, että yhteisö vähentää näiden verotuksessa vähennyskelpoisten väliaikaisten erojen purkautumisesta johtuvat määrät. |
| --- | --- | --- | --- |

29

(a)

on todennäköistä, että yhteisölle syntyy riittävästi samaan veronsaajaan ja samaan verovelvolliseen liittyvää verotettavaa tuloa sillä kaudella, jolla verotuksessa vähennyskelpoinen väliaikainen ero purkautuu (tai niillä kausilla, joiden verotettavaa tuloa vastaan laskennalliseen verosaamiseen liittyvä verotuksellinen tappio voidaan käyttää taaksepäin tai eteenpäin). Tulevien kausien verotettavan tulon riittävyyttä arvioidessaan yhteisö:

(i)

vertaa verotuksessa vähennyskelpoisia väliaikaisia eroja tulevaisuudessa kertyvään verotettavaan tuloon, joka ei sisällä kyseisten väliaikaisten erojen purkautumisesta johtuen verotuksessa vähennettäviä määriä. Tämä vertailu osoittaa, missä määrin tulevaisuudessa kertyvä verotettava tulo riittää siihen, että yhteisö vähentää näiden verotuksessa vähennyskelpoisten väliaikaisten erojen purkautumisesta johtuvat määrät.

| (ii) | ei ota huomioon niitä verotukseen vaikuttavia eriä, jotka johtuvat tulevilla kausilla syntyviksi ennakoiduista, verotuksessa vähennyskelpoisista väliaikaisista eroista, koska näistä verotuksessa vähennyskelpoisista väliaikaisista eroista johtuvan laskennallisen verosaamisen itsensäkin hyödyntäminen edellyttää vastaisen verotettavan tulon kertymistä. |
| --- | --- |

(ii)

ei ota huomioon niitä verotukseen vaikuttavia eriä, jotka johtuvat tulevilla kausilla syntyviksi ennakoiduista, verotuksessa vähennyskelpoisista väliaikaisista eroista, koska näistä verotuksessa vähennyskelpoisista väliaikaisista eroista johtuvan laskennallisen verosaamisen itsensäkin hyödyntäminen edellyttää vastaisen verotettavan tulon kertymistä.

| (b) | yhteisöllä on käytettävissään verosuunnittelukeinoja, jotka tuottavat verotettavaa tuloa asianmukaisilla kausilla. |
| --- | --- |

(b)

yhteisöllä on käytettävissään verosuunnittelukeinoja, jotka tuottavat verotettavaa tuloa asianmukaisilla kausilla.

| 29A | Tulevaisuudessa todennäköisesti kertyvää verotettavaa tuloa koskevaan arvioon voi sisältyä joidenkin yhteisön varojen realisointi niiden kirjanpitoarvon ylittävään määrään, jos on riittävästi näyttöä siitä, että yhteisö todennäköisesti pystyy tähän. Esimerkiksi kun omaisuuserä arvostetaan käypään arvoon, yhteisön on harkittava, onko riittävästi näyttöä sen johtopäätöksen tekemiseksi, että yhteisö todennäköisesti realisoi omaisuuserän sen kirjanpitoarvon ylittävään määrään. Näin voi olla esimerkiksi, kun yhteisö odottaa pitävänsä kiinteäkorkoisen vieraan pääoman ehtoisen instrumentin ja keräävänsä sopimukseen perustuvat rahavirrat. |
| --- | --- |

29A

...

VOIMAANTULO

...

| 98G | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla Laskennallisten verosaamisten kirjaaminen realisoitumattomista tappioista (muutokset IAS 12:een), muutettiin kappaletta 29 ja lisättiin kappaleet 27A ja 29A sekä kappaletta 26 seuraava esimerkki. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.1.2017 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa muutoksia aikaisemmalla kaudella, tästä on annettava tieto. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia takautuvasti IAS 8:n Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet mukaisesti. Muutosta ensi kertaa sovellettaessa saadaan aikaisimman vertailukauden oman pääoman alkusaldon muutos kuitenkin kirjata kertyneiden voittovarojen (tai jonkin muun oman pääoman erän sen mukaan kuin on asianmukaista) alkusaldoon kohdistamatta muutosta kertyneiden voittovarojen alkusaldoon ja muihin oman pääoman eriin. Jos yhteisö soveltaa tätä standardia aikaisemmin, tästä on annettava tieto. |
| --- | --- |

98G

---

| 9.11.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 291/89 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 291/89

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/1990,

annettu 6 päivänä marraskuuta 2017,

tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 7 osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tietyt kansainväliset tilinpäätösstandardit ja tulkinnat, jotka olivat voimassa 15 päivänä lokakuuta 2008, hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 1126/2008 (2).

| (2) | Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 29 päivänä tammikuuta 2016 muutoksia kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IAS 7 Rahavirtalaskelmat. Kyseisillä IAS 7:ää selkeyttävillä muutoksilla on tarkoitus parantaa tilinpäätöksen käyttäjille annettavia tietoja yhteisön rahoituksesta. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 29 päivänä tammikuuta 2016 muutoksia kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IAS 7 Rahavirtalaskelmat. Kyseisillä IAS 7:ää selkeyttävillä muutoksilla on tarkoitus parantaa tilinpäätöksen käyttäjille annettavia tietoja yhteisön rahoituksesta.

| (3) | Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) kuulemisessa vahvistettiin, että muutokset IAS 7:ään täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (European Financial Reporting Advisory Group, EFRAG) kuulemisessa vahvistettiin, että muutokset IAS 7:ään täyttävät asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt hyväksymisperusteet.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1126/2008 olisi muutettava.

| (5) | IASB asetti muutosten voimaantulopäiväksi 1 päivän tammikuuta 2017. Tämän asetuksen säännöksiä olisi sen vuoksi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2017. Taannehtivuus on tarpeen, jotta kyseisten laskelmien laatijoiden osalta voidaan varmistaa oikeusvarmuus sekä yhdenmukaisuus muiden asetuksessa (EY) N:o 1126/2008 vahvistettujen tilinpäätösstandardien kanssa. |
| --- | --- |

(5)

IASB asetti muutosten voimaantulopäiväksi 1 päivän tammikuuta 2017. Tämän asetuksen säännöksiä olisi sen vuoksi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2017. Taannehtivuus on tarpeen, jotta kyseisten laskelmien laatijoiden osalta voidaan varmistaa oikeusvarmuus sekä yhdenmukaisuus muiden asetuksessa (EY) N:o 1126/2008 vahvistettujen tilinpäätösstandardien kanssa.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1126/2008 liitteessä oleva kansainvälinen tilinpäätösstandardi IAS 7 Rahavirtalaskelmat tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Kaikkien yritysten on sovellettava 1 artiklassa tarkoitettuja muutoksia viimeistään sen ensimmäisen tilikauden alusta, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2017 tai sen jälkeen.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1126/2008, annettu 3 päivänä marraskuuta 2008, tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti (EUVL L 320, 29.11.2008, s. 1).

2

---

LIITE

Tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja koskeva hanke

(Muutokset IAS 7:ään)

Muutokset IAS 7:ään Rahavirtalaskelmat

Lisätään kappaleet 44A–44E ja niihin liittyvä otsikko. Lisätään myös kappale 60.

RAHOITUKSESTA JOHTUVIEN VELKOJEN MUUTOKSET

| 44A | Yhteisön on esitettävä tietoja, jotka antavat tilinpäätöksen käyttäjille mahdollisuuden arvioida rahoituksesta johtuvien velkojen muutoksia, mukaan lukien sekä rahavirroista aiheutuvat muutokset että muutokset, joihin ei liity rahavirtaa. |
| --- | --- |

44A

| 44B | Siltä osin kuin on tarpeellista kappaleen 44A vaatimuksen täyttämiseksi, yhteisön on esitettävä seuraavat rahoituksesta johtuvien velkojen muutokset:






  (a) | rahoituksen rahavirroista aiheutuvat muutokset; |
| --- | --- | --- |

44B

(a)

rahoituksen rahavirroista aiheutuvat muutokset;

| (b) | muutokset, jotka aiheutuvat tytäryrityksiä tai muita liiketoimintoja koskevan määräysvallan saamisesta tai menettämisestä; |
| --- | --- |

(b)

muutokset, jotka aiheutuvat tytäryrityksiä tai muita liiketoimintoja koskevan määräysvallan saamisesta tai menettämisestä;

| (c) | valuuttakurssien muutosten vaikutus; |
| --- | --- |

(c)

valuuttakurssien muutosten vaikutus;

| (d) | käypien arvojen muutokset; ja |
| --- | --- |

(d)

käypien arvojen muutokset; ja

| (e) | muut muutokset. |
| --- | --- |

(e)

muut muutokset.

| 44C | Rahoituksesta johtuvat velat ovat velkoja, joista syntyneet rahavirrat on luokiteltu tai joista tulevaisuudessa syntyvät rahavirrat luokitellaan rahavirtalaskelmassa rahoituksen rahavirroiksi. Lisäksi kappaleen 44A mukainen vaatimus tilinpäätöksessä esitettävistä tiedoista koskee myös rahoitusvarojen (esimerkiksi varojen, jotka suojaavat rahoituksesta johtuvia velkoja) muutoksia, jos kyseisistä rahoitusvaroista syntyneet rahavirrat on sisällytty tai tulevaisuudessa syntyvät rahavirrat sisällytetään rahoituksen rahavirtoihin. |
| --- | --- |

44C

| 44D | Yksi tapa täyttää kappaleen 44A mukainen vaatimus tilinpäätöksessä esitettävistä tiedoista on esittää taseeseen sisältyvien rahoituksesta johtuvien velkojen alkusaldon ja loppusaldon välinen täsmäytyslaskelma, joka sisältää kappaleessa 44B yksilöidyt muutokset. Silloin kun yhteisö esittää tällaisen täsmäytyslaskelman, sen on annettava riittävästi tietoja, jotta tilinpäätöksen käyttäjien on mahdollista yhdistää täsmäytyslaskelmaan sisältyvät erät taseeseen ja rahavirtalaskelmaan. |
| --- | --- |

44D

| 44E | Jos yhteisö esittää kappaleessa 44A vaadittavat tiedot yhdessä muiden varojen ja velkojen muutoksia koskevien tietojen kanssa, sen on esitettävä rahoituksesta johtuvien velkojen muutokset erillään muiden varojen ja velkojen muutoksista. |
| --- | --- |

44E

VOIMAANTULO

...

| 60 | Tammikuussa 2016 julkaistulla asiakirjalla Tilinpäätöksessä esitettäviä tietoja koskeva hanke (muutokset IAS 7:ään) lisättiin kappaleet 44A–44E. Yhteisön on sovellettava näitä muutoksia 1.1.2017 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Kun yhteisö soveltaa muutoksia ensimmäisen kerran, sen ei tarvitse esittää vertailutietoja aiemmilta kausilta. |
| --- | --- |

60

---