# Az Európai Unió L 12/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 12 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. január 17. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 12

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. január 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztatás az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény időbeli hatályának meghosszabbításáról | 1 |
| | * | Tájékoztatás a cukorról szóló 1992. évi nemzetközi megállapodás időbeli hatályának meghosszabbításáról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/63 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 26.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az adatszolgáltatók engedélyezésére, szervezeti követelményeire és az ügyletek általuk történő közzétételére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2017/571 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról (
  1
  ) | 2 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/64 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 29.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 20. cikk (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontjában említett kritériumoknak egyes események által a piaci integritásra, a pénzügyi stabilitásra, a fogyasztókra, a reálgazdaságra vagy a háztartások és vállalkozások finanszírozására egy vagy több tagállamban esetlegesen gyakorolt jelentős és kedvezőtlen hatások bekövetkezésének értékelése céljából történő alkalmazása módjának meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/65 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 29.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott fogalmak technikai elemeinek pontosítása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 9 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/66 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 29.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a származtatott termékektől eltérő pénzügyi eszközök névértékének, a származtatott termékek névleges összegének és a befektetési alapok nettó eszközértékének értékelési módja tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 11 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/67 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. október 3.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a meglévő referenciamutatók megszüntetéséből vagy módosításából eredő hatás értékelésére vonatkozó feltételek meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 14 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/68 végrehajtási rendelete (2018. január 8.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Carne de Salamanca [OFJ]) | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/69 végrehajtási rendelete (2018. január 16.) a Carne de Morucha de Salamanca oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) bejegyzésének törléséről | 22 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/70 rendelete (2018. január 16.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., III. és V. mellékletének az egyes termékekben, illetve azok felületén található ametoktradin, klórpirifosz-metil, ciprokonazol, difenokonazol, fluazinam, flutriafol, prohexadion és nátrium-klorid maradékanyag-határértéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 24 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/71 végrehajtási határozata (2017. december 12.) a villamos energia hollandiai termelésének és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről
  (az értesítés a C(2017) 8339. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 53 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztatás az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény időbeli hatályának meghosszabbításáról

1

*

Tájékoztatás a cukorról szóló 1992. évi nemzetközi megállapodás időbeli hatályának meghosszabbításáról

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/63 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 26.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az adatszolgáltatók engedélyezésére, szervezeti követelményeire és az ügyletek általuk történő közzétételére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2017/571 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról (
  1
  )

1

2

*

A Bizottság (EU) 2018/64 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 29.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 20. cikk (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontjában említett kritériumoknak egyes események által a piaci integritásra, a pénzügyi stabilitásra, a fogyasztókra, a reálgazdaságra vagy a háztartások és vállalkozások finanszírozására egy vagy több tagállamban esetlegesen gyakorolt jelentős és kedvezőtlen hatások bekövetkezésének értékelése céljából történő alkalmazása módjának meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

5

*

A Bizottság (EU) 2018/65 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 29.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott fogalmak technikai elemeinek pontosítása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

9

*

A Bizottság (EU) 2018/66 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 29.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a származtatott termékektől eltérő pénzügyi eszközök névértékének, a származtatott termékek névleges összegének és a befektetési alapok nettó eszközértékének értékelési módja tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

11

*

A Bizottság (EU) 2018/67 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. október 3.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a meglévő referenciamutatók megszüntetéséből vagy módosításából eredő hatás értékelésére vonatkozó feltételek meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

14

*

A Bizottság (EU) 2018/68 végrehajtási rendelete (2018. január 8.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Carne de Salamanca [OFJ])

16

*

A Bizottság (EU) 2018/69 végrehajtási rendelete (2018. január 16.) a Carne de Morucha de Salamanca oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) bejegyzésének törléséről

22

*

A Bizottság (EU) 2018/70 rendelete (2018. január 16.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., III. és V. mellékletének az egyes termékekben, illetve azok felületén található ametoktradin, klórpirifosz-metil, ciprokonazol, difenokonazol, fluazinam, flutriafol, prohexadion és nátrium-klorid maradékanyag-határértéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

24

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2018/71 végrehajtási határozata (2017. december 12.) a villamos energia hollandiai termelésének és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről
  (az értesítés a C(2017) 8339. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2017) 8339. számú dokumentummal történt)

1

53

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2017. szeptember 26-i (EU) 2017/2268 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 334., 2017.12.15. ) | 62 |
| | * | Helyesbítés az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozathoz ( HL L 331., 2017.12.14. ) | 63 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2017. szeptember 26-i (EU) 2017/2268 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 334., 2017.12.15. )

( HL L 334., 2017.12.15. )

62

*

Helyesbítés az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozathoz ( HL L 331., 2017.12.14. )

( HL L 331., 2017.12.14. )

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2018.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/1

---

Tájékoztatás az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény időbeli hatályának meghosszabbításáról

A Nemzetközi Gabonatanács a 45. ülésén (London, 2017. június 5.) úgy határozott, hogy az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény (1) hatályát két évvel, 2019. június 30-ig meghosszabbítja.

1

---

(1)  
  HL L 21., 1996.1.27., 49. o.

1

---

| 2018.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/1

---

Tájékoztatás a cukorról szóló 1992. évi nemzetközi megállapodás időbeli hatályának meghosszabbításáról

A Nemzetközi Cukortanács az 52. ülésén (London, 2017. december 1.) úgy határozott, hogy az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás (1) hatályát két évvel, 2019. december 31-ig meghosszabbítja.

1

---

(1)  
  HL L 379., 1992.12.23., 16. o.

1

---

RENDELETEK

| 2018.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/2

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/63 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. szeptember 26.)

a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az adatszolgáltatók engedélyezésére, szervezeti követelményeire és az ügyletek általuk történő közzétételére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2017/571 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 65. cikke (8) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/571 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza az adatszolgáltatók, köztük a tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökkel foglalkozó összesítettadat-szolgáltatók szervezeti követelményeit. Mivel a nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökkel, például kötvényekkel, strukturált pénzügyi termékekkel, kibocsátási egységekkel és származtatott ügyletekkel kapcsolatos összesítettadat-szolgáltatásra vonatkozó közzétételi mechanizmusok szorosan kötődnek az (EU) 2017/571 felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezéseihez, a nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökre vonatkozó összesítettadat-szolgáltatás hatályát is célszerű ugyanazon rendeletben meghatározni, vagyis módosítani kell az (EU) 2017/571 felhatalmazáson alapuló rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/571 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza az adatszolgáltatók, köztük a tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökkel foglalkozó összesítettadat-szolgáltatók szervezeti követelményeit. Mivel a nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökkel, például kötvényekkel, strukturált pénzügyi termékekkel, kibocsátási egységekkel és származtatott ügyletekkel kapcsolatos összesítettadat-szolgáltatásra vonatkozó közzétételi mechanizmusok szorosan kötődnek az (EU) 2017/571 felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezéseihez, a nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökre vonatkozó összesítettadat-szolgáltatás hatályát is célszerű ugyanazon rendeletben meghatározni, vagyis módosítani kell az (EU) 2017/571 felhatalmazáson alapuló rendeletet.

| (2) | Annak érdekében, hogy a létrehozandó keret kereskedelmi ösztönzőket nyújtson a nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökre vonatkozó összesítettadat-szolgáltatás nyújtására, a CTP-k számára lehetővé kell tenni, hogy csak egy vagy néhány eszközosztályt lefedő összesítettadat-szolgáltatást nyújtsanak. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy a létrehozandó keret kereskedelmi ösztönzőket nyújtson a nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökre vonatkozó összesítettadat-szolgáltatás nyújtására, a CTP-k számára lehetővé kell tenni, hogy csak egy vagy néhány eszközosztályt lefedő összesítettadat-szolgáltatást nyújtsanak.

| (3) | A CTP-knek biztosítaniuk kell, hogy a jóváhagyott közzétételi mechanizmusok (APA-k) és kereskedési helyszínek által az egyes érintett eszközosztályok tekintetében az előző hat hónap során közzétett ügyletek teljes volumenének és számának legalább 80 %-át kitevő ügyletekről közzéteszik a szükséges információkat. E megközelítés biztosítja, hogy a CTP-k a felhasználók szempontjából jelentős információkat tegyenek közzé, ugyanakkor megkímél az összes APA és az összes kereskedési helyszín által közzétett összes információ bevonásából eredő magas költségektől. |
| --- | --- |

(3)

A CTP-knek biztosítaniuk kell, hogy a jóváhagyott közzétételi mechanizmusok (APA-k) és kereskedési helyszínek által az egyes érintett eszközosztályok tekintetében az előző hat hónap során közzétett ügyletek teljes volumenének és számának legalább 80 %-át kitevő ügyletekről közzéteszik a szükséges információkat. E megközelítés biztosítja, hogy a CTP-k a felhasználók szempontjából jelentős információkat tegyenek közzé, ugyanakkor megkímél az összes APA és az összes kereskedési helyszín által közzétett összes információ bevonásából eredő magas költségektől.

| (4) | A CTP-k számára elegendő időt kell biztosítani az e rendeletben meghatározott fedezeti arányok teljesítéséhez arra az esetre, ha új kereskedési helyszínt vagy APA-t kell hozzáadniuk adatfolyamukhoz. |
| --- | --- |

(4)

A CTP-k számára elegendő időt kell biztosítani az e rendeletben meghatározott fedezeti arányok teljesítéséhez arra az esetre, ha új kereskedési helyszínt vagy APA-t kell hozzáadniuk adatfolyamukhoz.

| (5) | A következetesség és a pénzügyi piacok zavartalan működése érdekében a nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökkel foglalkozó adatszolgáltatókra vonatkozó rendelkezéseket és a 2014/65/EU irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseket azonos időponttól kell alkalmazni. Az új szabályozásra való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében célszerű, hogy a CTP-k által elérendő fedezeti arány meghatározásának első időszaka a 2019. január 1-jén kezdődő időszak legyen. |
| --- | --- |

(5)

A következetesség és a pénzügyi piacok zavartalan működése érdekében a nem tulajdonviszonyt megtestesítő eszközökkel foglalkozó adatszolgáltatókra vonatkozó rendelkezéseket és a 2014/65/EU irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseket azonos időponttól kell alkalmazni. Az új szabályozásra való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében célszerű, hogy a CTP-k által elérendő fedezeti arány meghatározásának első időszaka a 2019. január 1-jén kezdődő időszak legyen.

| (6) | Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul. |
| --- | --- |

(6)

Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul.

| (7) | Az ESMA nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapjául szolgáló szabályozástechnikai standardtervezetről, és kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikke alapján létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét, |
| --- | --- |

(7)

Az ESMA nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapjául szolgáló szabályozástechnikai standardtervezetről, és kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikke alapján létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/571 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A rendelet a következő 15a. cikkel egészül ki:

  „15a. cikk
  A kötvényekre, strukturált pénzügyi termékekre, kibocsátási egységekre és származtatott ügyletekre vonatkozó összesítettadat-szolgáltatás hatálya

  (1)   A CTP elektronikus adatfolyama kiterjed a következő eszközosztályok közül egy vagy több eszközosztályra:






  a) | kötvények, kivéve a tőzsdén kereskedett árupiaci alapokat (ETC-ket) és a tőzsdén kereskedett adósságinstrumentumokat (ETN-eket); |
| --- | --- | --- |

1.

A rendelet a következő 15a. cikkel egészül ki:

„15a. cikk

A kötvényekre, strukturált pénzügyi termékekre, kibocsátási egységekre és származtatott ügyletekre vonatkozó összesítettadat-szolgáltatás hatálya

(1)   A CTP elektronikus adatfolyama kiterjed a következő eszközosztályok közül egy vagy több eszközosztályra:

a)

kötvények, kivéve a tőzsdén kereskedett árupiaci alapokat (ETC-ket) és a tőzsdén kereskedett adósságinstrumentumokat (ETN-eket);

| b) | ETC és ETN kötvénytípusok; |
| --- | --- |

b)

ETC és ETN kötvénytípusok;

| c) | strukturált pénzügyi termékek; |
| --- | --- |

c)

strukturált pénzügyi termékek;

| d) | értékpapírosított származtatott ügyletek; |
| --- | --- |

d)

értékpapírosított származtatott ügyletek;

| e) | származtatott kamatügyletek; |
| --- | --- |

e)

származtatott kamatügyletek;

| f) | származtatott devizaügyletek; |
| --- | --- |

f)

származtatott devizaügyletek;

| g) | származtatott részvényügyletek; |
| --- | --- |

g)

származtatott részvényügyletek;

| h) | származtatott áruügyletek; |
| --- | --- |

h)

származtatott áruügyletek;

| i) | származtatott hitelügyletek; |
| --- | --- |

i)

származtatott hitelügyletek;

| j) | különbözeti ügyletek; |
| --- | --- |

j)

különbözeti ügyletek;

| k) | „C10” típusú származtatott ügyletek; |
| --- | --- |

k)

„C10” típusú származtatott ügyletek;

| l) | kibocsátáskereskedelmi derivatívák; |
| --- | --- |

l)

kibocsátáskereskedelmi derivatívák;

| m) | kibocsátási egységek. |
| --- | --- |

m)

kibocsátási egységek.

(2)   A CTP-nek elektronikus adatfolyamában a 600/2014/EU rendelet 10. és 21. cikkének megfelelően közzétett azon adatokat kell szerepeltetnie, amelyek megfelelnek mindkét következő fedezeti aránynak:

| a) | a CTP által az (1) bekezdés szerinti valamely eszközosztály tekintetében közzétett ügyletek száma legalább 80 %-a az unióbeli összes APA és összes kereskedési helyszín által az adott eszközosztály tekintetében a (3) bekezdés szerinti értékelési időszakban közzétett ügyletek teljes számának; |
| --- | --- |

a)

a CTP által az (1) bekezdés szerinti valamely eszközosztály tekintetében közzétett ügyletek száma legalább 80 %-a az unióbeli összes APA és összes kereskedési helyszín által az adott eszközosztály tekintetében a (3) bekezdés szerinti értékelési időszakban közzétett ügyletek teljes számának;

| b) | a CTP által az (1) bekezdés szerinti valamely eszközosztály tekintetében közzétett ügyletek volumene legalább 80 %-a az unióbeli összes APA és összes kereskedési helyszín által az adott eszközosztály tekintetében a (3) bekezdés szerinti értékelési időszakban közzétett ügyletek teljes volumenének. |
| --- | --- |

b)

a CTP által az (1) bekezdés szerinti valamely eszközosztály tekintetében közzétett ügyletek volumene legalább 80 %-a az unióbeli összes APA és összes kereskedési helyszín által az adott eszközosztály tekintetében a (3) bekezdés szerinti értékelési időszakban közzétett ügyletek teljes volumenének.

A b) pont alkalmazásában az ügyletek volumenét az (EU) 2017/583 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*1) II. melléklete 4. táblázatában meghatározott volumenmérőszámoknak megfelelően kell meghatározni.

(3)   A CTP-nek minden hat hónapban az előző 6 hónap adatai alapján értékelnie kell a (2) bekezdésben meghatározott fedezeti arányt. Az értékelési időszakok minden évben január 1-jén és július 1-jén kezdődnek. Az első időszak a 2019. év első hat hónapját fedi le.

(4)   A CTP-nek biztosítania kell, hogy a (2) bekezdésben meghatározott fedezeti minimumarányt a lehető leghamarabb elérje, de legkésőbb:

| a) | a január 1. és június 30. közötti időszakot követő naptári év január 31-ig; |
| --- | --- |

a)

a január 1. és június 30. közötti időszakot követő naptári év január 31-ig;

| b) | a július 1. és december 31. közötti időszakot követő naptári év július 31-ig. |
| --- | --- |

b)

a július 1. és december 31. közötti időszakot követő naptári év július 31-ig.

(*1)  A Bizottság (EU) 2017/583 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. július 14.) a pénzügyi eszközök piacairól szóló 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kötvényekkel, strukturált pénzügyi termékekkel, kibocsátási egységekkel és származtatott termékekkel kapcsolatos, kereskedési helyszínekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó átláthatósági követelményeket meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 87., 2017.3.31., 229. o.).”
  "

*1

| 2. | A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „21. cikk
  Hatálybalépés és alkalmazás
  Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
  Ezt a rendeletet 2018. január 3-tól kell alkalmazni.
  Mindazonáltal a 15a. cikk (4) bekezdését 2019. január 1-jétől, a 14. cikk (2) bekezdését, a 15. cikk (1), (2) és (3) bekezdését, és a 20. cikk b) pontját pedig 2019. szeptember 3-tól kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

2.

A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„21. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2018. január 3-tól kell alkalmazni.

Mindazonáltal a 15a. cikk (4) bekezdését 2019. január 1-jétől, a 14. cikk (2) bekezdését, a 15. cikk (1), (2) és (3) bekezdését, és a 20. cikk b) pontját pedig 2019. szeptember 3-tól kell alkalmazni.”

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 349. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/571 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. június 2.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az adatszolgáltatók engedélyezésére, szervezeti követelményeire és az ügyletek általuk történő közzétételére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 87., 2017.3.31., 126. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

3

---

| 2018.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/64 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. szeptember 29.)

az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 20. cikk (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontjában említett kritériumoknak egyes események által a piaci integritásra, a pénzügyi stabilitásra, a fogyasztókra, a reálgazdaságra vagy a háztartások és vállalkozások finanszírozására egy vagy több tagállamban esetlegesen gyakorolt jelentős és kedvezőtlen hatások bekövetkezésének értékelése céljából történő alkalmazása módjának meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről, valamint a 2008/48/EK és a 2014/17/EU irányelv, továbbá az 596/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (6) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | Tekintettel az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontja szerinti kvalitatív feltétel általános jellegére és e feltétel illetékes hatóságok általi egységes alkalmazásának szükségességére, a kritikus referenciamutatókkal összefüggésben helyénvaló meghatározni, hogy i. egy referenciamutató előállításának megszüntetése; vagy ii. egy referenciamutatónak olyan bemeneti adatok alapján történő előállítása, amelyek már nem teljesen tükrözik a mögöttes piaci vagy gazdasági valóságot; vagy iii. egy referenciamutatónak nem megbízható bemeneti adatokon alapuló előállítása hogyan befolyásolja egy vagy több tagállamban jelentős mértékben és kedvezőtlenül a piacok integritását, a pénzügyi stabilitást, a fogyasztókat, a reálgazdaságot vagy a háztartások és a vállalkozások finanszírozását. |
| --- | --- |

(1)

Tekintettel az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontja szerinti kvalitatív feltétel általános jellegére és e feltétel illetékes hatóságok általi egységes alkalmazásának szükségességére, a kritikus referenciamutatókkal összefüggésben helyénvaló meghatározni, hogy i. egy referenciamutató előállításának megszüntetése; vagy ii. egy referenciamutatónak olyan bemeneti adatok alapján történő előállítása, amelyek már nem teljesen tükrözik a mögöttes piaci vagy gazdasági valóságot; vagy iii. egy referenciamutatónak nem megbízható bemeneti adatokon alapuló előállítása hogyan befolyásolja egy vagy több tagállamban jelentős mértékben és kedvezőtlenül a piacok integritását, a pénzügyi stabilitást, a fogyasztókat, a reálgazdaságot vagy a háztartások és a vállalkozások finanszírozását.

| (2) | A kritikus referenciamutatókat gyakran az előállításuk helyétől eltérő másik tagállamban használják fel, és felhasználási módjuk a felhasználásuk helye szerinti tagállamtól függően eltérő. Ebből adódóan fennáll a lehetősége jelentős hatás kifejtésének egy vagy több tagállamban vagy akár az Unió egészében. Ehhez hasonlóan jelentős kedvezőtlen hatás lehetősége a 20. cikk (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontjában említett kritériumok bármelyike vagy akár több tekintetében is fennáll. Ezért fontos, hogy az értékelést mind nemzeti vagy az adott piac szintjén, mind uniós szinten elvégezzék. |
| --- | --- |

(2)

A kritikus referenciamutatókat gyakran az előállításuk helyétől eltérő másik tagállamban használják fel, és felhasználási módjuk a felhasználásuk helye szerinti tagállamtól függően eltérő. Ebből adódóan fennáll a lehetősége jelentős hatás kifejtésének egy vagy több tagállamban vagy akár az Unió egészében. Ehhez hasonlóan jelentős kedvezőtlen hatás lehetősége a 20. cikk (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontjában említett kritériumok bármelyike vagy akár több tekintetében is fennáll. Ezért fontos, hogy az értékelést mind nemzeti vagy az adott piac szintjén, mind uniós szinten elvégezzék.

| (3) | Az (EU) 2016/1011 rendelet öt területet sorol fel, ahol jelentős kedvezőtlen hatások jelentkezhetnek. Míg a piac integritása egy adott pénzügyi termék piacára összpontosít, a pénzügyi stabilitás egy tagállam vagy az Unió egészének pénzügyi rendszerére vonatkozik. A fogyasztókat elsősorban a szóban forgó kritikus referenciamutatóra hivatkozó azon pénzügyi eszközökön és befektetési alapokon – ideértve a nyugdíjalapokat is –, illetve pénzügyi ügyleteken keresztül érik a hatások, amelyekbe befektettek, illetve amelyeket megkötöttek. A reálgazdaságra gyakorolt lehetséges hatás közvetlenül összefügg a referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek és befektetési alapok értékével. A háztartások vagy vállalkozások finanszírozására gyakorolt lehetséges hatás jellemzően a kihelyezett hitelállománynak a gazdaság méretéhez viszonyított arányában nő. A fogyasztók, valamint a háztartások és a vállalkozások finanszírozása jobban ki van téve a kedvezőtlen hatásoknak ott, ahol a háztartások és vállalkozások eladósodottságának általános mértéke magas, |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2016/1011 rendelet öt területet sorol fel, ahol jelentős kedvezőtlen hatások jelentkezhetnek. Míg a piac integritása egy adott pénzügyi termék piacára összpontosít, a pénzügyi stabilitás egy tagállam vagy az Unió egészének pénzügyi rendszerére vonatkozik. A fogyasztókat elsősorban a szóban forgó kritikus referenciamutatóra hivatkozó azon pénzügyi eszközökön és befektetési alapokon – ideértve a nyugdíjalapokat is –, illetve pénzügyi ügyleteken keresztül érik a hatások, amelyekbe befektettek, illetve amelyeket megkötöttek. A reálgazdaságra gyakorolt lehetséges hatás közvetlenül összefügg a referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek és befektetési alapok értékével. A háztartások vagy vállalkozások finanszírozására gyakorolt lehetséges hatás jellemzően a kihelyezett hitelállománynak a gazdaság méretéhez viszonyított arányában nő. A fogyasztók, valamint a háztartások és a vállalkozások finanszírozása jobban ki van téve a kedvezőtlen hatásoknak ott, ahol a háztartások és vállalkozások eladósodottságának általános mértéke magas,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az illetékes hatóságok általi értékelés

(1)   Az illetékes hatóságok a 2., 3., 4., 5. és 6. cikkben említett kritériumokkal összhangban értékelik, hogy fennáll-e az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontjában említett, a piacok integritását, a pénzügyi stabilitást, a fogyasztókat, a reálgazdaságot vagy a háztartások és a vállalkozások finanszírozását egy vagy több tagállamban jelentős mértékben és kedvezőtlenül befolyásoló hatás.

(2)   Amennyiben az illetékes hatóságok arra számítanak, hogy ilyen jelentős kedvezőtlen hatás egynél több tagállamban is jelentkezik, az érintett tagállamok mindegyike vonatkozásában külön értékelést végeznek, párhuzamosan a tagállamok összességére vonatkozó általános értékeléssel.

2. cikk

A piacok integritását érintő jelentős és kedvezőtlen hatás

Az illetékes hatóságok a piacok integritását érintő jelentős és kedvezőtlen hatás fennállását a következő kritériumok alapján értékelik:

| a) | a referenciamutatóra – közvetlenül vagy referenciamutatók kombinációjában közvetve – hivatkozó és az adott tagállam kereskedési helyszínein kereskedett pénzügyi eszközök értéke mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamok kereskedési helyszínein kereskedett pénzügyi eszközök összértékéhez viszonyítva; |
| --- | --- |

a)

a referenciamutatóra – közvetlenül vagy referenciamutatók kombinációjában közvetve – hivatkozó és az adott tagállam kereskedési helyszínein kereskedett pénzügyi eszközök értéke mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamok kereskedési helyszínein kereskedett pénzügyi eszközök összértékéhez viszonyítva;

| b) | a referenciamutatóra – közvetlenül vagy referenciamutatók kombinációjában közvetve – hivatkozó pénzügyi ügyletek értéke az érintett tagállamokban mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamokban fennálló pénzügyi ügyletek összértékéhez viszonyítva; |
| --- | --- |

b)

a referenciamutatóra – közvetlenül vagy referenciamutatók kombinációjában közvetve – hivatkozó pénzügyi ügyletek értéke az érintett tagállamokban mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamokban fennálló pénzügyi ügyletek összértékéhez viszonyítva;

| c) | a referenciamutatóra a teljesítményük mérése céljából – közvetlenül vagy referenciamutatók kombinációjában közvetve – hivatkozó befektetési alapok értéke az érintett tagállamokban mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamokban engedélyezett vagy forgalomba hozatal céljából bejelentett befektetési alapok összértékéhez viszonyítva; |
| --- | --- |

c)

a referenciamutatóra a teljesítményük mérése céljából – közvetlenül vagy referenciamutatók kombinációjában közvetve – hivatkozó befektetési alapok értéke az érintett tagállamokban mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamokban engedélyezett vagy forgalomba hozatal céljából bejelentett befektetési alapok összértékéhez viszonyítva;

| d) | az a szempont, hogy a referenciamutatót az (EU) 2016/1011 rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban megjelölték-e az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében említett kritikus referenciamutatók jegyzékében szereplő más referenciamutatók lehetséges helyettesítőjeként vagy alkalmazták-e már ilyen referenciamutató helyébe lépő referenciamutatóként; |
| --- | --- |

d)

az a szempont, hogy a referenciamutatót az (EU) 2016/1011 rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban megjelölték-e az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében említett kritikus referenciamutatók jegyzékében szereplő más referenciamutatók lehetséges helyettesítőjeként vagy alkalmazták-e már ilyen referenciamutató helyébe lépő referenciamutatóként;

| e) | a számviteli vagy más szabályozási célú standardok tekintetében:






  i. | az a szempont, hogy a referenciamutatót a prudenciális szabályozással összefüggésben tőke-, likviditási vagy tőkeáttételi követelményekkel kapcsolatos referenciaként használják-e; |
| --- | --- | --- |

e)

a számviteli vagy más szabályozási célú standardok tekintetében:

i.

az a szempont, hogy a referenciamutatót a prudenciális szabályozással összefüggésben tőke-, likviditási vagy tőkeáttételi követelményekkel kapcsolatos referenciaként használják-e;

| ii. | az a szempont, hogy a referenciamutatót a nemzetközi számviteli standardokban használják-e. |
| --- | --- |

ii.

az a szempont, hogy a referenciamutatót a nemzetközi számviteli standardokban használják-e.

3. cikk

A pénzügyi stabilitást érintő jelentős és kedvezőtlen hatás

Az illetékes hatóságok a pénzügyi stabilitást érintő jelentős és kedvezőtlen hatás fennállását a következő kritériumok alapján értékelik:

| a) | a referenciamutatóra – közvetlenül vagy referenciamutatók kombinációjában közvetve – hivatkozó pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek és befektetési alapok értéke az érintett tagállamokban mind abszolút értékben, mind a következőkhöz viszonyítva;






  i. | a pénzügyi szektor eszközeinek összessége az érintett tagállamokban; |
| --- | --- | --- |

a)

a referenciamutatóra – közvetlenül vagy referenciamutatók kombinációjában közvetve – hivatkozó pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek és befektetési alapok értéke az érintett tagállamokban mind abszolút értékben, mind a következőkhöz viszonyítva;

i.

a pénzügyi szektor eszközeinek összessége az érintett tagállamokban;

| ii. | a bankszektor eszközeinek összessége az érintett tagállamokban; |
| --- | --- |

ii.

a bankszektor eszközeinek összessége az érintett tagállamokban;

| b) | a referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi eszközökbe és befektetési alapokba fektető, illetve pénzügyi ügyleteket kötő pénzügyi intézmények sebezhetősége. |
| --- | --- |

b)

a referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi eszközökbe és befektetési alapokba fektető, illetve pénzügyi ügyleteket kötő pénzügyi intézmények sebezhetősége.

4. cikk

A fogyasztókat érintő jelentős és kedvezőtlen hatás

Az illetékes hatóságok a fogyasztókat érintő jelentős és kedvezőtlen hatás fennállását a következő kritériumok alapján értékelik:

| a) | a fogyasztóknak kínált pénzügyi eszközök és befektetési alapok tekintetében:






  i. | a referenciamutatóra – közvetlenül vagy referenciamutatók kombinációjában közvetve – hivatkozó, az érintett tagállamokban lakossági befektetők részére értékesített pénzügyi eszközök és befektetési alapok értéke mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamokban a lakossági befektetők részére értékesített pénzügyi eszközök és befektetési alapok összértékéhez viszonyítva; |
| --- | --- | --- |

a)

a fogyasztóknak kínált pénzügyi eszközök és befektetési alapok tekintetében:

i.

a referenciamutatóra – közvetlenül vagy referenciamutatók kombinációjában közvetve – hivatkozó, az érintett tagállamokban lakossági befektetők részére értékesített pénzügyi eszközök és befektetési alapok értéke mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamokban a lakossági befektetők részére értékesített pénzügyi eszközök és befektetési alapok összértékéhez viszonyítva;

| ii. | a referenciamutatóra – közvetlenül vagy referenciamutatók kombinációjában közvetve – hivatkozó pénzügyi eszközöket és befektetési alapokat megvásárló, érintett tagállamokbeli fogyasztók becsült száma mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamok összlakosságához viszonyítva; |
| --- | --- |

ii.

a referenciamutatóra – közvetlenül vagy referenciamutatók kombinációjában közvetve – hivatkozó pénzügyi eszközöket és befektetési alapokat megvásárló, érintett tagállamokbeli fogyasztók becsült száma mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamok összlakosságához viszonyítva;

| b) | a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tekintetében:






  i. | a referenciamutatóra hivatkozó, az érintett tagállamokbeli foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények által működtetett nyugdíjkonstrukciók értéke mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamokbeli foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények által működtetett nyugdíjkonstrukciók összértékéhez viszonyítva; |
| --- | --- | --- |

b)

a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tekintetében:

i.

a referenciamutatóra hivatkozó, az érintett tagállamokbeli foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények által működtetett nyugdíjkonstrukciók értéke mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamokbeli foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények által működtetett nyugdíjkonstrukciók összértékéhez viszonyítva;

| ii. | a referenciamutatóra hivatkozó nyugdíjkonstrukciót működtető, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató, érintett tagállamokbeli intézmények tagjainak becsült száma mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamok összlakosságához viszonyítva; |
| --- | --- |

ii.

a referenciamutatóra hivatkozó nyugdíjkonstrukciót működtető, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató, érintett tagállamokbeli intézmények tagjainak becsült száma mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamok összlakosságához viszonyítva;

| iii. | a referenciamutatóra hivatkozó nyugdíjkonstrukciót működtető, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknek a tagállamok állampolgárainak nyugdíjjövedelme szempontjából betöltött jelentőségének értékelése; |
| --- | --- |

iii.

a referenciamutatóra hivatkozó nyugdíjkonstrukciót működtető, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknek a tagállamok állampolgárainak nyugdíjjövedelme szempontjából betöltött jelentőségének értékelése;

| c) | a fogyasztói hitelmegállapodások tekintetében:






  i. | a referenciamutatóra hivatkozó fogyasztói hitelmegállapodások összértéke az érintett tagállamokban, mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamokbeli fogyasztói hitelmegállapodások összértékéhez viszonyítva; |
| --- | --- | --- |

c)

a fogyasztói hitelmegállapodások tekintetében:

i.

a referenciamutatóra hivatkozó fogyasztói hitelmegállapodások összértéke az érintett tagállamokban, mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamokbeli fogyasztói hitelmegállapodások összértékéhez viszonyítva;

| ii. | a referenciamutatóra hivatkozó fogyasztói hitelmegállapodást kötő fogyasztók becsült száma az érintett tagállamokban, mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamok összlakosságához viszonyítva; |
| --- | --- |

ii.

a referenciamutatóra hivatkozó fogyasztói hitelmegállapodást kötő fogyasztók becsült száma az érintett tagállamokban, mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamok összlakosságához viszonyítva;

| iii. | a fogyasztók eladósodottságának mértéke az érintett tagállamokban. |
| --- | --- |

iii.

a fogyasztók eladósodottságának mértéke az érintett tagállamokban.

5. cikk

A reálgazdaságot érintő jelentős és kedvezőtlen hatás

Az illetékes hatóságok a referenciamutatóra – közvetlenül vagy referenciamutatók kombinációjában közvetve – hivatkozó, érintett tagállamokbeli pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek és befektetési alapok – abszolút értékben mért és az érintett tagállamok bruttó nemzeti termékéhez viszonyított – értékét figyelembe véve értékelik, hogy fennáll-e a reálgazdaságot érintő jelentős és kedvezőtlen hatás.

6. cikk

A háztartások és a vállalkozások finanszírozását érintő jelentős és kedvezőtlen hatás

Az illetékes hatóságok a háztartások és a vállalkozások finanszírozását érintő jelentős és kedvezőtlen hatás fennállását a következő kritériumok alapján értékelik:

| a) | a referenciamutatóra hivatkozó, háztartásoknak és nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek értéke az érintett tagállamokban, mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamokban a háztartásoknak és a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek összértékéhez viszonyítva; |
| --- | --- |

a)

a referenciamutatóra hivatkozó, háztartásoknak és nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek értéke az érintett tagállamokban, mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamokban a háztartásoknak és a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek összértékéhez viszonyítva;

| b) | a referenciamutatóra hivatkozó hitelt felvevő háztartások becsült száma az érintett tagállamokban, mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamok háztartásainak összesített számához viszonyítva; |
| --- | --- |

b)

a referenciamutatóra hivatkozó hitelt felvevő háztartások becsült száma az érintett tagállamokban, mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamok háztartásainak összesített számához viszonyítva;

| c) | a referenciamutatóra hivatkozó hitelt felvevő nem pénzügyi vállalatok becsült száma az érintett tagállamokban, mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamok nem pénzügyi vállalatainak összesített számához viszonyítva; |
| --- | --- |

c)

a referenciamutatóra hivatkozó hitelt felvevő nem pénzügyi vállalatok becsült száma az érintett tagállamokban, mind abszolút értékben, mind az érintett tagállamok nem pénzügyi vállalatainak összesített számához viszonyítva;

| d) | a háztartások és a vállalkozások eladósodottságának mértéke az érintett tagállamokban. |
| --- | --- |

d)

a háztartások és a vállalkozások eladósodottságának mértéke az érintett tagállamokban.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 171., 2016.6.29., 1. o.

1

---

| 2018.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/65 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. szeptember 29.)

az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott fogalmak technikai elemeinek pontosítása tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről, valamint a 2008/48/EK és a 2014/17/EU irányelv, továbbá az 596/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/1011 rendelet szerint ahhoz, hogy egy számot „indexnek” lehessen tekinteni, azt közzé kell tenni vagy a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni. Ugyanakkor az index fogalommeghatározása jelenti a referenciamutatóra vonatkozóan az (EU) 2016/1011 rendeletben meghatározott fogalom alapját. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/1011 rendelet szerint ahhoz, hogy egy számot „indexnek” lehessen tekinteni, azt közzé kell tenni vagy a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni. Ugyanakkor az index fogalommeghatározása jelenti a referenciamutatóra vonatkozóan az (EU) 2016/1011 rendeletben meghatározott fogalom alapját.

| (2) | Következésképpen annak érdekében, hogy az uniós joghatóságokban elkerülhető legyen a szabályozási arbitrázs, szükség van annak pontosítására, hogy mely helyzetekben tekinthető úgy, hogy egy számadat a nyilvánosság számára hozzáférhető. |
| --- | --- |

(2)

Következésképpen annak érdekében, hogy az uniós joghatóságokban elkerülhető legyen a szabályozási arbitrázs, szükség van annak pontosítására, hogy mely helyzetekben tekinthető úgy, hogy egy számadat a nyilvánosság számára hozzáférhető.

| (3) | Az (EU) 2016/1011 rendelet alkalmazásában a számadat szolgáltatójának szervezete nem tekinthető nyilvánosságnak, mivel ellenkező esetben nem lenne különbség a „hozzáférhetővé tétel” és a „nyilvánosság számára hozzáférhetővé tétel” között. Ugyanebből az okból akkor sem lehet nyilvánosságról szó, ha az adatfogadók száma szűken meghatározott. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2016/1011 rendelet alkalmazásában a számadat szolgáltatójának szervezete nem tekinthető nyilvánosságnak, mivel ellenkező esetben nem lenne különbség a „hozzáférhetővé tétel” és a „nyilvánosság számára hozzáférhetővé tétel” között. Ugyanebből az okból akkor sem lehet nyilvánosságról szó, ha az adatfogadók száma szűken meghatározott.

| (4) | A számadat akkor hozzáférhető a nyilvánosság számára, ha ahhoz közvetlenül vagy közvetve személyek széles csoportja hozzáférhet. Ha egy felhasználó valamely referenciamutató használata révén hozzáfér a hivatkozott számadathoz, az közvetett hozzáférést jelent. |
| --- | --- |

(4)

A számadat akkor hozzáférhető a nyilvánosság számára, ha ahhoz közvetlenül vagy közvetve személyek széles csoportja hozzáférhet. Ha egy felhasználó valamely referenciamutató használata révén hozzáfér a hivatkozott számadathoz, az közvetett hozzáférést jelent.

| (5) | Egy számadat különböző formában egyidejűleg vagy egymást követően is hozzáférhetővé tehető a számadat előállítója által vagy a számadatnak az elsődleges adatfogadók valamelyike általi továbbítása révén. |
| --- | --- |

(5)

Egy számadat különböző formában egyidejűleg vagy egymást követően is hozzáférhetővé tehető a számadat előállítója által vagy a számadatnak az elsődleges adatfogadók valamelyike általi továbbítása révén.

| (6) | Annak biztosításához, hogy a „referenciamutató előállítása” fogalommeghatározás alkalmazása egységes legyen, indokolt pontosítani, hogy a referenciamutató meghatározásához szükséges rendszerek igazgatása a 3. cikk (1) bekezdése 5. pontjának a) alpontjában említettek szerint magában foglalja a referenciamutató előállításának folyamatos irányítását, valamint a módszertan meghatározását, kiigazítását és folyamatos karbantartását, |
| --- | --- |

(6)

Annak biztosításához, hogy a „referenciamutató előállítása” fogalommeghatározás alkalmazása egységes legyen, indokolt pontosítani, hogy a referenciamutató meghatározásához szükséges rendszerek igazgatása a 3. cikk (1) bekezdése 5. pontjának a) alpontjában említettek szerint magában foglalja a referenciamutató előállításának folyamatos irányítását, valamint a módszertan meghatározását, kiigazítását és folyamatos karbantartását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hozzáférhetővé tétel a nyilvánosság számára

(1)   Az (EU) 2016/1011 rendelet alkalmazásában akkor tekinthető úgy, hogy egy számadat hozzáférhető a nyilvánosság számára, ha a számadatot potenciálisan meghatározatlan számú – az indexszolgáltatótól, illetőleg a vele kapcsolatban álló vagy kapcsolt félnek tekinthető meghatározott számú adatfogadótól eltérő – jogi és természetes személy számára elérhetővé tették.

(2)   Egy számadat hozzáférhető a nyilvánosság számára, ha az említett személyek által közvetlenül vagy közvetve elérhető többek között azáltal, hogy azt egy vagy több felügyelt szervezet használja az általa kibocsátott pénzügyi eszközhöz referenciaként vagy a pénzügyi eszközhöz vagy pénzügyi ügylethez kapcsolódóan fizetendő összeg meghatározására, vagy egy befektetési alap teljesítményének mérésére vagy az adott számadathoz viszonyított felár vagy haszonkulcs alapján kiszámított hitelkamatláb megállapítására.

(3)   A hozzáférés biztosítható ingyenesen vagy díj ellenében a szolgáltató által meghatározott vagy a szolgáltató és az adatfogadók által elfogadott csatornákon keresztül, illetve módokon, ideértve, de nem kizárólagosan a telefont, fájlátviteli protokollt, internetet, nyílt hozzáférést, híreket, médiát, vagy a számadatot referenciaként használó pénzügyi eszközökön, pénzügyi ügyleteken vagy befektetési alapokon keresztül, vagy a felhasználókhoz intézett kérés révén.

2. cikk

A referenciamutató meghatározásához szükséges rendszerek igazgatása

Az (EU) 2016/1011 rendelet alkalmazásában a referenciamutató meghatározásához szükséges rendszerek igazgatása a következőket foglalja magában:

| a) | a szolgáltató struktúráinak és a referenciamutató meghatározásának folyamatában részt vevő személyzetének folyamatos irányítása; |
| --- | --- |

a)

a szolgáltató struktúráinak és a referenciamutató meghatározásának folyamatában részt vevő személyzetének folyamatos irányítása;

| b) | a referenciamutató meghatározásához használt egyedi módszertan meghatározása, kiigazítása és folyamatos karbantartása. |
| --- | --- |

b)

a referenciamutató meghatározásához használt egyedi módszertan meghatározása, kiigazítása és folyamatos karbantartása.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 171., 2016.6.29., 1. o.

1

---

| 2018.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/66 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. szeptember 29.)

az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a származtatott termékektől eltérő pénzügyi eszközök névértékének, a származtatott termékek névleges összegének és a befektetési alapok nettó eszközértékének értékelési módja tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről, valamint a 2008/48/EK és a 2014/17/EU irányelv, továbbá az 596/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek és befektetési alapok összértéke alapvető kritériuma az adott referenciamutató (EU) 2016/1011 rendelet szerinti kritikus, jelentős és nem jelentős kategóriákba történő besorolásának. Ezért szükséges, hogy a származtatott termékektől eltérő pénzügyi eszközök névértékét, a származtatott termékek névleges összegét és a befektetési alapok nettó eszközértékét az Unió egészében azonos módon számítsák ki, így biztosítva a referenciamutatók konzisztens kategorizálását és az (EU) 2016/1011 rendelet egységes alkalmazását a tagállamokban. |
| --- | --- |

(1)

A referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek és befektetési alapok összértéke alapvető kritériuma az adott referenciamutató (EU) 2016/1011 rendelet szerinti kritikus, jelentős és nem jelentős kategóriákba történő besorolásának. Ezért szükséges, hogy a származtatott termékektől eltérő pénzügyi eszközök névértékét, a származtatott termékek névleges összegét és a befektetési alapok nettó eszközértékét az Unió egészében azonos módon számítsák ki, így biztosítva a referenciamutatók konzisztens kategorizálását és az (EU) 2016/1011 rendelet egységes alkalmazását a tagállamokban.

| (2) | Következésképp a referenciamutatók megbízhatóságának biztosítása érdekében a származtatott termékektől eltérő pénzügyi eszközök névértékét, a származtatott termékek névleges összegét és a befektetési alapok nettó eszközértékét szabályozási adatok alapján kell kiszámítani, amennyiben rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(2)

Következésképp a referenciamutatók megbízhatóságának biztosítása érdekében a származtatott termékektől eltérő pénzügyi eszközök névértékét, a származtatott termékek névleges összegét és a befektetési alapok nettó eszközértékét szabályozási adatok alapján kell kiszámítani, amennyiben rendelkezésre állnak.

| (3) | A pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek és befektetési alapok összértékének kiszámításához mind a referenciamutatóra közvetlenül, mind a referenciamutatóra referenciamutatók kombinációjában közvetve hivatkozó érintett pénzügyi eszközöket, pénzügyi ügyleteket és befektetési alapokat figyelembe kell venni. Ha egy pénzügyi eszköz, pénzügyi ügylet vagy befektetési alap több referenciamutatóra hivatkozik, helyénvaló ezt a többszörös hivatkozást figyelembe venni a referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek és befektetési alapok összértékének kiszámításánál, mivel ezek a pénzügyi termékek nem kizárólag az adott referenciamutatótól függnek. Az összértéknek a közvetett hivatkozások esetében történő kiszámítását tehát pontosítani kell annak érdekében, hogy az összérték közvetlenül alkalmazható és a számítás az Unió egészében egységes legyen, |
| --- | --- |

(3)

A pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek és befektetési alapok összértékének kiszámításához mind a referenciamutatóra közvetlenül, mind a referenciamutatóra referenciamutatók kombinációjában közvetve hivatkozó érintett pénzügyi eszközöket, pénzügyi ügyleteket és befektetési alapokat figyelembe kell venni. Ha egy pénzügyi eszköz, pénzügyi ügylet vagy befektetési alap több referenciamutatóra hivatkozik, helyénvaló ezt a többszörös hivatkozást figyelembe venni a referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek és befektetési alapok összértékének kiszámításánál, mivel ezek a pénzügyi termékek nem kizárólag az adott referenciamutatótól függnek. Az összértéknek a közvetett hivatkozások esetében történő kiszámítását tehát pontosítani kell annak érdekében, hogy az összérték közvetlenül alkalmazható és a számítás az Unió egészében egységes legyen,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A származtatott termékektől és a kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeitől eltérő pénzügyi eszközök nominális összege

A származtatott termékektől és a befektetési vállalkozások befektetési jegyeitől eltérő pénzügyi eszközök névértéke az (EU) 2017/585 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) melléklete 3. táblázatának 14. mezőjében említett teljes kibocsátott névleges összeg pénzben kifejezett értéke.

2

2. cikk

A származtatott termékek névleges összege

A származtatott termékeknek az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett névleges értéke az (EU) 2017/104 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) melléklete 2. táblázatának 20. mezőjében említett névleges összeg. Amennyiben azonban a névleges összeg negatív, a névleges összeg az abszolút értékkel lesz egyenlő.

3

Hitelderivatívaindex-ügyletek esetében a névleges értékre alkalmazni kell az (EU) 2017/104 felhatalmazáson alapuló rendelet melléklete 2. táblázatának 89. mezője szerinti indextényezőt.

3. cikk

Kollektív befektetési vállalkozások nettó eszközértéke

A kollektív befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett nettó eszközértéke a következők valamelyike:

| a) | a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) hatálya alá tartozó kollektív befektetési vállalkozások esetében: az említett irányelv 68. cikke (2) bekezdésében említett legfrissebb éves vagy féléves beszámoló szerint egy befektetési jegyre jutó nettó eszközérték szorozva a befektetési jegyek számával; |
| --- | --- |

a)

a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) hatálya alá tartozó kollektív befektetési vállalkozások esetében: az említett irányelv 68. cikke (2) bekezdésében említett legfrissebb éves vagy féléves beszámoló szerint egy befektetési jegyre jutó nettó eszközérték szorozva a befektetési jegyek számával;

4

| b) | a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) hatálya alá tartozó kollektív befektetési vállalkozások esetében: a 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) 104. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett legfrissebb rendelkezésre álló nettó eszközérték. |
| --- | --- |

b)

a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) hatálya alá tartozó kollektív befektetési vállalkozások esetében: a 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) 104. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett legfrissebb rendelkezésre álló nettó eszközérték.

5

6

4. cikk

Alternatív összegek és értékek alkalmazása

Ha a referenciamutatóra hivatkozó, az 1., 2. és 3. cikkben említett pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek vagy befektetési alapok összértékének kiszámításához szükséges összegek vagy értékek nem állnak rendelkezésre vagy nem teljeskörűek, az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett összértéket és az említett rendelet 24. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett átlagos összértéket alternatív összegek vagy értékek – többek között helyettesítő értékek és magán adatszolgáltatóktól származó összegek vagy értékek vagy piacműködtetők által kiszámított és közzétett nyilvános adatok – használatával kell kiszámítani, feltéve, hogy ezek a helyettesítő értékek és összegek vagy értékek kellőképpen elfogadottak és megbízhatók.

Az alternatív összegeket vagy adatokat felhasználó referenciamutató-kezelő az összértéket a legnagyobb gondosság elve alapján és a legjobb tudása szerint számítja ki a rendelkezésre álló adatok alapján.

Az alternatív összegeket vagy adatokat felhasználó referenciamutató-kezelő az illetékes hatóságnak az (EU) 2016/1011 rendelet 24. cikkének (3) bekezdése szerinti értesítésekor írásban tájékoztatja az illetékes hatóságot az igénybe vett adatforrásokról.

5. cikk

Pénznem

Az 1., 2. és 3. cikkben említett összegeket és értékeket EUR-ban kell megadni. Ha szükséges, az összegeket vagy értékeket az Európai Központi Bank által az euróra vonatkozóan közzétett napi referencia-devizaárfolyamon kell átkonvertálni.

6. cikk

Referenciamutatóra való közvetett hivatkozás referenciamutatók kombinációjában

Ha a referenciamutatót referenciamutatók kombinációjában közvetve használják, az (EU) 2016/1011 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében és a 24. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett küszöbértékek alkalmazásában az összegek vagy értékek a következők egyikének felelnek meg:

| a) | a referenciamutató százalékos súlya a referenciamutatók kombinációján belül, megszorozva – az adott esettől függően – az érintett pénzügyi eszköz vagy befektetési alap teljes összegével vagy összértékével vagy átlagértékével, amennyiben az említett súly egyértelműen meghatározott vagy a rendelkezésre álló információk alapján megbecsülhető; |
| --- | --- |

a)

a referenciamutató százalékos súlya a referenciamutatók kombinációján belül, megszorozva – az adott esettől függően – az érintett pénzügyi eszköz vagy befektetési alap teljes összegével vagy összértékével vagy átlagértékével, amennyiben az említett súly egyértelműen meghatározott vagy a rendelkezésre álló információk alapján megbecsülhető;

| b) | az érintett pénzügyi eszköz vagy befektetési alap – az adott esettől függően – teljes összege vagy összértéke vagy átlagértéke elosztva a referenciamutatók kombinációjában szereplő referenciamutatók számával, amennyiben a referenciamutató tényleges súlya nincs meghatározva és nem is becsülhető meg. |
| --- | --- |

b)

az érintett pénzügyi eszköz vagy befektetési alap – az adott esettől függően – teljes összege vagy összértéke vagy átlagértéke elosztva a referenciamutatók kombinációjában szereplő referenciamutatók számával, amennyiben a referenciamutató tényleges súlya nincs meghatározva és nem is becsülhető meg.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 171., 2016.6.29., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/585 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. július 14.) a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a pénzügyi eszközökre vonatkozó referenciaadatok adatstandardjaira és -formátumaira, valamint az Európai Értékpapírpiaci Hatóság és az illetékes hatóságok által kialakítandó mechanizmusokkal kapcsolatban szükséges technikai intézkedésekre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 87., 2017.3.31., 368. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/104 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 19.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kereskedési adattáraknak bejelentendő adatok minimális részleteit meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló 148/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról (HL L 17., 2017.1.21., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve (2011. június 8.) az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. december 19.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 83., 2013.3.22., 1. o.).

6

---

| 2018.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/67 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. október 3.)

az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a meglévő referenciamutatók megszüntetéséből vagy módosításából eredő hatás értékelésére vonatkozó feltételek meghatározása tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről, valamint a 2008/48/EK és a 2014/17/EU irányelv, továbbá az 596/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 51. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Annak biztosításához, hogy az illetékes hatóságok egységesen alkalmazzák az (EU) 2016/1011 rendelet 51. cikkének (4) bekezdését, indokolt részletesen meghatározni, hogy az illetékes hatóságok mely feltételek fennállása esetén állapíthatják meg azt, hogy a meglévő referenciamutató megszüntetése vagy megváltoztatása vis maior eseményt eredményezne vagy ellehetetlenítené, illetőleg más módon sértené egy meglévő referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi ügylet vagy pénzügyi eszköz feltételeit vagy egy befektetési alap szabályzatát. |
| --- | --- |

(1)

Annak biztosításához, hogy az illetékes hatóságok egységesen alkalmazzák az (EU) 2016/1011 rendelet 51. cikkének (4) bekezdését, indokolt részletesen meghatározni, hogy az illetékes hatóságok mely feltételek fennállása esetén állapíthatják meg azt, hogy a meglévő referenciamutató megszüntetése vagy megváltoztatása vis maior eseményt eredményezne vagy ellehetetlenítené, illetőleg más módon sértené egy meglévő referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi ügylet vagy pénzügyi eszköz feltételeit vagy egy befektetési alap szabályzatát.

| (2) | Ez különösen a vis maior események kapcsán fontos, mivel a fogalom értelmezése a tagállamokban eltérő. |
| --- | --- |

(2)

Ez különösen a vis maior események kapcsán fontos, mivel a fogalom értelmezése a tagállamokban eltérő.

| (3) | A referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi ügylet vagy pénzügyi eszköz feltételei vagy egy befektetési alap szabályzata ellehetetlenülésének, illetőleg megsértésének az egyik legfőbb oka lehet egy jelentősen eltérő indexérték. Jelentősen eltérő értékeket eredményezhet az index idősorának váratlan megszakadása vagy az index volatilitásának megváltozott mértéke, amit viszont a referenciamutató előállításához használt módszertan vagy a referenciamutató kiszámításához használt bemeneti adatok megváltozása okozhat. Az illetékes hatóságoknak eseti alapon kell értékelniük az említett változások lehetséges hatásait, mivel a folyamatosság megszűnésének vagy az indexvolatilitás megváltozásának mértéke nagyrészt a referenciamutató jellegétől és a referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek vagy befektetési alapok jellegétől függ. |
| --- | --- |

(3)

A referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi ügylet vagy pénzügyi eszköz feltételei vagy egy befektetési alap szabályzata ellehetetlenülésének, illetőleg megsértésének az egyik legfőbb oka lehet egy jelentősen eltérő indexérték. Jelentősen eltérő értékeket eredményezhet az index idősorának váratlan megszakadása vagy az index volatilitásának megváltozott mértéke, amit viszont a referenciamutató előállításához használt módszertan vagy a referenciamutató kiszámításához használt bemeneti adatok megváltozása okozhat. Az illetékes hatóságoknak eseti alapon kell értékelniük az említett változások lehetséges hatásait, mivel a folyamatosság megszűnésének vagy az indexvolatilitás megváltozásának mértéke nagyrészt a referenciamutató jellegétől és a referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek vagy befektetési alapok jellegétől függ.

| (4) | A felhasznált bemeneti adatok típusának vagy az adatforrások megbízhatóságának megváltozása bizonyos felhasználási módok esetén befolyásolhatja a referenciamutató megfelelőségét. Az illetékes hatóságoknak ezért értékelniük kell, hogy az említett változások vis maior eseményt eredményezhetnek-e, vagy ellehetetleníthetik-e, illetőleg más módon sérthetik-e a szerződéses feltételeket. |
| --- | --- |

(4)

A felhasznált bemeneti adatok típusának vagy az adatforrások megbízhatóságának megváltozása bizonyos felhasználási módok esetén befolyásolhatja a referenciamutató megfelelőségét. Az illetékes hatóságoknak ezért értékelniük kell, hogy az említett változások vis maior eseményt eredményezhetnek-e, vagy ellehetetleníthetik-e, illetőleg más módon sérthetik-e a szerződéses feltételeket.

| (5) | A vis maior események bekövetkezése, a szerződéses feltételek meghiúsulása vagy egyéb megsértése kevésbé valószínű, ha létezik egy elfogadható helyettesítő referenciamutató vagy a vonatkozó dokumentumokban legalább a helyettesítő referenciamutató kiválasztására vonatkozó eljárást rögzítik. |
| --- | --- |

(5)

A vis maior események bekövetkezése, a szerződéses feltételek meghiúsulása vagy egyéb megsértése kevésbé valószínű, ha létezik egy elfogadható helyettesítő referenciamutató vagy a vonatkozó dokumentumokban legalább a helyettesítő referenciamutató kiválasztására vonatkozó eljárást rögzítik.

| (6) | A különleges piacokat mérő indexek jelentős mértékben függhetnek az indexszolgáltató hírnevétől, döntésétől vagy szakértelmétől. Az illetékes hatóságoknak ezért értékelniük kell, hogy az említett körülmények között az indexszolgáltató megváltozása eredményezhet-e vis maior eseményt, illetőleg a szerződéses feltételek ellehetetlenítését vagy más módon történő megsértését, |
| --- | --- |

(6)

A különleges piacokat mérő indexek jelentős mértékben függhetnek az indexszolgáltató hírnevétől, döntésétől vagy szakértelmétől. Az illetékes hatóságoknak ezért értékelniük kell, hogy az említett körülmények között az indexszolgáltató megváltozása eredményezhet-e vis maior eseményt, illetőleg a szerződéses feltételek ellehetetlenítését vagy más módon történő megsértését,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az értékelés feltételei

(1)   Az (EU) 2016/1011 rendelet 51. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában az illetékes hatóság a következő feltételeket veszi figyelembe annak értékelésekor, hogy az említett rendelet követelményeinek meg nem felelő referenciamutató megszüntetése vagy megváltoztatása vis maior esetet eredményezne-e vagy ellehetetlenítené-e, illetőleg más módon sértené-e a referenciamutatóra hivatkozó pénzügyi ügyletnek vagy pénzügyi eszköznek a feltételeit vagy egy befektetési alap szabályzatát:

| a) | a referenciamutató megváltoztatása a bemeneti adatok jellegének, a szóban forgó adatok meghatározásához használt módszertannak, magának az adatgyűjtési folyamatnak vagy a referenciamutató-előállítás más elemeinek a lényeges megváltoztatását tenné szükségessé, ami azzal járna, hogy a referenciamutató értéke jelentősen megváltozik; |
| --- | --- |

a)

a referenciamutató megváltoztatása a bemeneti adatok jellegének, a szóban forgó adatok meghatározásához használt módszertannak, magának az adatgyűjtési folyamatnak vagy a referenciamutató-előállítás más elemeinek a lényeges megváltoztatását tenné szükségessé, ami azzal járna, hogy a referenciamutató értéke jelentősen megváltozik;

| b) | a bemeneti adatok vagy az említett adatok meghatározásához használt módszertan jellegének abból a célból történő megváltoztatása, hogy a referenciamutató megfeleljen az (EU) 2016/1011 rendeletnek, aláásná a referenciamutatónak az általa mérni hivatott piac vagy gazdasági valóság tekintetében fennálló reprezentativitását, ami végső soron a referenciamutató jellegének megváltozását eredményezné; |
| --- | --- |

b)

a bemeneti adatok vagy az említett adatok meghatározásához használt módszertan jellegének abból a célból történő megváltoztatása, hogy a referenciamutató megfeleljen az (EU) 2016/1011 rendeletnek, aláásná a referenciamutatónak az általa mérni hivatott piac vagy gazdasági valóság tekintetében fennálló reprezentativitását, ami végső soron a referenciamutató jellegének megváltozását eredményezné;

| c) | nincs az (EU) 2016/1011 rendelet követelményeinek meg nem felelő referenciamutatót helyettesítő más olyan referenciamutató, amely:






  i. | megfelel az (EU) 2016/1011 rendelet követelményeinek; |
| --- | --- | --- |

c)

nincs az (EU) 2016/1011 rendelet követelményeinek meg nem felelő referenciamutatót helyettesítő más olyan referenciamutató, amely:

i.

megfelel az (EU) 2016/1011 rendelet követelményeinek;

| ii. | ugyanazt a piacot vagy ugyanazt a gazdasági valóságot méri; |
| --- | --- |

ii.

ugyanazt a piacot vagy ugyanazt a gazdasági valóságot méri;

| iii. | megtalálható az (EU) 2016/1011 rendelet 36. cikkében említett, nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartásban vagy az említett nyilvántartásban szereplő referenciamutató-kezelő állítja elő; |
| --- | --- |

iii.

megtalálható az (EU) 2016/1011 rendelet 36. cikkében említett, nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartásban vagy az említett nyilvántartásban szereplő referenciamutató-kezelő állítja elő;

| d) | a referenciamutatóra hivatkozó meglévő pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek vagy befektetési alapok és az ezekhez kapcsolódó dokumentumok nem rendelkeznek helyettesítő referenciamutatóról vagy nem tartalmaznak a helyettesítő referenciamutató meghatározására vonatkozó szabályokat vagy egyéb megfelelő vészhelyzeti intézkedést; |
| --- | --- |

d)

a referenciamutatóra hivatkozó meglévő pénzügyi eszközök, pénzügyi ügyletek vagy befektetési alapok és az ezekhez kapcsolódó dokumentumok nem rendelkeznek helyettesítő referenciamutatóról vagy nem tartalmaznak a helyettesítő referenciamutató meghatározására vonatkozó szabályokat vagy egyéb megfelelő vészhelyzeti intézkedést;

| e) | a referenciamutató egyik referenciamutató-kezelőtől egy másik referenciamutató-kezelőhöz való áthelyezése a referenciamutató jelentős megváltozásával járna. |
| --- | --- |

e)

a referenciamutató egyik referenciamutató-kezelőtől egy másik referenciamutató-kezelőhöz való áthelyezése a referenciamutató jelentős megváltozásával járna.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott feltételeket eseti alapon kell alkalmazni.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 171., 2016.6.29., 1. o.

1

---

| 2018.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/68 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. január 8.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Carne de Salamanca” [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Carne de Salamanca” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Carne de Salamanca” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, a német hatóságok azonban arról tájékoztatták a Bizottság szolgálatait, hogy az egységes dokumentumban meghatározott hústípusok esetében kiegészítő információkra van szükség a szarvasmarhafélék osztályozása tekintetében. A Bizottság szolgálatainak kérésére a spanyol hatóságok módosították az egységes dokumentum 3.2. pontját, és a hústípusok vonatkozásában pontosították a termékleírást. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, a német hatóságok azonban arról tájékoztatták a Bizottság szolgálatait, hogy az egységes dokumentumban meghatározott hústípusok esetében kiegészítő információkra van szükség a szarvasmarhafélék osztályozása tekintetében. A Bizottság szolgálatainak kérésére a spanyol hatóságok módosították az egységes dokumentum 3.2. pontját, és a hústípusok vonatkozásában pontosították a termékleírást.

| (3) | Tekintve, hogy a szóban forgó módosítás formai jellegű, nem szükséges újból közzétenni a bejegyzés iránti kérelmet az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint; a módosított egységes dokumentumot azonban tájékoztatási célból indokoltnak tűnik közzétenni. |
| --- | --- |

(3)

Tekintve, hogy a szóban forgó módosítás formai jellegű, nem szükséges újból közzétenni a bejegyzés iránti kérelmet az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint; a módosított egységes dokumentumot azonban tájékoztatási célból indokoltnak tűnik közzétenni.

| (4) | Következésképpen a „Carne de Salamanca” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(4)

Következésképpen a „Carne de Salamanca” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Carne de Salamanca” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első albekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.1. osztályba – Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség) – tartozó terméket jelöl.

2. cikk

A módosított egységes dokumentum tájékoztatás céljából közzétételre kerül e rendelet mellékletében.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 8-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 435., 2015.12.24., 12. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

MELLÉKLET

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A Tanács 2006. március 20-i 510/2006/EK rendelete a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (*1)

„CARNE DE SALAMANCA”

EK-szám: ES-PGI-0005-01174 – 2013.11.8.

OEM ( )

OFJ (X)

1.   ELNEVEZÉS

„Carne de Salamanca”

2.   TAGÁLLAM VAGY HARMADIK ORSZÁG

Spanyolország

3.   A MEZŐGAZDASÁGI TERMÉK VAGY ÉLELMISZER LEÍRÁSA

3.1.   A termék típusa

1.1. osztály: Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Carne de Salamanca” oltalom alatt álló földrajzi jelzés oltalma alatt álló hús előállítására alkalmas szarvasmarha-állomány a morucha fajtába tartozó nőivarú tenyészállatoktól származó fajtatiszta állatokból, illetve a morucha fajtába tartozó nőivarú tenyészállatok és a charolais vagy limousine fajtájú tenyészbikák közötti keresztezésből származó állatokból áll, amelyeket legalább 5 hónapos korukban választottak el, majd természeti erőforrásokon alapuló extenzív gazdálkodási technikák és módszerek alkalmazásával neveltek.

Vágási életkor szerint a következő típusok különböztethetők meg:

| — | borjú: legalább 8 hónapos, de 12 hónaposnál fiatalabb, vágásra szánt állat, Z kategória, |
| --- | --- |

—

borjú: legalább 8 hónapos, de 12 hónaposnál fiatalabb, vágásra szánt állat, Z kategória,

| — | vágásra szánt növendék marha („añojo”): legalább 12 hónapos, de legfeljebb 24 hónapos, vágásra szánt állat, A és E kategória, |
| --- | --- |

—

vágásra szánt növendék marha („añojo”): legalább 12 hónapos, de legfeljebb 24 hónapos, vágásra szánt állat, A és E kategória,

| — | fiatal bika vagy üsző: legalább 24 hónapos, de legfeljebb 48 hónapos, vágásra szánt állat, B és E kategória. |
| --- | --- |

—

fiatal bika vagy üsző: legalább 24 hónapos, de legfeljebb 48 hónapos, vágásra szánt állat, B és E kategória.

A hús minimális érlelési ideje a levágás napjától számítva a borjú esetében 2, a levágásra szánt növendék marha („añojo”) esetében 4, a fiatal bika és az üsző esetében 6 nap.

A hasított testek a húsosság szerint az U, az R vagy az O osztályba tartoznak.

A hasított test minimális súlya az állatok kategóriája szerint változik:

| — | a borjú esetében 140 kg, |
| --- | --- |

—

a borjú esetében 140 kg,

| — | a vágásra szánt növendék marha („añojo”) esetében 200 kg, |
| --- | --- |

—

a vágásra szánt növendék marha („añojo”) esetében 200 kg,

| — | a fiatal bika, illetve az üsző esetében 280 kg. |
| --- | --- |

—

a fiatal bika, illetve az üsző esetében 280 kg.

A faggyússág mértéke mind a hasított test külsején, mind a mellüreg belső felületén minden esetben a 2. osztálynak felel meg (enyhe faggyúval borítottság).

A vágás után 24 órával a húsnak a hasított test hosszú hátizmában mért pH-értéke legfeljebb 6 lehet.

Az oltalom alatt álló friss hús a levágást és a feldolgozást követően a következő jellemzőkkel rendelkezik:

| — | borjú: húsának színe a rózsaszín összes árnyalatától a világos vörösig terjedhet, felszíne csillogó, zsírja fehér, húsa a nyomásnak szilárdan ellenáll, |
| --- | --- |

—

borjú: húsának színe a rózsaszín összes árnyalatától a világos vörösig terjedhet, felszíne csillogó, zsírja fehér, húsa a nyomásnak szilárdan ellenáll,

| — | vágásra szánt növendék marha („añojo”): a hús színe világos vöröstől cseresznyeszínig változó, felszíne csillogó, zsírjának színe a fehér és a világossárga között változik, húsa a nyomásnak szilárdan ellenáll, |
| --- | --- |

—

vágásra szánt növendék marha („añojo”): a hús színe világos vöröstől cseresznyeszínig változó, felszíne csillogó, zsírjának színe a fehér és a világossárga között változik, húsa a nyomásnak szilárdan ellenáll,

| — | fiatal bika vagy üsző: húsának színe élénk, a cseresznyeszíntől a lilásvörösig változik, felszíne csillogó, zsírjának színe sárgás vagy krémfehér, húsa a nyomásnak szilárdan ellenáll. |
| --- | --- |

—

fiatal bika vagy üsző: húsának színe élénk, a cseresznyeszíntől a lilásvörösig változik, felszíne csillogó, zsírjának színe sárgás vagy krémfehér, húsa a nyomásnak szilárdan ellenáll.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Tekintve, hogy az anyaállatokat nem istállózva tartják, a legelőerdők („dehesas”) legelői és tarlói biztosítják egész évi élelmezésüket, amelyet a természeti erőforrások szűkössége idején a gazdaságban termelt szénával és szalmával egészítenek ki.

Tavasszal a legelők bőséges táplálékot biztosítanak, ennek egy részét begyűjtik és raktározzák. Nyáron az állatok a gazdaságokat átszelő folyók és patakok közelébe vonulnak, vagy a tarlókon legelik le a betakarított szálastakarmány vagy a termés maradványait.

Ősszel a legelők újra kizöldülnek, és az állatok is visszatérnek. Ha a táplálék nem eléggé bőséges, a tavasszal begyűjtött fűvel vagy szénával egészítik ki.

Év végére a legelők szinte teljesen kimerülnek. Ekkor érik a makk, ami fontos, de az állatok számára nem elégséges táplálék, ezért az étrendet a tavasszal betárolt fűvel vagy a gazdaságban termelt zöldtakarmánnyal és szalmával gazdagítják.

A borjak öt-hét hónapot töltenek anyjukkal a legelőkön, ezalatt anyatejjel táplálkoznak, étrendjük azonban hamar kiegészül azokkal a táplálékokkal, amelyeket anyjukkal együtt fogyasztanak a legelőn. Az elválasztás után kezdődik az állatok levágásáig tartó hizlalási folyamat, amely alatt a borjak etetésére a gazdaságban előállított szénát, takarmányokat stb., valamint gabonaalapú természetes tápokat használnak.

Az állatok számára a rossz időjárási körülmények okozta táplálékhiányos időszakokban és a hizlalási szakaszban étrend-kiegészítő táplálékot lehet biztosítani, amely kizárólag a földrajzi területről származó takarmányból és szénából, valamint olyan növényű eredetű tápokból állhat, amelyek összetételében a gabonák dominálnak (a mennyiségi összetételben legalább 60 %) és éves szinten nem haladják meg a szárazanyag 50 %-át. Kifejezetten tilos olyan termékeket használni, amelyek megzavarhatják az állatok normális növekedési és fejlődési ritmusát.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az elnevezés oltalmának alkalmazási körébe tartozó állatoknak a meghatározott földrajzi területen kell születniük, majd egészen a levágásukig ott kell nevelni és hizlalni őket.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

A termék adagokban, szeletelve, darabolva vagy darálva hozható forgalomba azzal a feltétellel, hogy ezeket a műveleteket olyan gazdasági szereplők végzik, akik alávetik magukat az oltalom alatt álló elnevezés megfelelő használatára irányuló ellenőrzésnek.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A hasított testek vágóhídi termékjelölése a két hasított féltest belső részén történik kitörölhetetlen jelölés vagy újra fel nem használható adathordozók alkalmazásával oly módon, hogy a hasított test mind a négy negyede szétválasztásuk után is tökéletesen azonosítható legyen.

Az elnevezés oltalmának alkalmazási körébe tartozó hús darabjait, valamint a szeletek, darabok vagy darált hús formájában kiszerelt húsadagok csomagolásait számozott címkével kell ellátni, amelyen legalább az „Oltalom alatt álló földrajzi jelzés” és a „Carne de Salamanca” feliratnak szerepelnie kell.

Amennyiben a terméket kizárólag morucha fajtájú állatokból állították elő, a „Raza Morucha” megjelölés is szerepelhet a címkén.

4.   A FÖLDRAJZI TERÜLET TÖMÖR MEGHATÁROZÁSA

Salamanca tartomány.

5.   KAPCSOLAT A FÖLDRAJZI TERÜLETTEL

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A „Carne de Salamanca” előállítására alkalmas szarvasmarha-állomány tenyésztése és tartása szorosan kapcsolódik a legelőerdő („dehesa”) nagy ökológiai értékű sajátos földrajzi környezetéhez és az ott található magyaltölgyekhez.

A kontinentális éghajlatra jellemző hosszú, hideg telek, tartósan fagyos időszakok, száraz, forró nyarak és a nagy hőingadozások mellett az őszi és téli esőzések hozzák létre a legelőerdő szívós, örökzöld levelű magyaltölgyekben és aljnövényzet-alkotó bokorfajtákban gazdag közösségét. A legelők bővelkednek a magyal- és paratölgyek, a vöröstölgyek és az ibériai tölgyek jellegzetesen mediterrán típusú cserjéseiben, de gyakoriak a más fajták, főként a szuhar, a rekettye, a bodorrózsa és a sünzanót bozótos rétjei is. A pázsitfűfélék és a hüvelyesek egynyári fajtái is gyakoriak. A legelőerdő növényzete a szarvasmarha-állomány legfontosabb táplálékforrása.

Az e környezetbe illeszkedő termelési rendszer jellegzetessége az a mód, ahogy az állattartók a szarvasmarha-állománynak a legelőerdők erőforrásaihoz való alkalmazkodásán alapuló hagyományos gyakorlatokat folytatják, anélkül, hogy az év bármely szakaszában istállóban tartanák az állatokat. Az állatok nem igényelnek speciális tartási helyeket, mivel folyamatosan a szabad ég alatt tartózkodnak és csak a tölgyek alatt kereshetnek menedéket. A nevelési rendszer a természetes ciklusokat is tiszteletben tartja: a borjút nem segítik világra, természetes módon, a mezőn születik. Öt-hét hónapig anyjával marad, anyatejjel táplálkozik, de a legelők növényeit is fogyasztja.

A területen a szarvasmarhának a lovakkal, a viadalra szánt bikákkal és az ibériai sertéssel kell osztoznia, és a gyakran lovon közlekedő tehénpásztor („vaquero charro”) feladata, hogy az általa gondozott állatokat úgy óvja és kezelje, hogy az a legelőerdő legjobb kihasználását és egyszersmind oltalmát eredményezze. Salamanca elismeri ezeknek a különleges személyeknek a fontos szerepét: a város egyik központi terén Venancio Blanco szobrával tiszteleg előttük.

Az elmúlt évszázadok alatt a legelőerdőben végbemenő természetes kiválasztódás eredményeként kialakult a nehéz természeti körülményekhez és a terület legelőinek hasznosításához alkalmazkodó szarvasmarha-állomány. Külön említést érdemel ezen állatok vonatkozásában a kicsinyeiknek a farkasok és a rókák támadásaitól való megvédése terén is megmutatkozó nagyon erős anyai ösztön, valamint szívós természetük, amely segíti őket a ridegtartás elviselésében. Ezek a pozitív tulajdonságok a morucha fajta és keresztezései jellemzőire vezethetők vissza. A „Carne de Salamanca” fajtaállományát alkotó morucha fajta Salamanca legelőerdőiben alakult ki. Korábban mezőgazdasági munkáknál használták igavonóként, és kisebb bikaviadalokon („lidia”) szerepeltették, mindig szem előtt tartva az állat hústermelő képességét is. Idővel, főként kiváló anyaállat és tenyészállat voltának köszönhetően, a hústermelésre különösen alkalmas fajtává alakult. A múlt század közepe táján új fajták jelentek meg, köztük a moruchához hasonló közegben tenyésztett charolais és limousine fajták. Az évek során a morucha fajtájú állatok, valamint az ezek és a charolais, illetve a limousine fajtájú állatok keresztezéséből származó egyedek tökéletesen alkalmazkodtak a legelőerdők ökoszisztémájához, és képessé váltak a felhasznált növényi erőforrásokból nagyra értékelt húst előállítani.

5.2.   A termék sajátosságai

A „Carne de Salamanca” jelöléssel ellátott hasított testek esetében a faggyúborítottság a hasított test külsején és a mellüreg belső felületén is csekély.

A nagyon finom izomrostoknak köszönhetően a „Carne de Salamanca” textúrája kevéssé rostos. A hús színe a rózsaszíntől a lilásvörösig terjed, nagyon élénk, csillogó. A húst átszövő zsír a fehértől sárgáig vagy krémszínig terjedő színű, egyenletes eloszlású, nem képez lerakódásokat és neki köszönhetők a hús jellegzetes ízei és aromái.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

Nem kétséges, hogy az anyatejtől a természetes legelők használatáig terjedő hagyományos takarmányozási módszerek, a salamancai legelőerdők természetes környezetében élő csorda kezelése, valamint az állatok bázis fajtakomponense, a morucha fajta képezik a legfontosabb tényezőket. Ezek együttesen teszik lehetővé egy olyan termék előállítását, amelyet sajátos tulajdonságai, különösen a nagyon finom izomrostok, a rózsaszíntől lilásvörösig terjedő erőteljes, csillogó szín, valamint a húsban egyenletesen eloszló, lerakódásokat nem képező zsír különböztetnek meg más marhahúsoktól.

A hagyományos extenzív gazdálkodási rendszer lehetővé tette annak az állatfajtának a több évtizedet igénylő kiválasztását, amely tökéletesen alkalmazkodott a legelőerdőkhöz és amely az alábbi jellemzőkkel rendelkezik:

| — | kis vagy közepes nagyságú, kis súlyú állatok, amelyek rendelkeznek a táplálékszükségletüknek a nem túl dús, szegényes legelőkön való biztosításához szükséges nagy emésztőkapacitással, |
| --- | --- |

—

kis vagy közepes nagyságú, kis súlyú állatok, amelyek rendelkeznek a táplálékszükségletüknek a nem túl dús, szegényes legelőkön való biztosításához szükséges nagy emésztőkapacitással,

| — | jól fejlett, fizikai erőkifejtésre alkalmas izomzattal rendelkező, a tágas legelőkön gyorsan és könnyedén mozgó állatok, amelyeknek naponta több kilométert kell megtenniük ahhoz, hogy táplálékot és vizet találjanak, |
| --- | --- |

—

jól fejlett, fizikai erőkifejtésre alkalmas izomzattal rendelkező, a tágas legelőkön gyorsan és könnyedén mozgó állatok, amelyeknek naponta több kilométert kell megtenniük ahhoz, hogy táplálékot és vizet találjanak,

| — | rendkívül szívós állatok, amelyek nyáron és télen egyaránt ellenállók a földrajzi terület időjárási viszontagságaival szemben. |
| --- | --- |

—

rendkívül szívós állatok, amelyek nyáron és télen egyaránt ellenállók a földrajzi terület időjárási viszontagságaival szemben.

Ennél az állattípusnál a naponta végzett erőteljes izommunka mellett a genetika is pozitívan befolyásolja a szarvasmarha esetében megszokottnál finomabb rostokkal rendelkező izomtömeg és ennek eredményeként a kevéssé rostos textúrájú hús kialakulását.

A hasított test faggyússágának mértéke a tenyésztési rendszerrel, az állatok nagy fokú szívósságával és korai érettségével áll kapcsolatban. A folyamatos mozgás megakadályozza, hogy bizonyos helyeken zsírlerakódások keletkezzenek, így az állatok hatékonyabban tudnak nagy távolságokat megtenni táplálékszerzés céljából. A táplálékban bővelkedő időszakokban az izmokat átszövő zsír formájában tartalékok gyűlhetnek fel, ez azonban nem csökkenti az állatok mozgékonyságát. Mindezek eredményeként a zsír egyenletesen oszlik el a húsban, nem képez lerakódásokat, színe a fehértől a sárgáig vagy krémfehérig változó, a levágáskori életkortól függően.

Köszönhetően a természetes laktációs ciklus tiszteletben tartásnak – mivel ezeket az állatokat a szokásosnál később választják el – és annak, hogy a borjak folyamatosan anyjuk mellett tartózkodnak a legelőerdőben, a borjak fokozatosan kiegészítik anyatejes étrendjüket a legelőerdő erőforrásaival, főként a nagyobb mennyiségű pigmentet (klorofilt és karotinoidokat) tartalmazó tavaszi zöldtakarmánnyal, ami a hús jellegzetes csillogását és színét adja. Ennek és a genetikailag vörösebb húsú fajtának köszönhető a hús erőteljes, rózsaszíntől lilásvörösig terjedő, csillogó színe.

A szarvasmarha tenyésztése és húsának fogyasztása szorosan kapcsolódik ehhez a vidékhez: ismertsége és hírneve miatt a „Carne de Salamanca” terméket már a XV. században is használták a földesúri adó megfizetésére.

A XX. század közepétől vált szokássá, hogy a környék hentesei és éttermei büszkén hirdessék a kirakatban, illetve az étlapon, hogy náluk „Carne de Salamanca” kapható. Ezzel adták tudtul vevőiknek, hogy a környék legjobb, a fogyasztók által nagyra értékelt és keresett húsféleségei náluk elérhetők.

Számos írás igazolja, hogy a fogyasztók elismerik és előnyben részesítik a salamancai marhahúst; Luis Carandell „Vivir en Madrid” (Madridi élet) című, 1967-ben megjelent könyvének bevezetésében például a következőket írja: „1929-ben Barcelonában születtem, 1947-ben Madridban pedig újjászülettem ... Abban a városban, amelyik a zöldséget Valenciából, a halat Bilbaóból, a húst Salamancából, a bort la Manchából, a szöveteket pedig Katalóniából hozatta”.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

[az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése]

http://www.itacyl.es/opencms_wf/opencms/informacion_al_ciudadano/calidad_alimentaria/4_condiciones_DOP/index.html

---

(*1)  
  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---

| 2018.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/22

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/69 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. január 16.)

a „Carne de Morucha de Salamanca” oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) bejegyzésének törléséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 54. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1151/2012/EU rendelet 49–52. cikkében leírt eljárás mutatis mutandis alkalmazandó a bejegyzés törlésére az említett rendelet 54. cikke (1) bekezdésében foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(1)

A 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1151/2012/EU rendelet 49–52. cikkében leírt eljárás mutatis mutandis alkalmazandó a bejegyzés törlésére az említett rendelet 54. cikke (1) bekezdésében foglaltak szerint.

| (2) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének megfelelően, összefüggésben a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikkének (1) bekezdésével, a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelemét (3) a „Carne de Morucha de Salamanca” oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) bejegyzésének törlésére. |
| --- | --- |

(2)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének megfelelően, összefüggésben a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikkének (1) bekezdésével, a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelemét (3) a „Carne de Morucha de Salamanca” oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) bejegyzésének törlésére.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Carne de Morucha de Salamanca” (OFJ) elnevezést törölni kell az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nyilvántartásából. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Carne de Morucha de Salamanca” (OFJ) elnevezést törölni kell az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések nyilvántartásából.

| (4) | Az 1151/2012/EU rendelet 54. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdése értelmében az ilyen törléseket a hivatkozott rendelet 57. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |
| --- | --- |

(4)

Az 1151/2012/EU rendelet 54. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdése értelmében az ilyen törléseket a hivatkozott rendelet 57. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedés összhangban van a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedés összhangban van a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Carne de Morucha de Salamanca” (OFJ) elnevezés bejegyzése törlésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. december 18.) az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések, az oltalom alatt álló földrajzi jelzések és a hagyományos különleges termékek uniós szimbólumainak létrehozása tekintetében, valamint a származásra vonatkozó bizonyos szabályok, bizonyos eljárási szabályok és bizonyos kiegészítő átmeneti szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 179., 2014.6.19., 17. o.).

2

(3)  
  HL C 201., 2017.6.24., 5. o.

3

---

| 2018.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/24

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/70 RENDELETE

(2018. január 16.)

a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II., III. és V. mellékletének az egyes termékekben, illetve azok felületén található ametoktradin, klórpirifosz-metil, ciprokonazol, difenokonazol, fluazinam, flutriafol, prohexadion és nátrium-klorid maradékanyag-határértéke tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 14. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A fluazinam, a flutriafol és a prohexadion tekintetében a 396/2005/EK rendelet II. melléklete maradékanyag-határértékeket (a továbbiakban: MRL-ek) állapított meg. A klórpirifosz-metil tekintetében az említett rendelet II. melléklete és III. mellékletének B. része határozott meg MRL-eket. Az ametoktradin, a ciprokonazol és a difenokonazol tekintetében az MRL-eket az említett rendelet III. mellékletének A. része határozott meg MRL-eket. A nátrium-klorid tekintetében az említett rendelet nem határozott meg MRL-eket, és e hatóanyag nem szerepel annak IV. mellékletében sem, ezért esetében a rendelet 18. cikke (1) bekezdésének b) pontjában megállapított 0,01 mg/kg alapértéket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(1)

A fluazinam, a flutriafol és a prohexadion tekintetében a 396/2005/EK rendelet II. melléklete maradékanyag-határértékeket (a továbbiakban: MRL-ek) állapított meg. A klórpirifosz-metil tekintetében az említett rendelet II. melléklete és III. mellékletének B. része határozott meg MRL-eket. Az ametoktradin, a ciprokonazol és a difenokonazol tekintetében az MRL-eket az említett rendelet III. mellékletének A. része határozott meg MRL-eket. A nátrium-klorid tekintetében az említett rendelet nem határozott meg MRL-eket, és e hatóanyag nem szerepel annak IV. mellékletében sem, ezért esetében a rendelet 18. cikke (1) bekezdésének b) pontjában megállapított 0,01 mg/kg alapértéket kell alkalmazni.

| (2) | Egy, az ametoktradin hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer „fűszernövények és ehető virágok” esetében való alkalmazása iránti engedélyezésre irányuló eljárás keretében – a 396/2005/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően – kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz az érvényben lévő MRL-ek módosítása céljából. |
| --- | --- |

(2)

Egy, az ametoktradin hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer „fűszernövények és ehető virágok” esetében való alkalmazása iránti engedélyezésre irányuló eljárás keretében – a 396/2005/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően – kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz az érvényben lévő MRL-ek módosítása céljából.

| (3) | A klórpirifosz-metil esetében a kakiszilvára/datolyaszilvára és a gránátalmára vonatkozóan nyújtottak be ilyen kérelmet. A ciprokonazol esetében a borágó magjára vonatkozóan nyújtottak be ilyen kérelmet. A difenokonazol esetében a sárgabarackra/kajszira, a szamócára, a fejképző káposztafélékre, a salátára és egyéb salátafélékre, a mangoldra, a fűszernövényekre és ehető virágokra, a kardonnára/szúrós articsókára, a szárzellerre, a póréhagymára, a rebarbarára, a hüvelyesekre, az árpára, valamint a gyökér- és rizómafűszerekre vonatkozóan nyújtottak be ilyen kérelmet. A fluazinam esetében a vöröshagymára, a salottára/mogyoróhagymára és a fokhagymára vonatkozóan nyújtottak be ilyen kérelmet. A prohexadion esetében a szilvára vonatkozóan nyújtottak be ilyen kérelmet. |
| --- | --- |

(3)

A klórpirifosz-metil esetében a kakiszilvára/datolyaszilvára és a gránátalmára vonatkozóan nyújtottak be ilyen kérelmet. A ciprokonazol esetében a borágó magjára vonatkozóan nyújtottak be ilyen kérelmet. A difenokonazol esetében a sárgabarackra/kajszira, a szamócára, a fejképző káposztafélékre, a salátára és egyéb salátafélékre, a mangoldra, a fűszernövényekre és ehető virágokra, a kardonnára/szúrós articsókára, a szárzellerre, a póréhagymára, a rebarbarára, a hüvelyesekre, az árpára, valamint a gyökér- és rizómafűszerekre vonatkozóan nyújtottak be ilyen kérelmet. A fluazinam esetében a vöröshagymára, a salottára/mogyoróhagymára és a fokhagymára vonatkozóan nyújtottak be ilyen kérelmet. A prohexadion esetében a szilvára vonatkozóan nyújtottak be ilyen kérelmet.

| (4) | A 396/2005/EK rendelet 6. cikke (2) és (4) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a flutriafol komló esetében történő alkalmazására vonatkozóan. A kérelmező állítása szerint a szóban forgó hatóanyagnak az Egyesült Államokban az említett terményre vonatkozóan engedélyezett alkalmazása a 396/2005/EK rendeletben megállapított MRL-nél magasabb maradékanyag-értékhez vezet, ezért magasabb MRL-t kell megállapítani annak érdekében, hogy az említett termény behozatalát ne gátolják kereskedelmi akadályok. |
| --- | --- |

(4)

A 396/2005/EK rendelet 6. cikke (2) és (4) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a flutriafol komló esetében történő alkalmazására vonatkozóan. A kérelmező állítása szerint a szóban forgó hatóanyagnak az Egyesült Államokban az említett terményre vonatkozóan engedélyezett alkalmazása a 396/2005/EK rendeletben megállapított MRL-nél magasabb maradékanyag-értékhez vezet, ezért magasabb MRL-t kell megállapítani annak érdekében, hogy az említett termény behozatalát ne gátolják kereskedelmi akadályok.

| (5) | A 396/2005/EK rendelet 8. cikkének megfelelően az érintett tagállamok értékelték a kérelmeket, és az értékelő jelentéseket megküldték a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(5)

A 396/2005/EK rendelet 8. cikkének megfelelően az érintett tagállamok értékelték a kérelmeket, és az értékelő jelentéseket megküldték a Bizottságnak.

| (6) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) megvizsgálta a kérelmeket és az értékelő jelentéseket, különös tekintettel a fogyasztókat és adott esetben az állatokat érintő kockázatokra, és a javasolt MRL-ekről indokolással ellátott véleményeket (2) adott ki. Ezeket a véleményeket továbbította a kérelmezőknek, a Bizottságnak és a tagállamoknak, és hozzáférhetővé tette őket a nyilvánosság számára. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) megvizsgálta a kérelmeket és az értékelő jelentéseket, különös tekintettel a fogyasztókat és adott esetben az állatokat érintő kockázatokra, és a javasolt MRL-ekről indokolással ellátott véleményeket (2) adott ki. Ezeket a véleményeket továbbította a kérelmezőknek, a Bizottságnak és a tagállamoknak, és hozzáférhetővé tette őket a nyilvánosság számára.

| (7) | A ciprokonazol esetében a Hatóság megvizsgált egy, a repcemagra vonatkozó MRL megállapítására irányuló kérelmet, és a javasolt MRL-ről indokolással ellátott véleményt adott ki (3). Az MRL-ek extrapolációjára vonatkozó jelenlegi uniós iránymutatásokkal összhangban helyénvaló a repcemagra vonatkozó említett MRL-t a borágó magja esetében is ezen az értéken meghatározni. |
| --- | --- |

(7)

A ciprokonazol esetében a Hatóság megvizsgált egy, a repcemagra vonatkozó MRL megállapítására irányuló kérelmet, és a javasolt MRL-ről indokolással ellátott véleményt adott ki (3). Az MRL-ek extrapolációjára vonatkozó jelenlegi uniós iránymutatásokkal összhangban helyénvaló a repcemagra vonatkozó említett MRL-t a borágó magja esetében is ezen az értéken meghatározni.

| (8) | A többi kérelmet illetően a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az adatokra vonatkozó valamennyi követelmény teljesült, és a kérelmezők által kért MRL-módosítások – 27 specifikus európai fogyasztói csoport fogyasztói expozíciójának vizsgálata alapján – a fogyasztók biztonsága szempontjából elfogadhatók. A Hatóság figyelembe vette az anyagok toxikológiai tulajdonságaira vonatkozó legfrissebb információkat. Sem az említett hatóanyagokat esetlegesen tartalmazó valamennyi élelmiszer fogyasztásából következő, egész életen át tartó expozíció, sem az adott termékek fokozott fogyasztásából következő, rövid távú expozíció esetében nem merült fel a megengedhető napi bevitel vagy az akut referenciadózis túllépésének kockázata. |
| --- | --- |

(8)

A többi kérelmet illetően a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az adatokra vonatkozó valamennyi követelmény teljesült, és a kérelmezők által kért MRL-módosítások – 27 specifikus európai fogyasztói csoport fogyasztói expozíciójának vizsgálata alapján – a fogyasztók biztonsága szempontjából elfogadhatók. A Hatóság figyelembe vette az anyagok toxikológiai tulajdonságaira vonatkozó legfrissebb információkat. Sem az említett hatóanyagokat esetlegesen tartalmazó valamennyi élelmiszer fogyasztásából következő, egész életen át tartó expozíció, sem az adott termékek fokozott fogyasztásából következő, rövid távú expozíció esetében nem merült fel a megengedhető napi bevitel vagy az akut referenciadózis túllépésének kockázata.

| (9) | A nátrium-kloridot az (EU) 2017/1529 bizottsági végrehajtási rendelet (4) egyszerű anyagként jóváhagyta. Az említett anyag felhasználási feltételei várhatóan nem vezetnek olyan mennyiségű maradékanyag jelenlétéhez az élelmiszerekben és takarmányokban, hogy az kockázatot jelentene a fogyasztóra. Célszerű ezért az említett anyagot felvenni a 396/2005/EK rendelet IV. mellékletébe. |
| --- | --- |

(9)

A nátrium-kloridot az (EU) 2017/1529 bizottsági végrehajtási rendelet (4) egyszerű anyagként jóváhagyta. Az említett anyag felhasználási feltételei várhatóan nem vezetnek olyan mennyiségű maradékanyag jelenlétéhez az élelmiszerekben és takarmányokban, hogy az kockázatot jelentene a fogyasztóra. Célszerű ezért az említett anyagot felvenni a 396/2005/EK rendelet IV. mellékletébe.

| (10) | Az MRL-ekre vonatkozó megfelelő módosítások – a Hatóság indokolással ellátott véleményei alapján és a kérdés szempontjából jelentős tényezőket figyelembe véve – eleget tesznek a 396/2005/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében megfogalmazott követelményeknek. |
| --- | --- |

(10)

Az MRL-ekre vonatkozó megfelelő módosítások – a Hatóság indokolással ellátott véleményei alapján és a kérdés szempontjából jelentős tényezőket figyelembe véve – eleget tesznek a 396/2005/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében megfogalmazott követelményeknek.

| (11) | A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 396/2005/EK rendelet II., III. és IV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

1

(2)  Az EFSA tudományos jelentéseinek internetes elérhetősége: http://www.efsa.europa.eu:

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for ametoctradin in herbs and edible flowers (Indokolással ellátott vélemény az ametoktradin fűszernövények és ehető virágok vonatkozásában megállapított jelenlegi MRL-jének módosításáról). EFSA Journal 2017;15(6):4869 [21. o.].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for ametoctradin in herbs and edible flowers

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for chlorpyrifos-methyl in kaki/Japanese persimmon and granate apple/pomegranate (Indokolással ellátott vélemény a klórpirifosz-metil kakiszilva/datolyaszilva és gránátalma vonatkozásában megállapított jelenlegi MRL-jének módosításáról). EFSA Journal 2017;15(5):4838 [24. o.].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for chlorpyrifos-methyl in kaki/Japanese persimmon and granate apple/pomegranate

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for difenoconazole in various crops (Indokolással ellátott vélemény a difenokonazol különböző termények vonatkozásában megállapított jelenlegi MRL-jeinek módosításáról). EFSA Journal 2017;15(7):4893 [33. o.].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for difenoconazole in various crops

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fluazinam in onions, shallots and garlic (Indokolással ellátott vélemény a fluazinam vöröshagyma, salotta/mogyoróhagyma és fokhagyma vonatkozásában megállapított jelenlegi MRL-jeinek módosításáról). EFSA Journal 2017;15(7):4904 [22. o.].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue levels for fluazinam in onions, shallots and garlic

Reasoned opinion on the setting of import tolerance for flutriafol in hops (Indokolással ellátott vélemény a komlóban előforduló flutriafolra vonatkozó importtolerancia meghatározásáról). EFSA Journal 2017;15(7):4875 [22. o.].

Reasoned opinion on the setting of import tolerance for flutriafol in hops

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for prohexadione (considered variant prohexadione-calcium) in plums (Indokolással ellátott vélemény a prohexadion [figyelembe vett variáns: prohexadion-kalcium] szilva vonatkozásában megállapított jelenlegi MRL-jének módosításáról). EFSA Journal 2017;15(6):4837 [20. o.].

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for prohexadione (considered variant prohexadione-calcium) in plums

(3)  Reasoned opinion on the modification of the existing MRLs for cyproconazole in rapeseed (Indokolással ellátott vélemény a ciprokonazol repcemag vonatkozásában megállapított jelenlegi MRL-jeinek módosításáról). EFSA Journal 2011;9(5):2187 [30. o.].

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/1529 végrehajtási rendelete (2017. szeptember 7.) a nátrium-klorid egyszerű anyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (HL L 232., 2017.9.8., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

A 396/2005/EK rendelet II., III. és IV. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A II. mellékletben a klórpirifosz-metilre, a fluazinamra, a flutriafolra és a prohexadionra vonatkozó oszlopok helyébe a következő szöveg lép:

  „Növényvédőszer-maradékok és megengedett szermaradék-határértékek (mg/kg)











  Kódszám | Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók (1) | Klórpirifosz-metil (F) | Fluazinam (F) | Flutriafol | Prohexadion (prohexadion(sav) és sói, prohexadion-kalciumban kifejezve) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |
| 0100000 | FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK | | | | |
| 0110000 | Citrusfélék | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0110010 | Grapefruitfélék | 0,05 (*1) | | | |
| 0110020 | Narancs | 0,5 | | | |
| 0110030 | Citrom | 0,3 | | | |
| 0110040 | Zöld citrom/lime | 0,05 (*1) | | | |
| 0110050 | Mandarin | 1 | | | |
| 0110990 | Egyéb | 0,05 (*1) | | | |
| 0120000 | Fán termő héjas gyümölcsűek | 0,05 (*1) | 0,01 (*1) | 0,02 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0120010 | Mandula | | | | |
| 0120020 | Paradió/brazil dió | | | | |
| 0120030 | Kesu/kesudió | | | | |
| 0120040 | Gesztenye | | | | |
| 0120050 | Kókuszdió | | | | |
| 0120060 | Mogyoró | | | | |
| 0120070 | Ausztráliai mogyoró/makadámdió | | | | |
| 0120080 | Pekándió | | | | |
| 0120090 | Fenyőmag | | | | |
| 0120100 | Pisztácia | | | | |
| 0120110 | Dió | | | | |
| 0120990 | Egyéb | | | | |
| 0130000 | Almatermésűek | 0,5 | | 0,4 (+) | 0,1 |
| 0130010 | Alma | | 0,3 (+) | | |
| 0130020 | Körte | | 0,3 (+) | | |
| 0130030 | Birsalma | | 0,01 (*1) | | |
| 0130040 | Naspolya | (*2) | 0,01 (*1) | | |
| 0130050 | Japán naspolya | (*2) | 0,01 (*1) | | |
| 0130990 | Egyéb | | 0,01 (*1) | | |
| 0140000 | Csonthéjasok | | 0,01 (*1) | | |
| 0140010 | Sárgabarack/kajszi | 0,05 (*1) | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0140020 | Cseresznye | 0,05 (*1) | | 1 | 0,4 |
| 0140030 | Őszibarack | 0,5 | | 0,6 | 0,01 (*1) |
| 0140040 | Szilva | 0,05 (*1) | | 0,4 | 0,05 |
| 0140990 | Egyéb | 0,05 (*1) | | 0,01 (*1) | 0,01 (*1) |
| 0150000 | Bogyósgyümölcsűek | | | | |
| 0151000 | a) | Szőlő |

1.

A II. mellékletben a klórpirifosz-metilre, a fluazinamra, a flutriafolra és a prohexadionra vonatkozó oszlopok helyébe a következő szöveg lép:

„Növényvédőszer-maradékok és megengedett szermaradék-határértékek (mg/kg)

Kódszám

Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók (1)

Klórpirifosz-metil (F)

Fluazinam (F)

Flutriafol

Prohexadion (prohexadion(sav) és sói, prohexadion-kalciumban kifejezve)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

0100000

FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK

0110000

Citrusfélék

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0110010

Grapefruitfélék

0,05 (*1)

0110020

Narancs

0,5

0110030

Citrom

0,3

0110040

Zöld citrom/lime

0,05 (*1)

0110050

Mandarin

1

0110990

Egyéb

0,05 (*1)

0120000

Fán termő héjas gyümölcsűek

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0120010

Mandula

0120020

Paradió/brazil dió

0120030

Kesu/kesudió

0120040

Gesztenye

0120050

Kókuszdió

0120060

Mogyoró

0120070

Ausztráliai mogyoró/makadámdió

0120080

Pekándió

0120090

Fenyőmag

0120100

Pisztácia

0120110

Dió

0120990

Egyéb

0130000

Almatermésűek

0,5

0,4 (+)

0,1

0130010

Alma

0,3 (+)

0130020

Körte

0,3 (+)

0130030

Birsalma

0,01 (*1)

0130040

Naspolya

(*2)

0,01 (*1)

0130050

Japán naspolya

(*2)

0,01 (*1)

0130990

Egyéb

0,01 (*1)

0140000

Csonthéjasok

0,01 (*1)

0140010

Sárgabarack/kajszi

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0140020

Cseresznye

0,05 (*1)

1

0,4

0140030

Őszibarack

0,5

0,6

0,01 (*1)

0140040

Szilva

0,05 (*1)

0,4

0,05

0140990

Egyéb

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0150000

Bogyósgyümölcsűek

0151000

a)

0,2

0,01 (*1)

0151010

Csemegeszőlő

0,01 (*1) (+)

0,8

0151020

Borszőlő

3 (+)

1,5 (+)

0152000

| b) | Szamóca |
| --- | --- |

b)

0,5

0,01 (*1)

1,5

0,15

0153000

| c) | Vesszőn termő bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

c)

0,05 (*1)

0,01 (*1) (+)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0153010

Feketeszeder

0153020

Hamvas szeder

0153030

Málna (piros és sárga)

0153990

Egyéb

0154000

| d) | Egyéb bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

d)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0154010

Fürtös áfonya

3

0154020

Tőzegáfonya

0,01 (*1)

0154030

Ribiszke (fekete, piros és fehér)

0,01 (*1)

0154040

Köszméte/egres (zöld, piros és sárga)

0,01 (*1)

0154050

Csipkebogyó

(*2)

0,01 (*1)

0154060

Faeper (fekete és fehér)

(*2)

0,01 (*1)

0154070

Azarólgalagonya/franciagalagonya

(*2)

0,01 (*1)

0154080

Fekete bodza

(*2)

0,01 (*1)

0154990

Egyéb

0,01 (*1)

0160000

Egyéb gyümölcsök

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0161000

| a) | ehető héjúak |
| --- | --- |

a)

0,01 (*1)

0161010

Datolya

0,05 (*1)

0161020

Füge

0,05 (*1)

0161030

Étkezési olajbogyó

0,05 (*1)

0161040

Kumkvat/japán törpemandarin

0,05 (*1)

0161050

Karambola/uborkafa

(*2)

0161060

Kakiszilva/datolyaszilva

(*2)

0161070

Jávai szilva/dzsambolán

(*2)

0161990

Egyéb

0,05 (*1)

0162000

| b) | kisebbek, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0162010

Kivi (zöld, piros, sárga)

0162020

Licsiszilva/kínai ikerszilva

0162030

Passiógyümölcs/marakuja

0162040

Fügekaktusz

(*2)

0162050

Csillagalma

(*2)

0162060

Amerikai datolyaszilva/virginiai szilva

(*2)

0162990

Egyéb

0163000

| c) | nagyobbak, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokádó

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163020

Banán

0,05 (*1)

0,3

0163030

Mangó

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163040

Papája

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163050

Gránátalma

0,3

0,01 (*1)

0163060

Csirimojó/krémalma

(*2)

0,01 (*1)

0163070

Guáva/guajava

(*2)

0,01 (*1)

0163080

Ananász

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0163090

Kenyérgyümölcs

(*2)

0,01 (*1)

0163100

Durián

(*2)

0,01 (*1)

0163110

Tüskés annóna

(*2)

0,01 (*1)

0163990

Egyéb

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0200000

FRISS ÉS FAGYASZTOTT ZÖLDSÉGEK

0210000

Gyökér- és gyökgumós zöldségek

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0211000

| a) | burgonya |
| --- | --- |

a)

0,02

0,01 (*1)

0212000

| b) | trópusi gyökér és gumós zöldségek |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0212010

Kasszava gyökér/manióka

0212020

Édesburgonya/batáta

0212030

Jamszgyökér

0212040

Nyílgyökér

(*2)

0212990

Egyéb

0213000

| c) | egyéb gyökér- és gyökgumós zöldségek, a cukorrépa kivételével |
| --- | --- |

c)

0,01 (*1)

0213010

Cékla

0,06 (+)

0213020

Sárgarépa

0,01 (*1)

0213030

Gumós zeller

0,01 (*1)

0213040

Torma

0,01 (*1)

0213050

Csicsóka

0,01 (*1)

0213060

Pasztinák/paszternák

0,01 (*1)

0213070

Petrezselyemgyökér

0,01 (*1)

0213080

Retek

0,01 (*1)

0213090

Bakszakáll

0,01 (*1)

0213100

Karórépa

0,01 (*1)

0213110

Tarlórépa

0,01 (*1)

0213990

Egyéb

0,01 (*1)

0220000

Hagymafélék

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0220010

Fokhagyma

0,06

0220020

Vöröshagyma

0,06

0220030

Salotta/mogyoróhagyma

0,06

0220040

Újhagyma/zöldhagyma és téli sarjadékhagyma

0,01 (*1)

0220990

Egyéb

0,01 (*1)

0230000

Termésükért termesztett zöldségek

0,01 (*1)

0231000

| a) | burgonyafélék |
| --- | --- |

a)

0,5

0231010

Paradicsom

0,3

0,8

0231020

Étkezési paprika

0,01 (*1)

1

0231030

Padlizsán/tojásgyümölcs

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231040

Okra/bámia

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0231990

Egyéb

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0232000

| b) | kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,15

0232010

Uborka

0232020

Apró uborka

0232030

Cukkini

0232990

Egyéb

0233000

| c) | kabakosok – nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0233010

Dinnye

0,2 (+)

0233020

Sütőtök

0,01 (*1)

0233030

Görögdinnye

0,2 (+)

0233990

Egyéb

0,01 (*1)

0234000

| d) | csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0239000

| e) | egyéb termésükért termesztett zöldségek |
| --- | --- |

e)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0240000

Káposztafélék (nem tartalmazza a káposztafélék gyökereit és kis levelű terményeit)

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0241000

| a) | virágukért termesztett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

0241010

Brokkoli

0241020

Karfiol

0241990

Egyéb

0242000

| b) | fejképző káposztafélék |
| --- | --- |

b)

0242010

Kelbimbó

0242020

Fejeskáposzta

0242990

Egyéb

0243000

| c) | leveles káposzta |
| --- | --- |

c)

0243010

Kínai kel/pekingi káposzta/pe-tsai

0243020

Kel

0243990

Egyéb

0244000

| d) | karalábé |
| --- | --- |

d)

0250000

Levélzöldségek, fűszernövények és ehető virágok

0,05 (*1)

0251000

| a) | saláta és egyéb salátafélék |
| --- | --- |

a)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0251010

Galambbegysaláta

0,01 (*1)

0251020

Fejes salátafélék

1,5

0251030

Endívia/széles levelű batáviai endívia

0,01 (*1)

0251040

Kerti zsázsa/közönséges borbálafű, valamint egyéb csírák és hajtások

0,01 (*1)

0251050

Közönséges borbálafű/szárazföldi zsázsa

(*2)

0,01 (*1)

0251060

Borsmustár/rukkola

0,01 (*1)

0251070

Vörös mustár

(*2)

0,01 (*1)

0251080

Kis levelű termények (a Brassica fajok is)

0,01 (*1)

0251990

Egyéb

0,01 (*1)

0252000

| b) | spenót és hasonló levelek |
| --- | --- |

b)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0252010

Spenótfélék

0252020

Kövér porcsin

(*2)

0252030

Mangold

0252990

Egyéb

0253000

| c) | szőlőlevél és hasonló fajok |
| --- | --- |

c)

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0254000

| d) | vízitorma |
| --- | --- |

d)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0255000

| e) | cikóriasaláta |
| --- | --- |

e)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0256000

| f) | fűszernövények és ehető virágok |
| --- | --- |

f)

0,05 (*1)

0,02 (*1)

0,02 (*1)

0256010

Turbolya

0256020

Metélőhagyma

0256030

Zellerlevél

0256040

Petrezselyemlevél/metélőpetrezselyem

0256050

Zsálya

(*2)

0256060

Rozmaring

(*2)

0256070

Kakukkfű

(*2)

0256080

Bazsalikom, valamint ehető virágok

(*2)

0256090

Babérlevél

(*2)

0256100

Tárkony

(*2)

0256990

Egyéb

0260000

Hüvelyes zöldségek

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0260010

Bab (hüvelyben)

0260020

Bab (hüvely nélkül)

0260030

Borsó (hüvelyben)

0260040

Borsó (hüvely nélkül)

0260050

Lencse

0260990

Egyéb

0270000

Szárukért termesztett zöldségek

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0270010

Spárga

0270020

Kardonna/szúrós articsóka

0270030

Szárzeller

0270040

Olasz édeskömény

0270050

Articsóka

0270060

Póréhagyma

0270070

Rebarbara

0270080

Bambuszrügy

(*2)

0270090

Pálmafa csúcsrügy

(*2)

0270990

Egyéb

0280000

Gombák, mohák és zuzmók

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0280010

Termesztett gomba

0280020

Vadgomba

0280990

Moha és zuzmó

0290000

Algák és prokarióta szervezetek

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0300000

HÜVELYESEK

0,05 (*1)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0300010

Bab

(+)

0300020

Lencse

0300030

Borsó

0300040

Csillagfürt/farkasbab

0300990

Egyéb

0400000

OLAJOS MAGVAK ÉS OLAJTARTALMÚ GYÜMÖLCSÖK

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0401000

Olajos magvak

0401010

Lenmag

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401020

Földimogyoró/amerikai mogyoró

0,15

0,9

0401030

Mák

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401040

Szezámmag

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401050

Napraforgómag

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401060

Repcemag

0,5

0,01 (*1)

0401070

Szójabab

0,4

0,01 (*1)

0401080

Mustármag

0,5

0,01 (*1)

0401090

Gyapotmag

0,5

0,01 (*1)

0401100

Tökmag

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401110

Pórsáfránymag

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401120

Borágó magja

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401130

Gomborkamag

(*2)

0,5

0,01 (*1)

0401140

Kendermag

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401150

Ricinusbab

(*2)

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0401990

Egyéb

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0402000

Olajtartalmú gyümölcsök

0,02 (*1)

0,01 (*1)

0402010

Olajbogyó olajkinyerésre

0402020

Olajpálma magja

(*2)

0402030

Afrikai olajpálma gyümölcs

(*2)

0402040

Kapok

(*2)

0402990

Egyéb

0500000

GABONAFÉLÉK

3

0,02 (*1)

0500010

Árpa

0,15

0,1

0500020

Hajdina és egyéb álgabonafélék

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500030

Kukorica

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500040

Köles

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0500050

Zab

0,01 (*1)

0,1

0500060

Rizs

1,5 (+)

0,02 (*1)

0500070

Rozs

0,15

0,1

0500080

Cirok

1,5

0,02 (*1)

0500090

Búza

0,15

0,1

0500990

Egyéb

0,01 (*1)

0,02 (*1)

0600000

KÁVÉ, TEA, GYÓGYNÖVÉNYTEA, KAKAÓ ÉS SZENTJÁNOSKENYÉR

0,05 (*1)

0610000

Tea

0,1 (*1)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0620000

Kávébab

(*2)

0,1 (*1)

0,15

0630000

Gyógyteafőzet a következőből:

(*2)

0,05 (*1)

0631000

| a) | virág |
| --- | --- |

a)

(*2)

0,1 (*1)

0631010

Kamilla

(*2)

0631020

Rozella/szudáni hibiszkusz

(*2)

0631030

Rózsa

(*2)

0631040

Jázminvirág/fehér jázmin

(*2)

0631050

Kislevelű hárs

(*2)

0631990

Egyéb

(*2)

0632000

| b) | levelek és fűszernövények |
| --- | --- |

b)

(*2)

0,1 (*1)

0632010

Kerti szamóca

(*2)

0632020

Vörös fokföldirekettye/rooibos

(*2)

0632030

Maté

(*2)

0632990

Egyéb

(*2)

0633000

| c) | gyökér |
| --- | --- |

c)

(*2)

3 (+)

0633010

Macskagyökér

(*2)

0633020

Ginszeng

(*2)

0633990

Egyéb

(*2)

0639000

| d) | a növény bármely más részei |
| --- | --- |

d)

(*2)

0,1 (*1)

0640000

Kakaóbab

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0650000

Szentjánoskenyér

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0700000

KOMLÓ

0,1 (*1)

0,1 (*1)

20

0,01 (*1)

0800000

FŰSZEREK

(*2)

0810000

Mag

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0810010

Ánizsmag

(*2)

0810020

Fekete kömény

(*2)

0810030

Zeller

(*2)

0810040

Koriander/kerti koriander

(*2)

0810050

Kömény

(*2)

0810060

Kapor

(*2)

0810070

Édeskömény

(*2)

0810080

Görögszéna/lepkeszeg

(*2)

0810090

Szerecsendió

(*2)

0810990

Egyéb

(*2)

0820000

Termés

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0820010

Szegfűbors

(*2)

0820020

Szecsuáni bors

(*2)

0820030

Kömény

(*2)

0820040

Kardamom

(*2)

0820050

Borókabogyó

(*2)

0820060

Bors-félék (fekete, zöld és fehér)

(*2)

0820070

Vanília

(*2)

0820080

Tamarind

(*2)

0820990

Egyéb

(*2)

0830000

Kéreg

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0830010

Fahéj

(*2)

0830990

Egyéb

(*2)

0840000

Gyökér- és rizóma

(*2)

0840010

Édesgyökér

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840020

Gyömbér

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840030

Kurkuma/indiai sáfrány

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0840040

Torma

(*2)

(+)

(+)

(+)

0840990

Egyéb

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850000

Bimbó

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0850010

Szegfűszeg

(*2)

0850020

Kapribogyó

(*2)

0850990

Egyéb

(*2)

0860000

Virágbibe

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0860010

Sáfrány

(*2)

0860990

Egyéb

(*2)

0870000

Magköpeny

(*2)

0,1 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0870010

Szerecsendió-virág/mácisz

(*2)

0870990

Egyéb

(*2)

0900000

CUKORTERMŐ NÖVÉNYEK

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0900010

Cukorrépagyökér

(*2)

0,06

0900020

Cukornád

(*2)

0,01 (*1)

0900030

Cikóriagyökér

(*2)

0,01 (*1)

0900990

Egyéb

(*2)

0,01 (*1)

1000000

ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK

1010000

Szövetek a következő állatokból

0,05 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1011000

| a) | sertés |
| --- | --- |

a)

1011010

Izom

0,01 (*1)

1011020

Zsírszövet

0,01 (*1)

1011030

Máj

0,1 (+)

1011040

Vese

0,01 (*1)

1011050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,01 (*1)

1011990

Egyéb

0,01 (*1)

1012000

| b) | szarvasmarha |
| --- | --- |

b)

1012010

Izom

0,01 (*1)

1012020

Zsírszövet

0,01 (*1)

1012030

Máj

0,3 (+)

1012040

Vese

0,01 (*1)

1012050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,01 (*1)

1012990

Egyéb

0,01 (*1)

1013000

| c) | juh |
| --- | --- |

c)

1013010

Izom

0,01 (*1)

1013020

Zsírszövet

0,01 (*1)

1013030

Máj

0,3 (+)

1013040

Vese

0,01 (*1)

1013050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,01 (*1)

1013990

Egyéb

0,01 (*1)

1014000

| d) | kecske |
| --- | --- |

d)

1014010

Izom

0,01 (*1)

1014020

Zsírszövet

0,01 (*1)

1014030

Máj

0,3 (+)

1014040

Vese

0,01 (*1)

1014050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,01 (*1)

1014990

Egyéb

0,01 (*1)

1015000

| e) | lófélék |
| --- | --- |

e)

(*2)

1015010

Izom

(*2)

0,01 (*1)

1015020

Zsírszövet

(*2)

0,01 (*1)

1015030

Máj

(*2)

0,3 (+)

1015040

Vese

(*2)

0,01 (*1)

1015050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

(*2)

0,01 (*1)

1015990

Egyéb

(*2)

0,01 (*1)

1016000

| f) | baromfi |
| --- | --- |

f)

1016010

Izom

0,01 (*1)

1016020

Zsírszövet

0,01 (*1)

1016030

Máj

0,03

1016040

Vese

0,03

1016050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,03

1016990

Egyéb

0,01 (*1)

1017000

| g) | egyéb szárazföldi haszonállatok |
| --- | --- |

g)

(*2)

1017010

Izom

(*2)

0,01 (*1)

1017020

Zsírszövet

(*2)

0,01 (*1)

1017030

Máj

(*2)

0,3 (+)

1017040

Vese

(*2)

0,01 (*1)

1017050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

(*2)

0,01 (*1)

1017990

Egyéb

(*2)

0,01 (*1)

1020000

Tej

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1020010

Szarvasmarha

1020020

Juh

1020030

Kecske

1020040

Ló

1020990

Egyéb

1030000

Madártojás

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1030010

Csirke

1030020

Kacsa

(*2)

1030030

Liba

(*2)

1030040

Fürj

(*2)

1030990

Egyéb

(*2)

1040000

Méz és egyéb méhészeti termékek

(*2)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05 (*1)

1050000

Kétéltűek és hüllők

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1060000

Szárazföldi gerinctelen állatok

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

1070000

Vadon élő szárazföldi gerincesek

(*2)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

0,01 (*1)

| (F) | = | zsírban oldódó |
| --- | --- | --- |

(F)

=

zsírban oldódó

Fluazinam (F)

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a feldolgozott termékekben található szermaradékok jellegével kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben 2018. október 18-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0130010 | Alma |
| --- | --- | --- |
| 0130020 | Körte |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a feldolgozott termékekben található szermaradékok jellegével kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben 2018. október 18-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0130010

Alma

0130020

Körte

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben 2018. október 18-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0151010 | Csemegeszőlő |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben 2018. október 18-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0151010

Csemegeszőlő

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a feldolgozott termékekben található szermaradékok jellegével kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben 2018. október 18-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0151020 | Borszőlő |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a feldolgozott termékekben található szermaradékok jellegével kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben 2018. október 18-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0151020

Borszőlő

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben 2018. október 18-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0153000 | c) | Vesszőn termő bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben 2018. október 18-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0153000

c)

0153010

Feketeszeder

0153020

Hamvas szeder

0153030

Málna (piros és sárga)

0300010

Bab

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben 2018. október 18-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0633000 | c) | gyökér |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy az analitikai módszerekkel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban említett információkat, amennyiben 2018. október 18-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0633000

c)

0633010

Macskagyökér

0633020

Ginszeng

| (+) | A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.







  0840040 | Torma |
| --- | --- | --- |

(+)

A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.

0840040

Torma

Flutriafol

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a feldolgozott termékekben található szermaradékok jellegével kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2018. január 27-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0130000 | Almatermésűek |
| --- | --- | --- |
| 0130010 | Alma |
| 0130020 | Körte |
| 0130030 | Birsalma |
| 0130040 | Naspolya |
| 0130050 | Japán naspolya |
| 0130990 | Egyéb |
| 0151020 | Borszőlő |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a feldolgozott termékekben található szermaradékok jellegével kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2018. január 27-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0130000

Almatermésűek

0130010

Alma

0130020

Körte

0130030

Birsalma

0130040

Naspolya

0130050

Japán naspolya

0130990

Egyéb

0151020

Borszőlő

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2018. január 27-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  0213010 | Cékla |
| --- | --- | --- |
| 0233010 | Dinnye |
| 0233030 | Görögdinnye |
| 0500060 | Rizs |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a szermaradék-vizsgálatokkal kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2018. január 27-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

0213010

Cékla

0233010

Dinnye

0233030

Görögdinnye

0500060

Rizs

| (+) | A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.







  0840040 | Torma |
| --- | --- | --- |

(+)

A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.

0840040

Torma

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a takarmányozási vizsgálatokból származó minták tárolási feltételeivel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2018. január 27-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1011030 | Máj |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a takarmányozási vizsgálatokból származó minták tárolási feltételeivel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2018. január 27-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1011030

Máj

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a kérődzők anyagcseréjével és a takarmányozási vizsgálatokból származó minták tárolási feltételeivel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2018. január 27-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1012030 | Máj |
| --- | --- | --- |
| 1013030 | Máj |
| 1014030 | Máj |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a kérődzők anyagcseréjével és a takarmányozási vizsgálatokból származó minták tárolási feltételeivel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2018. január 27-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1012030

Máj

1013030

Máj

1014030

Máj

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a takarmányozási vizsgálatokból származó minták tárolási feltételeivel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2018. január 27-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1015030 | Máj |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a takarmányozási vizsgálatokból származó minták tárolási feltételeivel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2018. január 27-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1015030

Máj

| (+) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a kérődzők anyagcseréjével és a takarmányozási vizsgálatokból származó minták tárolási feltételeivel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2018. január 27-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.







  1017030 | Máj |
| --- | --- | --- |

(+)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság megállapította, hogy a kérődzők anyagcseréjével és a takarmányozási vizsgálatokból származó minták tárolási feltételeivel kapcsolatban egyes információk nem állnak rendelkezésre. Az MRL felülvizsgálata során a Bizottság figyelembe fogja venni az első mondatban szereplő információt, amennyiben 2018. január 27-ig benyújtják, vagy az információ benyújtásának elmaradása esetén annak hiányát.

1017030

Máj

Prohexadion (prohexadion(sav) és sói, prohexadion-kalciumban kifejezve)

| (+) | A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.







  0840040 | Torma” |
| --- | --- | --- |

(+)

A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.

0840040

Torma”

| 2. | A III. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az A. részben az ametoktradinra, a ciprokonazolra és a difenokonazolra vonatkozó oszlopok helyébe a következő szöveg lép:

  „Növényvédőszer-maradékok és megengedett szermaradék-határértékek (mg/kg)










  Kódszám | Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók (2) | Ametoktradin (R) | Ciprokonazol (F) | Difenokonazol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK | | | |
| 0110000 | Citrusfélék | 0,01 (*3) | 0,05 (*3) | 0,6 |
| 0110010 | Grapefruitfélék | | | |
| 0110020 | Narancs | | | |
| 0110030 | Citrom | | | |
| 0110040 | Zöld citrom/lime | | | |
| 0110050 | Mandarin | | | |
| 0110990 | Egyéb | | | |
| 0120000 | Fán termő héjas gyümölcsűek | 0,01 (*3) | 0,05 (*3) | 0,05 (*3) |
| 0120010 | Mandula | | | |
| 0120020 | Paradió/brazil dió | | | |
| 0120030 | Kesu/kesudió | | | |
| 0120040 | Gesztenye | | | |
| 0120050 | Kókuszdió | | | |
| 0120060 | Mogyoró | | | |
| 0120070 | Ausztráliai mogyoró/makadámdió | | | |
| 0120080 | Pekándió | | | |
| 0120090 | Fenyőmag | | | |
| 0120100 | Pisztácia | | | |
| 0120110 | Dió | | | |
| 0120990 | Egyéb | | | |
| 0130000 | Almatermésűek | 0,01 (*3) | 0,1 | 0,8 |
| 0130010 | Alma | | | |
| 0130020 | Körte | | | |
| 0130030 | Birsalma | | | |
| 0130040 | Naspolya | | | |
| 0130050 | Japán naspolya | | | |
| 0130990 | Egyéb | | | |
| 0140000 | Csonthéjasok | 0,01 (*3) | | |
| 0140010 | Sárgabarack/kajszi | | 0,1 | 0,7 |
| 0140020 | Cseresznye | | 0,1 | 0,3 |
| 0140030 | Őszibarack | | 0,1 | 0,5 |
| 0140040 | Szilva | | 0,05 (*3) | 0,5 |
| 0140990 | Egyéb | | 0,05 (*3) | 0,1 |
| 0150000 | Bogyósgyümölcsűek | | | |
| 0151000 | a) | Szőlő |

2.

A III. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az A. részben az ametoktradinra, a ciprokonazolra és a difenokonazolra vonatkozó oszlopok helyébe a következő szöveg lép:

„Növényvédőszer-maradékok és megengedett szermaradék-határértékek (mg/kg)

Kódszám

Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók (2)

Ametoktradin (R)

Ciprokonazol (F)

Difenokonazol

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; FÁN TERMŐ HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK

0110000

Citrusfélék

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,6

0110010

Grapefruitfélék

0110020

Narancs

0110030

Citrom

0110040

Zöld citrom/lime

0110050

Mandarin

0110990

Egyéb

0120000

Fán termő héjas gyümölcsűek

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0120010

Mandula

0120020

Paradió/brazil dió

0120030

Kesu/kesudió

0120040

Gesztenye

0120050

Kókuszdió

0120060

Mogyoró

0120070

Ausztráliai mogyoró/makadámdió

0120080

Pekándió

0120090

Fenyőmag

0120100

Pisztácia

0120110

Dió

0120990

Egyéb

0130000

Almatermésűek

0,01 (*3)

0,1

0,8

0130010

Alma

0130020

Körte

0130030

Birsalma

0130040

Naspolya

0130050

Japán naspolya

0130990

Egyéb

0140000

Csonthéjasok

0,01 (*3)

0140010

Sárgabarack/kajszi

0,1

0,7

0140020

Cseresznye

0,1

0,3

0140030

Őszibarack

0,1

0,5

0140040

Szilva

0,05 (*3)

0,5

0140990

Egyéb

0,05 (*3)

0,1

0150000

Bogyósgyümölcsűek

0151000

a)

6

0,2

3

0151010

Csemegeszőlő

0151020

Borszőlő

0152000

| b) | Szamóca |
| --- | --- |

b)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0153000

| c) | Vesszőn termő bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0153010

Feketeszeder

1,5

0153020

Hamvas szeder

0,1

0153030

Málna (piros és sárga)

1,5

0153990

Egyéb

0,1

0154000

| d) | Egyéb bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0154010

Fürtös áfonya

0,1

0154020

Tőzegáfonya

0,1

0154030

Ribiszke (fekete, piros és fehér)

0,2

0154040

Köszméte/egres (zöld, piros és sárga)

0,1

0154050

Csipkebogyó

0,1

0154060

Faeper (fekete és fehér)

0,1

0154070

Azarólgalagonya/franciagalagonya

0,8

0154080

Fekete bodza

0,1

0154990

Egyéb

0,1

0160000

Egyéb gyümölcsök

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0161000

| a) | ehető héjúak |
| --- | --- |

a)

0161010

Datolya

0,1

0161020

Füge

0,1

0161030

Étkezési olajbogyó

2

0161040

Kumkvat/japán törpemandarin

0,6

0161050

Karambola/uborkafa

0,1

0161060

Kakiszilva/datolyaszilva

0,8

0161070

Jávai szilva/dzsambolán

0,1

0161990

Egyéb

0,1

0162000

| b) | kisebbek, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

0,1

0162010

Kivi (zöld, piros, sárga)

0162020

Licsiszilva/kínai ikerszilva

0162030

Passiógyümölcs/marakuja

0162040

Fügekaktusz

0162050

Csillagalma

0162060

Amerikai datolyaszilva/virginiai szilva

0162990

Egyéb

0163000

| c) | nagyobbak, nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokádó

0,6

0163020

Banán

0,1

0163030

Mangó

0,1

0163040

Papája

0,2

0163050

Gránátalma

0,1

0163060

Csirimojó/krémalma

0,1

0163070

Guáva/guajava

0,1

0163080

Ananász

0,1

0163090

Kenyérgyümölcs

0,1

0163100

Durián

0,1

0163110

Tüskés annóna

0,1

0163990

Egyéb

0,1

0200000

FRISS ÉS FAGYASZTOTT ZÖLDSÉGEK

0210000

Gyökér- és gyökgumós zöldségek

0,05 (*3)

0211000

| a) | burgonya |
| --- | --- |

a)

0,05

0,1

0212000

| b) | trópusi gyökér és gumós zöldségek |
| --- | --- |

b)

0,05

0,1

0212010

Kasszava gyökér/manióka

0212020

Édesburgonya/batáta

0212030

Jamszgyökér

0212040

Nyílgyökér

0212990

Egyéb

0213000

| c) | egyéb gyökér- és gyökgumós zöldségek, a cukorrépa kivételével |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0213010

Cékla

0,4

0213020

Sárgarépa

0,4

0213030

Gumós zeller

2

0213040

Torma

0,4

0213050

Csicsóka

0,4

0213060

Pasztinák/paszternák

0,4

0213070

Petrezselyemgyökér

0,4

0213080

Retek

0,4

0213090

Bakszakáll

0,4

0213100

Karórépa

0,4

0213110

Tarlórépa

0,4

0213990

Egyéb

0,4

0220000

Hagymafélék

0,05 (*3)

0220010

Fokhagyma

1,5

0,5

0220020

Vöröshagyma

1,5

0,5

0220030

Salotta/mogyoróhagyma

1,5

0,5

0220040

Újhagyma/zöldhagyma és téli sarjadékhagyma

5

9

0220990

Egyéb

0,01 (*3)

0,5

0230000

Termésükért termesztett zöldségek

0,05 (*3)

0231000

| a) | burgonyafélék |
| --- | --- |

a)

0231010

Paradicsom

2

2

0231020

Étkezési paprika

2

0,8

0231030

Padlizsán/tojásgyümölcs

1,5

0,6

0231040

Okra/bámia

1,5

0,05 (*3)

0231990

Egyéb

1,5

0,05 (*3)

0232000

| b) | kabakosok – ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

0,3

0232010

Uborka

2

0232020

Apró uborka

3

0232030

Cukkini

3

0232990

Egyéb

3

0233000

| c) | kabakosok – nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

3

0,2

0233010

Dinnye

0233020

Sütőtök

0233030

Görögdinnye

0233990

Egyéb

0234000

| d) | csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0239000

| e) | egyéb termésükért termesztett zöldségek |
| --- | --- |

e)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0240000

Káposztafélék (nem tartalmazza a káposztafélék gyökereit és kis levelű terményeit)

0,05 (*3)

0241000

| a) | virágukért termesztett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

0241010

Brokkoli

6

1

0241020

Karfiol

0,01 (*3)

0,2

0241990

Egyéb

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0242000

| b) | fejképző káposztafélék |
| --- | --- |

b)

0,3

0242010

Kelbimbó

0,01 (*3)

0242020

Fejeskáposzta

15

0242990

Egyéb

0,01 (*3)

0243000

| c) | leveles káposzta |
| --- | --- |

c)

2

0243010

Kínai kel/pekingi káposzta/pe-tsai

60

0243020

Kel

0,01 (*3)

0243990

Egyéb

0,01 (*3)

0244000

| d) | karalábé |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0250000

Levélzöldségek, fűszernövények és ehető virágok

0251000

| a) | saláta és egyéb salátafélék |
| --- | --- |

a)

0251010

Galambbegysaláta

50

5

7

0251020

Fejes salátafélék

40

0,05 (*3)

4

0251030

Endívia/széles levelű batáviai endívia

40

0,05 (*3)

0,8

0251040

Kerti zsázsa/közönséges borbálafű, valamint egyéb csírák és hajtások

40

0,05 (*3)

4

0251050

Közönséges borbálafű/szárazföldi zsázsa

40

0,05 (*3)

4

0251060

Borsmustár/rukkola

40

0,05 (*3)

2

0251070

Vörös mustár

40

0,05 (*3)

4

0251080

Kis levelű termények (a Brassica fajok is)

40

0,05 (*3)

4

0251990

Egyéb

0,01 (*3)

0,05 (*3)

4

0252000

| b) | spenót és hasonló levelek |
| --- | --- |

b)

60

0,05 (*3)

0252010

Spenótfélék

2

0252020

Kövér porcsin

2

0252030

Mangold

4

0252990

Egyéb

0,05 (*3)

0253000

| c) | szőlőlevél és hasonló fajok |
| --- | --- |

c)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0254000

| d) | vízitorma |
| --- | --- |

d)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0255000

| e) | cikóriasaláta |
| --- | --- |

e)

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,08

0256000

| f) | fűszernövények és ehető virágok |
| --- | --- |

f)

20

0,05 (*3)

0256010

Turbolya

10

0256020

Metélőhagyma

4

0256030

Zellerlevél

10

0256040

Petrezselyemlevél/metélőpetrezselyem

10

0256050

Zsálya

4

0256060

Rozmaring

4

0256070

Kakukkfű

4

0256080

Bazsalikom, valamint ehető virágok

10

0256090

Babérlevél

4

0256100

Tárkony

4

0256990

Egyéb

4

0260000

Hüvelyes zöldségek

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0260010

Bab (hüvelyben)

1

0260020

Bab (hüvely nélkül)

1

0260030

Borsó (hüvelyben)

1

0260040

Borsó (hüvely nélkül)

1

0260050

Lencse

0,05 (*3)

0260990

Egyéb

0,05 (*3)

0270000

Szárukért termesztett zöldségek

0270010

Spárga

0,01 (*3)

0,1

0,05 (*3)

0270020

Kardonna/szúrós articsóka

0,01 (*3)

0,05 (*3)

7

0270030

Szárzeller

20

0,2

7

0270040

Olasz édeskömény

20

0,05 (*3)

5

0270050

Articsóka

0,01 (*3)

0,1

1

0270060

Póréhagyma

5

0,05 (*3)

0,6

0270070

Rebarbara

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,5

0270080

Bambuszrügy

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0270090

Pálmafa csúcsrügy

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0270990

Egyéb

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0280000

Gombák, mohák és zuzmók

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0280010

Termesztett gomba

0280020

Vadgomba

0280990

Moha és zuzmó

0290000

Algák és prokarióta szervezetek

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0300000

HÜVELYESEK

0,01 (*3)

0,08

0300010

Bab

0,06

0300020

Lencse

0,06

0300030

Borsó

0,1

0300040

Csillagfürt/farkasbab

0,06

0300990

Egyéb

0,06

0400000

OLAJOS MAGVAK ÉS OLAJTARTALMÚ GYÜMÖLCSÖK

0,01 (*3)

0401000

Olajos magvak

0401010

Lenmag

0,05 (*3)

0,2

0401020

Földimogyoró/amerikai mogyoró

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401030

Mák

0,4

0,05 (*3)

0401040

Szezámmag

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401050

Napraforgómag

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401060

Repcemag

0,4

0,5

0401070

Szójabab

0,07

0,1

0401080

Mustármag

0,4

0,2

0401090

Gyapotmag

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401100

Tökmag

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401110

Pórsáfránymag

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401120

Borágó magja

0,4

0,05 (*3)

0401130

Gomborkamag

0,4

0,05 (*3)

0401140

Kendermag

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401150

Ricinusbab

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0401990

Egyéb

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0402000

Olajtartalmú gyümölcsök

0,05 (*3)

0402010

Olajbogyó olajkinyerésre

2

0402020

Olajpálma magja

0,05 (*3)

0402030

Afrikai olajpálma gyümölcs

0,05 (*3)

0402040

Kapok

0,05 (*3)

0402990

Egyéb

0,05 (*3)

0500000

GABONAFÉLÉK

0,01 (*3)

0500010

Árpa

0,2

0,3

0500020

Hajdina és egyéb álgabonafélék

0,1

0,05 (*3)

0500030

Kukorica

0,1

0,05 (*3)

0500040

Köles

0,1

0,05 (*3)

0500050

Zab

0,2

0,05 (*3)

0500060

Rizs

0,1

3

0500070

Rozs

0,1

0,1

0500080

Cirok

0,1

0,05 (*3)

0500090

Búza

0,1

0,1

0500990

Egyéb

0,1

0,05 (*3)

0600000

KÁVÉ, TEA, GYÓGYNÖVÉNYTEA, KAKAÓ ÉS SZENTJÁNOSKENYÉR

0,01 (*3)

0610000

Tea

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0620000

Kávébab

0,1

0,05 (*3)

0630000

Gyógyteafőzet a következőből:

0,05 (*3)

20

0631000

| a) | virág |
| --- | --- |

a)

0631010

Kamilla

0631020

Rozella/szudáni hibiszkusz

0631030

Rózsa

0631040

Jázminvirág/fehér jázmin

0631050

Kislevelű hárs

0631990

Egyéb

0632000

| b) | levelek és fűszernövények |
| --- | --- |

b)

0632010

Kerti szamóca

0632020

Vörös fokföldirekettye/rooibos

0632030

Maté

0632990

Egyéb

0633000

| c) | gyökér |
| --- | --- |

c)

0633010

Macskagyökér

0633020

Ginszeng

0633990

Egyéb

0639000

| d) | a növény bármely más részei |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaóbab

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0650000

Szentjánoskenyér

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0700000

KOMLÓ

100

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0800000

FŰSZEREK

0810000

Mag

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0810010

Ánizsmag

0810020

Fekete kömény

0810030

Zeller

0810040

Koriander/kerti koriander

0810050

Kömény

0810060

Kapor

0810070

Édeskömény

0810080

Görögszéna/lepkeszeg

0810090

Szerecsendió

0810990

Egyéb

0820000

Termés

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0820010

Szegfűbors

0820020

Szecsuáni bors

0820030

Kömény

0820040

Kardamom

0820050

Borókabogyó

0820060

Bors-félék (fekete, zöld és fehér)

0820070

Vanília

0820080

Tamarind

0820990

Egyéb

0830000

Kéreg

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0830010

Fahéj

0830990

Egyéb

0840000

Gyökér- és rizóma

0840010

Édesgyökér

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840020

Gyömbér

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840030

Kurkuma/indiai sáfrány

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0840040

Torma

(+)

(+)

(+)

0840990

Egyéb

0,01 (*3)

0,05 (*3)

3

0850000

Bimbó

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0850010

Szegfűszeg

0850020

Kapribogyó

0850990

Egyéb

0860000

Virágbibe

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0860010

Sáfrány

0860990

Egyéb

0870000

Magköpeny

0,01 (*3)

0,05 (*3)

0,3

0870010

Szerecsendió-virág/mácisz

0870990

Egyéb

0900000

CUKORTERMŐ NÖVÉNYEK

0,01 (*3)

0900010

Cukorrépagyökér

0,1

0,2

0900020

Cukornád

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0900030

Cikóriagyökér

0,05 (*3)

0,6

0900990

Egyéb

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1000000

ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK

1010000

Szövetek a következő állatokból

0,03 (*3)

1011000

| a) | sertés |
| --- | --- |

a)

1011010

Izom

0,05 (*3)

0,05

1011020

Zsírszövet

0,05 (*3)

0,05

1011030

Máj

0,5

0,2

1011040

Vese

0,5

0,2

1011050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,5

0,2

1011990

Egyéb

0,05 (*3)

0,1

1012000

| b) | szarvasmarha |
| --- | --- |

b)

1012010

Izom

0,05 (*3)

0,05

1012020

Zsírszövet

0,05 (*3)

0,05

1012030

Máj

0,5

0,2

1012040

Vese

0,5

0,2

1012050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,5

0,2

1012990

Egyéb

0,05 (*3)

0,1

1013000

| c) | juh |
| --- | --- |

c)

1013010

Izom

0,05 (*3)

0,05

1013020

Zsírszövet

0,05 (*3)

0,05

1013030

Máj

0,5

0,2

1013040

Vese

0,5

0,2

1013050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,5

0,2

1013990

Egyéb

0,05 (*3)

0,1

1014000

| d) | kecske |
| --- | --- |

d)

1014010

Izom

0,05 (*3)

0,05

1014020

Zsírszövet

0,05 (*3)

0,05

1014030

Máj

0,5

0,2

1014040

Vese

0,5

0,2

1014050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,5

0,2

1014990

Egyéb

0,05 (*3)

0,1

1015000

| e) | lófélék |
| --- | --- |

e)

1015010

Izom

0,05 (*3)

0,05

1015020

Zsírszövet

0,05 (*3)

0,05

1015030

Máj

0,5

0,2

1015040

Vese

0,5

0,2

1015050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,5

0,2

1015990

Egyéb

0,05 (*3)

0,1

1016000

| f) | baromfi |
| --- | --- |

f)

0,05 (*3)

0,1

1016010

Izom

1016020

Zsírszövet

1016030

Máj

1016040

Vese

1016050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

1016990

Egyéb

1017000

| g) | egyéb szárazföldi haszonállatok |
| --- | --- |

g)

1017010

Izom

0,05 (*3)

0,1

1017020

Zsírszövet

0,05 (*3)

0,1

1017030

Máj

0,5

0,2

1017040

Vese

0,5

0,2

1017050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,5

0,2

1017990

Egyéb

0,05 (*3)

0,1

1020000

Tej

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,005 (*3)

1020010

Szarvasmarha

1020020

Juh

1020030

Kecske

1020040

Ló

1020990

Egyéb

1030000

Madártojás

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1030010

Csirke

1030020

Kacsa

1030030

Liba

1030040

Fürj

1030990

Egyéb

1040000

Méz és egyéb méhészeti termékek

0,05 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1050000

Kétéltűek és hüllők

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1060000

Szárazföldi gerinctelen állatok

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

1070000

Vadon élő szárazföldi gerincesek

0,03 (*3)

0,05 (*3)

0,05 (*3)

| (F) | = | zsírban oldódó |
| --- | --- | --- |

(F)

=

zsírban oldódó

Ametoktradin (R)

| (R) | = | a szermaradék meghatározása a következő növényvédőszer-kódszám kombinációk esetében különböző:
  Ametoktradin – kód: 1000000 , kivéve 1040000 : Ametoktradin, valamint a 4-(7-amino-5-etil-[1,2,4]triazolo, [1,5-a]pirimidin-6-il)-butánsav (M650F01) metabolit és a 6-(7-amino-5-etil-[1,2,4]triazolo [1,5-a]pirimidin-6-il)-hexánsav (M650F06) metabolit, ametoktradinként kifejezve |
| --- | --- | --- |

(R)

=

a szermaradék meghatározása a következő növényvédőszer-kódszám kombinációk esetében különböző:

Ametoktradin – kód: 1000000 , kivéve 1040000 : Ametoktradin, valamint a 4-(7-amino-5-etil-[1,2,4]triazolo, [1,5-a]pirimidin-6-il)-butánsav (M650F01) metabolit és a 6-(7-amino-5-etil-[1,2,4]triazolo [1,5-a]pirimidin-6-il)-hexánsav (M650F06) metabolit, ametoktradinként kifejezve

| (+) | A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.







  0840040 | Torma |
| --- | --- | --- |

(+)

A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.

0840040

Torma

Ciprokonazol (F)

| (+) | A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.







  0840040 | Torma |
| --- | --- | --- |

(+)

A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.

0840040

Torma

Difenokonazol

| (+) | A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.







  0840040 | Torma” |
| --- | --- | --- |

(+)

A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.

0840040

Torma”

| b) | A B. részben a klórpirifosz-metilre vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:

  „Növényvédőszer-maradékok és megengedett szermaradék-határértékek (mg/kg)








  Kódszám | Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók (3) | Klórpirifosz-metil (F) |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0130040 | Naspolya | 0,5 |
| 0130050 | Japán naspolya | 0,5 |
| 0154050 | Csipkebogyó | 0,05 (*4) |
| 0154060 | Faeper (fekete és fehér) | 0,05 (*4) |
| 0154070 | Azarólgalagonya/franciagalagonya | 0,05 (*4) |
| 0154080 | Fekete bodza | 0,05 (*4) |
| 0161050 | Karambola/uborkafa | 0,05 (*4) |
| 0161060 | Kakiszilva/datolyaszilva | 0,5 |
| 0161070 | Jávai szilva/dzsambolán | 0,05 (*4) |
| 0162040 | Fügekaktusz | 0,05 (*4) |
| 0162050 | Csillagalma | 0,05 (*4) |
| 0162060 | Amerikai datolyaszilva/virginiai szilva | 0,05 (*4) |
| 0163060 | Csirimojó/krémalma | 0,05 (*4) |
| 0163070 | Guáva/guajava | 0,05 (*4) |
| 0163090 | Kenyérgyümölcs | 0,05 (*4) |
| 0163100 | Durián | 0,05 (*4) |
| 0163110 | Tüskés annóna | 0,05 (*4) |
| 0212040 | Nyílgyökér | 0,05 (*4) |
| 0251050 | Közönséges borbálafű/szárazföldi zsázsa | 0,05 (*4) |
| 0251070 | Vörös mustár | 0,05 (*4) |
| 0252020 | Kövér porcsin | 0,05 (*4) |
| 0253000 | c) | szőlőlevél és hasonló fajok |

b)

A B. részben a klórpirifosz-metilre vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:

„Növényvédőszer-maradékok és megengedett szermaradék-határértékek (mg/kg)

Kódszám

Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók (3)

Klórpirifosz-metil (F)

(1)

(2)

(3)

0130040

Naspolya

0,5

0130050

Japán naspolya

0,5

0154050

Csipkebogyó

0,05 (*4)

0154060

Faeper (fekete és fehér)

0,05 (*4)

0154070

Azarólgalagonya/franciagalagonya

0,05 (*4)

0154080

Fekete bodza

0,05 (*4)

0161050

Karambola/uborkafa

0,05 (*4)

0161060

Kakiszilva/datolyaszilva

0,5

0161070

Jávai szilva/dzsambolán

0,05 (*4)

0162040

Fügekaktusz

0,05 (*4)

0162050

Csillagalma

0,05 (*4)

0162060

Amerikai datolyaszilva/virginiai szilva

0,05 (*4)

0163060

Csirimojó/krémalma

0,05 (*4)

0163070

Guáva/guajava

0,05 (*4)

0163090

Kenyérgyümölcs

0,05 (*4)

0163100

Durián

0,05 (*4)

0163110

Tüskés annóna

0,05 (*4)

0212040

Nyílgyökér

0,05 (*4)

0251050

Közönséges borbálafű/szárazföldi zsázsa

0,05 (*4)

0251070

Vörös mustár

0,05 (*4)

0252020

Kövér porcsin

0,05 (*4)

0253000

c)

0,05 (*4)

0256050

Zsálya

0,05 (*4)

0256060

Rozmaring

0,05 (*4)

0256070

Kakukkfű

0,05 (*4)

0256080

Bazsalikom, valamint ehető virágok

0,05 (*4)

0256090

Babérlevél

0,05 (*4)

0256100

Tárkony

0,05 (*4)

0270080

Bambuszrügy

0,05 (*4)

0270090

Pálmafa csúcsrügy

0,05 (*4)

0290000

Algák és prokarióta szervezetek

0401110

Pórsáfránymag

0,05 (*4)

0401120

Borágó magja

0,05 (*4)

0401130

Gomborkamag

0,05 (*4)

0401150

Ricinusbab

0,05 (*4)

0402020

Olajpálma magja

0,05 (*4)

0402030

Afrikai olajpálma gyümölcs

0,05 (*4)

0402040

Kapok

0,05 (*4)

0620000

Kávébab

0,1 (*4)

0630000

Gyógyteafőzet a következőből:

0631000

| a) | virág |
| --- | --- |

a)

0631010

Kamilla

0,2

0631020

Rozella/szudáni hibiszkusz

0,1 (*4)

0631030

Rózsa

0,1 (*4)

0631040

Jázminvirág/fehér jázmin

0,1 (*4)

0631050

Kislevelű hárs

0,1 (*4)

0631990

Egyéb

0,1 (*4)

0632000

| b) | levelek és fűszernövények |
| --- | --- |

b)

0,1 (*4)

0632010

Kerti szamóca

0,1 (*4)

0632020

Vörös fokföldirekettye/rooibos

0,1 (*4)

0632030

Maté

0,1 (*4)

0632990

Egyéb

0,1 (*4)

0633000

| c) | gyökér |
| --- | --- |

c)

0,1 (*4)

0633010

Macskagyökér

0,1 (*4)

0633020

Ginszeng

0,1 (*4)

0633990

Egyéb

0,1 (*4)

0639000

| d) | a növény bármely más részei |
| --- | --- |

d)

0,1 (*4)

0640000

Kakaóbab

0,1 (*4)

0650000

Szentjánoskenyér

0,1 (*4)

0800000

FŰSZEREK

0810000

Mag

1

0810010

Ánizsmag

1

0810020

Fekete kömény

1

0810030

Zeller

1

0810040

Koriander/kerti koriander

1

0810050

Kömény

1

0810060

Kapor

1

0810070

Édeskömény

1

0810080

Görögszéna/lepkeszeg

1

0810090

Szerecsendió

1

0810990

Egyéb

1

0820000

Termés

0,3

0820010

Szegfűbors

0,3

0820020

Szecsuáni bors

0,3

0820030

Kömény

0,3

0820040

Kardamom

0,3

0820050

Borókabogyó

0,3

0820060

Bors-félék (fekete, zöld és fehér)

0,3

0820070

Vanília

0,3

0820080

Tamarind

0,3

0820990

Egyéb

0,3

0830000

Kéreg

0,1 (*4)

0830010

Fahéj

0,1 (*4)

0830990

Egyéb

0,1 (*4)

0840000

Gyökér- és rizóma

0840010

Édesgyökér

5

0840020

Gyömbér

5

0840030

Kurkuma/indiai sáfrány

5

0840040

Torma

(+)

0840990

Egyéb

5

0850000

Bimbó

0,1 (*4)

0850010

Szegfűszeg

0,1 (*4)

0850020

Kapribogyó

0,1 (*4)

0850990

Egyéb

0,1 (*4)

0860000

Virágbibe

0,1 (*4)

0860010

Sáfrány

0,1 (*4)

0860990

Egyéb

0,1 (*4)

0870000

Magköpeny

0,1 (*4)

0870010

Szerecsendió-virág/mácisz

0,1 (*4)

0870990

Egyéb

0,1 (*4)

0900000

CUKORTERMŐ NÖVÉNYEK

0,05 (*4)

0900010

Cukorrépagyökér

0,05 (*4)

0900020

Cukornád

0,05 (*4)

0900030

Cikóriagyökér

0,05 (*4)

0900990

Egyéb

0,05 (*4)

1015000

| e) | lófélék |
| --- | --- |

e)

0,05 (*4)

1015010

Izom

0,05 (*4)

1015020

Zsírszövet

0,05 (*4)

1015030

Máj

0,05 (*4)

1015040

Vese

0,05 (*4)

1015050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,05 (*4)

1015990

Egyéb

0,05 (*4)

1017000

| g) | egyéb szárazföldi haszonállatok |
| --- | --- |

g)

0,05 (*4)

1017010

Izom

0,05 (*4)

1017020

Zsírszövet

0,05 (*4)

1017030

Máj

0,05 (*4)

1017040

Vese

0,05 (*4)

1017050

Ehető belsőség (a máj és a vese kivételével)

0,05 (*4)

1017990

Egyéb

0,05 (*4)

1030020

Kacsa

0,01 (*4)

1030030

Liba

0,01 (*4)

1030040

Fürj

0,01 (*4)

1030990

Egyéb

0,01 (*4)

1040000

Méz és egyéb méhészeti termékek

1050000

Kétéltűek és hüllők

1060000

Szárazföldi gerinctelen állatok

1070000

Vadon élő szárazföldi gerincesek

| (F) | = | zsírban oldódó |
| --- | --- | --- |

(F)

=

zsírban oldódó

Klórpirifosz-metil (F)

| (+) | A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.







  0840040 | Torma” |
| --- | --- | --- |

(+)

A fűszerek között feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0840040 ) ugyanaz a maradékanyag-határérték vonatkozik, mint a zöldségek kategóriájában, azon belül is a gyökér- és gumós zöldségek csoportjában feltüntetett tormára (Armoracia rusticana) (kód: 0213040 ), a 396/2005/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint figyelembe véve azokat a változásokat, amelyek a feldolgozás (szárítás) miatt jelentkeznek a maradékanyagok szintjén.

0840040

Torma”

| 3. | A IV. melléklet az alábbi, ábécésorrendben beillesztett bejegyzéssel egészül ki: „nátrium-klorid”. |
| --- | --- |

3.

A IV. melléklet az alábbi, ábécésorrendben beillesztett bejegyzéssel egészül ki: „nátrium-klorid”.

---

(*1)  Az analitikai kimutathatóság határa

(*2)  Növényvédőszer-kód kombináció, amelyre a III. melléklet B. részében meghatározott MRL vonatkozik.

(1)  Azon növényi és állati eredetű termékek teljes listája, amelyekre MRL-ek vonatkoznak, az I. mellékletben található.

(*3)  Az analitikai kimutathatóság határa

(2)  Azon növényi és állati eredetű termékek teljes listája, amelyekre MRL-ek vonatkoznak, az I. mellékletben található.

(*4)  Az analitikai kimutathatóság határa

(3)  Azon növényi és állati eredetű termékek teljes listája, amelyekre MRL-ek vonatkoznak, az I. mellékletben található.

---

HATÁROZATOK

| 2018.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/53

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/71 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. december 12.)

a villamos energia hollandiai termelésének és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről

(az értesítés a C(2017) 8339. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 35. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a DONG Energy A/S (DONG), (2) az Eneco B.V. (Eneco) és az N.V. Nuon Energy (Nuon) (a továbbiakban: kérelmezők) által 2017. január 30-án e-mail útján benyújtott kérelemre,

A Közbeszerzési Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   TÉNYÁLLÁS

TÉNYÁLLÁS

| (1) | A DONG, az Eneco és a Nuon a 2014/25/EU irányelv 35. cikke alapján 2017. január 30-án e-mailben kérelemmel (a továbbiakban: kérelem) fordult a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(1)

A DONG, az Eneco és a Nuon a 2014/25/EU irányelv 35. cikke alapján 2017. január 30-án e-mailben kérelemmel (a továbbiakban: kérelem) fordult a Bizottsághoz.

| (2) | A 2014/25/EU irányelv 4. cikke értelmében közszolgáltató ajánlatkérőnek minősülő DONG, Eneco és Nuon által benyújtott kérelem az abban foglaltak szerint a „villamosenergia-termelést és -nagykereskedelmet” érinti. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/25/EU irányelv 4. cikke értelmében közszolgáltató ajánlatkérőnek minősülő DONG, Eneco és Nuon által benyújtott kérelem az abban foglaltak szerint a „villamosenergia-termelést és -nagykereskedelmet” érinti.

| (3) | A kérelmezők az irányelv értelmében „közvállalkozások”, mivel azok végső soron állami, regionális vagy helyi hatóságok irányítása alatt állnak:






  a) | A DONG a DONG Energy Group tagja. A DONG Energy legfelső szintű anyavállalatánál a cég felett kizárólagos irányítást gyakorló Dán Királyság jelenleg a részvények 50,4 %-ával rendelkezik. A cégcsoport egészen a közelmúltig a Dán Királyság és a Goldman Sachs közös irányítása alá tartozott (3), de a 2016. június 9-én lezajlott első nyilvános kibocsátáskor a Dán Királyság 58,8 %-os részesedése csökkent, ugyanakkor kizárólagos irányítást szerzett a DONG felett. A dán parlamenti többséggel létrejött politikai megállapodás szerint a Dán Királyság legalább 2020-ig megtartja többségi részesedését. |
| --- | --- | --- |

(3)

A kérelmezők az irányelv értelmében „közvállalkozások”, mivel azok végső soron állami, regionális vagy helyi hatóságok irányítása alatt állnak:

a)

A DONG a DONG Energy Group tagja. A DONG Energy legfelső szintű anyavállalatánál a cég felett kizárólagos irányítást gyakorló Dán Királyság jelenleg a részvények 50,4 %-ával rendelkezik. A cégcsoport egészen a közelmúltig a Dán Királyság és a Goldman Sachs közös irányítása alá tartozott (3), de a 2016. június 9-én lezajlott első nyilvános kibocsátáskor a Dán Királyság 58,8 %-os részesedése csökkent, ugyanakkor kizárólagos irányítást szerzett a DONG felett. A dán parlamenti többséggel létrejött politikai megállapodás szerint a Dán Királyság legalább 2020-ig megtartja többségi részesedését.

3

| b) | Az Eneco az Eneco Holding B.V. ellenőrzése alatt áll. Az Eneco Holding B.V. részvényeivel 53 önkormányzat rendelkezik, amelyek főként Hollandia Dél-Holland, Észak-Holland, Utrecht és Frízföld tartományában találhatók. |
| --- | --- |

b)

Az Eneco az Eneco Holding B.V. ellenőrzése alatt áll. Az Eneco Holding B.V. részvényeivel 53 önkormányzat rendelkezik, amelyek főként Hollandia Dél-Holland, Észak-Holland, Utrecht és Frízföld tartományában találhatók.

| c) | A Nuon részvényeivel a Vattenfall AB rendelkezik. A Vattenfall AB egy, a tőzsdén nem jegyzett társaság, amely 100 %-ban a svéd állam tulajdonában áll. |
| --- | --- |

c)

A Nuon részvényeivel a Vattenfall AB rendelkezik. A Vattenfall AB egy, a tőzsdén nem jegyzett társaság, amely 100 %-ban a svéd állam tulajdonában áll.

| (4) | mivel a kérelemhez nem csatoltak független nemzeti hatóság által elfogadott állásfoglalást a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (2) bekezdése értelmében, a Bizottság 2017. március 24-én e-mailben tájékoztatta a holland hatóságokat a kérelemről, és további információkat kért. Az információkérésre adott válaszukat a holland hatóságok 2017. június 19-én e-mailben küldték el. A válasz hiányosnak bizonyult, ami arra vezette a Bizottságot, hogy 2017. július 27-én további pontosítást kérjen, amelyet a holland hatóságok 2017. szeptember 25-én nyújtottak be. |
| --- | --- |

(4)

mivel a kérelemhez nem csatoltak független nemzeti hatóság által elfogadott állásfoglalást a 2014/25/EU irányelv 35. cikkének (2) bekezdése értelmében, a Bizottság 2017. március 24-én e-mailben tájékoztatta a holland hatóságokat a kérelemről, és további információkat kért. Az információkérésre adott válaszukat a holland hatóságok 2017. június 19-én e-mailben küldték el. A válasz hiányosnak bizonyult, ami arra vezette a Bizottságot, hogy 2017. július 27-én további pontosítást kérjen, amelyet a holland hatóságok 2017. szeptember 25-én nyújtottak be.

| (5) | Tekintettel arra, hogy az információkérésre adott válaszok nem a Bizottság által megállapított határidőn belül érkeztek be, a határozathozatalra megállapított időkeretet felfüggesztették a tájékoztatási kérelemben megállapított határidő lejárta (2017. április 17.) és a teljeskörű információ beérkezése (2017. szeptember 25.) közötti időszakra, így 2017. december 12. lett a bizottsági határozat elfogadásának új határideje. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel arra, hogy az információkérésre adott válaszok nem a Bizottság által megállapított határidőn belül érkeztek be, a határozathozatalra megállapított időkeretet felfüggesztették a tájékoztatási kérelemben megállapított határidő lejárta (2017. április 17.) és a teljeskörű információ beérkezése (2017. szeptember 25.) közötti időszakra, így 2017. december 12. lett a bizottsági határozat elfogadásának új határideje.

2.   JOGI KERET

JOGI KERET

| (6) | A 2014/25/EU irányelv a villamosenergia termelésével és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos tevékenységek folytatásához szükséges szerződések odaítélésére alkalmazandó, kivéve, ha a tevékenységet az irányelv 34. cikke alapján mentesítették. |
| --- | --- |

(6)

A 2014/25/EU irányelv a villamosenergia termelésével és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos tevékenységek folytatásához szükséges szerződések odaítélésére alkalmazandó, kivéve, ha a tevékenységet az irányelv 34. cikke alapján mentesítették.

| (7) | A 2014/25/EU irányelv 34. cikke előírja, hogy az irányelv hatálya alá tartozó tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozik ezen irányelv hatálya alá, ha a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. |
| --- | --- |

(7)

A 2014/25/EU irányelv 34. cikke előírja, hogy az irányelv hatálya alá tartozó tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozik ezen irányelv hatálya alá, ha a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit.

3.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

3.1   Szabad piacra jutás

Szabad piacra jutás

| (8) | A piacra való belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. Ezeket a jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete sorolja fel. A villamosenergia-ágazatra vonatkozóan a jogszabály a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4) hivatkozik. |
| --- | --- |

(8)

A piacra való belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. Ezeket a jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete sorolja fel. A villamosenergia-ágazatra vonatkozóan a jogszabály a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4) hivatkozik.

4

| (9) | Hollandia a 2009/72/EK irányelvet a villamos energiáról szóló 1998. évi törvénnyel (5) (Elektriciteitswet) átültette a nemzeti jogába. Következésképpen, valamint a 34. cikk (1) bekezdése alapján, a piacra való bejutás Hollandia teljes területén szabadnak tekinthető. |
| --- | --- |

(9)

Hollandia a 2009/72/EK irányelvet a villamos energiáról szóló 1998. évi törvénnyel (5) (Elektriciteitswet) átültette a nemzeti jogába. Következésképpen, valamint a 34. cikk (1) bekezdése alapján, a piacra való bejutás Hollandia teljes területén szabadnak tekinthető.

5

Elektriciteitswet

3.2.   A versenynek való közvetlen kitettség

A versenynek való közvetlen kitettség

| (10) | A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jelentőségű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik mérlegelendő paraméter az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. Az érintett piacok sajátosságaira tekintettel egyéb kritériumokat is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(10)

A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jelentőségű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik mérlegelendő paraméter az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. Az érintett piacok sajátosságaira tekintettel egyéb kritériumokat is figyelembe kell venni.

| (11) | Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok és az uniós jog más területeinek alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékelésénél használt kritériumok és módszerek nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket a Szerződés 101. vagy 102. cikke, illetve a 139/2004/EK tanácsi rendelet (6) alapján alkalmaznak. Ezt a Törvényszék is megerősítette egy közelmúltbeli ítéletében (7). |
| --- | --- |

(11)

Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok és az uniós jog más területeinek alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikke szerinti értékelésénél használt kritériumok és módszerek nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket a Szerződés 101. vagy 102. cikke, illetve a 139/2004/EK tanácsi rendelet (6) alapján alkalmaznak. Ezt a Törvényszék is megerősítette egy közelmúltbeli ítéletében (7).

6

7

| (12) | Szem előtt kell tartani, hogy e határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett szolgáltatások ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását. Ezzel összefüggésben fontos szem előtt tartani, hogy az érintett piacon nem minden piaci szereplő tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá (8). Ezért amikor a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem tartozó cégek tevékenykednek ezeken a piacokon, versenynyomást gyakorolhatnak az e szabályok hatálya alá tartozó piaci szereplőkre. |
| --- | --- |

(12)

Szem előtt kell tartani, hogy e határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett szolgáltatások ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását. Ezzel összefüggésben fontos szem előtt tartani, hogy az érintett piacon nem minden piaci szereplő tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá (8). Ezért amikor a közbeszerzési szabályok hatálya alá nem tartozó cégek tevékenykednek ezeken a piacokon, versenynyomást gyakorolhatnak az e szabályok hatálya alá tartozó piaci szereplőkre.

8

3.2.1   A termékpiac meghatározása

A termékpiac meghatározása

| (13) | A Bizottságnak a precedensként szolgáló COMP M.4110 – E.ON/ENDESA ügyben hozott, 2006. április 25-i határozata (9) szerint a villamosenergia-ágazatban a következő érintett termékpiacokat lehet megkülönböztetni: i. előállítás és nagykereskedelmi értékesítés; ii. szállítás; iii. elosztás és iv. kiskereskedelmi értékesítés. Habár e piacok közül néhány további alkategóriákra tagolható, a Bizottság eddigi gyakorlatában (10) elutasította a villamosenergia-termelési piac és a nagykereskedelmi értékesítési piac közötti megkülönböztetést, mivel az előállítás önmagában az értéklánc szempontjából csak az első lépés, de az előállított villamosenergia-mennyiségeket a nagykereskedelmi piacon értékesítik. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottságnak a precedensként szolgáló COMP M.4110 – E.ON/ENDESA ügyben hozott, 2006. április 25-i határozata (9) szerint a villamosenergia-ágazatban a következő érintett termékpiacokat lehet megkülönböztetni: i. előállítás és nagykereskedelmi értékesítés; ii. szállítás; iii. elosztás és iv. kiskereskedelmi értékesítés. Habár e piacok közül néhány további alkategóriákra tagolható, a Bizottság eddigi gyakorlatában (10) elutasította a villamosenergia-termelési piac és a nagykereskedelmi értékesítési piac közötti megkülönböztetést, mivel az előállítás önmagában az értéklánc szempontjából csak az első lépés, de az előállított villamosenergia-mennyiségeket a nagykereskedelmi piacon értékesítik.

9

10

| (14) | A DONG, az Eneco és a Nuon kérelme a villamos energia előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(14)

A DONG, az Eneco és a Nuon kérelme a villamos energia előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére vonatkozik.

| (15) | A holland fogyasztóvédelmi és piacfelügyeleti hatóság (Autoriteit Consument & Markt ACM) úgy vélte, hogy a villamos energia előállításába és nagykereskedelmi értékesítésébe beletartozik mind a hagyományos, mind a megújuló energiaforrásokból származó villamos energia is (11). Ennek kapcsán az ACM megállapította, hogy a szélenergia a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének részét képezi (12). Hozzátette, hogy a szélenergiából előállított villamos energiát ugyanazokon a piacokon értékesítik, mint az egyéb energiaforrásokból előállított villamos energiát (13). Az ACM ezért úgy döntött, hogy nem készít külön értékelést a szélenergia nagykereskedelmi értékesítéséről. |
| --- | --- |

(15)

A holland fogyasztóvédelmi és piacfelügyeleti hatóság (Autoriteit Consument & Markt ACM) úgy vélte, hogy a villamos energia előállításába és nagykereskedelmi értékesítésébe beletartozik mind a hagyományos, mind a megújuló energiaforrásokból származó villamos energia is (11). Ennek kapcsán az ACM megállapította, hogy a szélenergia a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének részét képezi (12). Hozzátette, hogy a szélenergiából előállított villamos energiát ugyanazokon a piacokon értékesítik, mint az egyéb energiaforrásokból előállított villamos energiát (13). Az ACM ezért úgy döntött, hogy nem készít külön értékelést a szélenergia nagykereskedelmi értékesítéséről.

Autoriteit Consument & Markt

11

12

13

| (16) | A kérelmezők úgy vélik, hogy Hollandiában a megújuló villamos energia helyzete eltér a Németországban és Olaszországban fennálló helyzettől. A kérelmezők szerint Hollandiában a megújuló forrásból származó villamos energia piaci erőknek van kitéve, ezért felcserélhető a hagyományos forrásból származó villamos energiával. E tekintetben a kérelmezők megjegyzik, hogy a Hollandiában működő energiaszolgáltató cégek mindegyike rendelkezik kereskedelmi vállalattal. A kereskedelmi vállalatokon belüli kereskedelmi tevékenység a saját termelés útján és a piacon előállított villamos energia beszerzésére szolgál annak érdekében, hogy teljesíteni tudják a fogyasztók felé fennálló kötelezettségeiket a kiskereskedelmi piacokon. Ezen a kereskedelmi portfólión belül a megújuló villamos energia teljes mértékben felcserélhető a hagyományos villamos energiával. Ha a kereskedelmi vállalatok a piacon szerzik be a villamos energiát, akkor áramtőzsdéken keresztül, illetve kétoldalú szerződések, például energia-adásvételi megállapodások (PPA) keretében szerzik be azt. A kereskedelmi vállalatok hagyományos és megújuló villamosenergia-termelőkkel is kötnek PPA-kat. Az energiaszolgáltató cégek kereskedelmi vállalatai a PPA-k értékesítéséért versengenek a megújuló villamosenergia-termelőkkel, amelyek a villamos energiát a piaci szereplők részére értékesítik. Az átvitelirendszer-üzemeltető nem szerez be semmilyen megújuló forrásból előállított energiát. Ezért a kérelmezők szerint a megújuló villamos energia előállítása valóban piaci erőknek van kitéve, ami azt jelenti, hogy nem szükséges az európai közbeszerzési szabályok követése. |
| --- | --- |

(16)

A kérelmezők úgy vélik, hogy Hollandiában a megújuló villamos energia helyzete eltér a Németországban és Olaszországban fennálló helyzettől. A kérelmezők szerint Hollandiában a megújuló forrásból származó villamos energia piaci erőknek van kitéve, ezért felcserélhető a hagyományos forrásból származó villamos energiával. E tekintetben a kérelmezők megjegyzik, hogy a Hollandiában működő energiaszolgáltató cégek mindegyike rendelkezik kereskedelmi vállalattal. A kereskedelmi vállalatokon belüli kereskedelmi tevékenység a saját termelés útján és a piacon előállított villamos energia beszerzésére szolgál annak érdekében, hogy teljesíteni tudják a fogyasztók felé fennálló kötelezettségeiket a kiskereskedelmi piacokon. Ezen a kereskedelmi portfólión belül a megújuló villamos energia teljes mértékben felcserélhető a hagyományos villamos energiával. Ha a kereskedelmi vállalatok a piacon szerzik be a villamos energiát, akkor áramtőzsdéken keresztül, illetve kétoldalú szerződések, például energia-adásvételi megállapodások (PPA) keretében szerzik be azt. A kereskedelmi vállalatok hagyományos és megújuló villamosenergia-termelőkkel is kötnek PPA-kat. Az energiaszolgáltató cégek kereskedelmi vállalatai a PPA-k értékesítéséért versengenek a megújuló villamosenergia-termelőkkel, amelyek a villamos energiát a piaci szereplők részére értékesítik. Az átvitelirendszer-üzemeltető nem szerez be semmilyen megújuló forrásból előállított energiát. Ezért a kérelmezők szerint a megújuló villamos energia előállítása valóban piaci erőknek van kitéve, ami azt jelenti, hogy nem szükséges az európai közbeszerzési szabályok követése.

| (17) | A kérelmezők hozzáteszik, hogy a hagyományos és a megújuló villamosenergia-termelőkre vonatkozó jogi keret hasonló. Véleményük szerint az egyetlen jelentős különbség a megújuló villamosenergia-termelőknek nyújtott támogatás, amelynek célja a megújuló villamos energia előállítási költsége és a piaci ár közötti különbség kiegyenlítése. A hollandiai támogatási rendszer a Stimulering Duurzame Energieproductie (SDE+). |
| --- | --- |

(17)

A kérelmezők hozzáteszik, hogy a hagyományos és a megújuló villamosenergia-termelőkre vonatkozó jogi keret hasonló. Véleményük szerint az egyetlen jelentős különbség a megújuló villamosenergia-termelőknek nyújtott támogatás, amelynek célja a megújuló villamos energia előállítási költsége és a piaci ár közötti különbség kiegyenlítése. A hollandiai támogatási rendszer a Stimulering Duurzame Energieproductie (SDE+).

| (18) | 2012-ben a Bizottság mentesítési határozatokat adott ki a német és az olasz villamosenergia-piacokra vonatkozóan (14). Németországra vonatkozóan a Bizottság úgy ítélte meg, hogy „az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és értékesítése” nem képezi részét a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállítási és első értékesítési piacának, mivel az „EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon; azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői veszik meg jogszabályban meghatározott áron”. Ehhez hasonlóan Olaszországra vonatkozóan a Bizottság úgy ítélte meg, hogy „a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a piaca” elkülönül „a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének” piacától mivel „a CIP 6 és a FIT mechanizmusok hatálya alá tartozó, megújuló forrásokból előállított villamos energiát javarészt az Energetikai Szolgáltatón [...] keresztül értékesítik”. A Bizottság e különbségtételének fő oka alapvetően az volt, hogy a megújuló villamosenergia-termelők az előállított villamos energiát nem piaci egységek részére értékesítik (Németországban az átvitelirendszer-üzemeltető, Olaszországban pedig a Gestore dei Servizi Energetici (GSE) részére). A két eset kapcsán felhozott további szempontok: i. a megújuló villamos energia betáplálásának elsőbbsége; ii. a megújuló villamos energia jogszabályban meghatározott ára. A Bizottság hozzátette, hogy a megújuló villamosenergia-termelés nincs kitéve piaci erőknek Németországban és Olaszországban. |
| --- | --- |

(18)

2012-ben a Bizottság mentesítési határozatokat adott ki a német és az olasz villamosenergia-piacokra vonatkozóan (14). Németországra vonatkozóan a Bizottság úgy ítélte meg, hogy „az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és értékesítése” nem képezi részét a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállítási és első értékesítési piacának, mivel az „EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon; azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői veszik meg jogszabályban meghatározott áron”. Ehhez hasonlóan Olaszországra vonatkozóan a Bizottság úgy ítélte meg, hogy „a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a piaca” elkülönül „a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének” piacától mivel „a CIP 6 és a FIT mechanizmusok hatálya alá tartozó, megújuló forrásokból előállított villamos energiát javarészt az Energetikai Szolgáltatón [...] keresztül értékesítik”. A Bizottság e különbségtételének fő oka alapvetően az volt, hogy a megújuló villamosenergia-termelők az előállított villamos energiát nem piaci egységek részére értékesítik (Németországban az átvitelirendszer-üzemeltető, Olaszországban pedig a Gestore dei Servizi Energetici (GSE) részére). A két eset kapcsán felhozott további szempontok: i. a megújuló villamos energia betáplálásának elsőbbsége; ii. a megújuló villamos energia jogszabályban meghatározott ára. A Bizottság hozzátette, hogy a megújuló villamosenergia-termelés nincs kitéve piaci erőknek Németországban és Olaszországban.

14

| (19) | Jelen esetben a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát közvetlenül a nagykereskedelmi piacon értékesítik a hagyományos módon előállított villamos energia termelőivel versenyezve. |
| --- | --- |

(19)

Jelen esetben a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát közvetlenül a nagykereskedelmi piacon értékesítik a hagyományos módon előállított villamos energia termelőivel versenyezve.

| (20) | Ezen túlmenően a holland villamosenergia-törvény nem írja elő a megújuló energiaforrások betáplálásának elsőbbségét. A megújuló villamos energiához való elsőbbségi hozzáférést a szűk keresztmetszetek kezelésére irányuló jogszabályokban írják elő, és csak a hálózatban előforduló keresztmetszet-leszűkülés esetén alkalmazandó. Meg kell azonban jegyezni, hogy az elmúlt években Hollandiában nem fordultak elő szűk keresztmetszetek kezelésére irányuló esetek. |
| --- | --- |

(20)

Ezen túlmenően a holland villamosenergia-törvény nem írja elő a megújuló energiaforrások betáplálásának elsőbbségét. A megújuló villamos energiához való elsőbbségi hozzáférést a szűk keresztmetszetek kezelésére irányuló jogszabályokban írják elő, és csak a hálózatban előforduló keresztmetszet-leszűkülés esetén alkalmazandó. Meg kell azonban jegyezni, hogy az elmúlt években Hollandiában nem fordultak elő szűk keresztmetszetek kezelésére irányuló esetek.

| (21) | Az egyetlen közös elem a német és olasz gyakorlattal a megújuló villamos energia jogszabályban meghatározott árára vonatkozik. Meg kell azonban jegyezni, hogy még ez az elem is jelentős eltéréseket mutat az említett két esettel szemben. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy az SDE+ támogatás elosztása versenyeztetésnek van kitéve olyan ajánlattételi eljáráson keresztül, amely a megújuló villamosenergia-termelők magatartását a közbeszerzési politikájuk tekintetében szabályozza (15). Valójában az SDE+ támogatási rendszer keretében a különböző megújuló technológiákkal rendelkező projekteknek előre meghatározott összegű rendelkezésre álló pénzeszközért kell versenyezniük. A verseny technológiasemleges. A projektekre és/vagy technológiákra benyújtott ajánlatok közül mindig a legalacsonyabb árral rendelkezők részesülnek először a támogatásból egészen addig, amíg a támogatási alapok rendelkezésre állnak. A holland SDE+ rendszer tehát ösztönzi a versenyképes ajánlatokat, a versenytársak pedig megpróbálják minimalizálni költségeiket (ennélfogva a támogatás értékét). |
| --- | --- |

(21)

Az egyetlen közös elem a német és olasz gyakorlattal a megújuló villamos energia jogszabályban meghatározott árára vonatkozik. Meg kell azonban jegyezni, hogy még ez az elem is jelentős eltéréseket mutat az említett két esettel szemben. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy az SDE+ támogatás elosztása versenyeztetésnek van kitéve olyan ajánlattételi eljáráson keresztül, amely a megújuló villamosenergia-termelők magatartását a közbeszerzési politikájuk tekintetében szabályozza (15). Valójában az SDE+ támogatási rendszer keretében a különböző megújuló technológiákkal rendelkező projekteknek előre meghatározott összegű rendelkezésre álló pénzeszközért kell versenyezniük. A verseny technológiasemleges. A projektekre és/vagy technológiákra benyújtott ajánlatok közül mindig a legalacsonyabb árral rendelkezők részesülnek először a támogatásból egészen addig, amíg a támogatási alapok rendelkezésre állnak. A holland SDE+ rendszer tehát ösztönzi a versenyképes ajánlatokat, a versenytársak pedig megpróbálják minimalizálni költségeiket (ennélfogva a támogatás értékét).

15

| (22) | Ezért a fenti megállapítások alapján Hollandiában a megújuló villamosenergia-termelők a verseny kényszerítő hatása alatt állnak. |
| --- | --- |

(22)

Ezért a fenti megállapítások alapján Hollandiában a megújuló villamosenergia-termelők a verseny kényszerítő hatása alatt állnak.

| (23) | Figyelembe véve a holland villamosenergia-piac sajátos jellegét, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül az érintett termékpiac fogalma a hagyományos és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének piacát foglalja magában. |
| --- | --- |

(23)

Figyelembe véve a holland villamosenergia-piac sajátos jellegét, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül az érintett termékpiac fogalma a hagyományos és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének piacát foglalja magában.

3.2.2   A földrajzi piac meghatározása

A földrajzi piac meghatározása

| (24) | A kérelem az abban foglaltaknak megfelelően a Hollandia területén végzett tevékenységekre vonatkozik. |
| --- | --- |

(24)

A kérelem az abban foglaltaknak megfelelően a Hollandia területén végzett tevékenységekre vonatkozik.

| (25) | Az RWE/Essent ügyben (16) hozott határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a piac földrajzi kiterjedése vagy Németországot és Hollandiát (csúcsidőn kívül) fedi le, illetve nemzeti kiterjedésű (csúcsidőben), vagy nemzeti kiterjedésű (csúcsidőn kívül és belül is), azaz attól függ, hogy különbséget tesznek-e a csúcsidő és a csúcsidőn kívüli időszakok között (17). |
| --- | --- |

(25)

Az RWE/Essent ügyben (16) hozott határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a piac földrajzi kiterjedése vagy Németországot és Hollandiát (csúcsidőn kívül) fedi le, illetve nemzeti kiterjedésű (csúcsidőben), vagy nemzeti kiterjedésű (csúcsidőn kívül és belül is), azaz attól függ, hogy különbséget tesznek-e a csúcsidő és a csúcsidőn kívüli időszakok között (17).

RWE/Essent

16

17

| (26) | Az ACM a Nuon-Reliant ügyben hozott határozatában megjegyezte, hogy a villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem piaca legalább nemzeti kiterjedésű (18). Az ACM figyelembe vette a behozatalból származó versenynyomást. Az ACM megjegyezte, hogy a csúcsidőn kívüli időszak földrajzi piaca legalább Hollandiát és Németországot fedi le (19). Mindazonáltal az ACM megjegyezte, hogy nagy kereslet idején a korlátozott rendszerösszekötő kapacitás miatt korlátozott a behozatalból származó versenynyomás. Az ACM megállapította, hogy korlátozott összefüggés áll fenn a holland és a németországi árak között. |
| --- | --- |

(26)

Az ACM a Nuon-Reliant ügyben hozott határozatában megjegyezte, hogy a villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem piaca legalább nemzeti kiterjedésű (18). Az ACM figyelembe vette a behozatalból származó versenynyomást. Az ACM megjegyezte, hogy a csúcsidőn kívüli időszak földrajzi piaca legalább Hollandiát és Németországot fedi le (19). Mindazonáltal az ACM megjegyezte, hogy nagy kereslet idején a korlátozott rendszerösszekötő kapacitás miatt korlátozott a behozatalból származó versenynyomás. Az ACM megállapította, hogy korlátozott összefüggés áll fenn a holland és a németországi árak között.

Nuon-Reliant

18

19

| (27) | Az ACM utalt azokra a jelzésekre, miszerint a földrajzi piac a csúcsidőszakban is szélesebb lehet a nemzeti kiterjedésnél. Az ACM előrejelzése szerint ez a helyzet állna fenn, ha a ténylegesen rendelkezésre álló behozatali kapacitást legalább 6 500 MW-ra bővítenék (20). Ez a piac Hollandián kívül Németországot, illetve Belgiumot is magában foglalná. Ezenkívül ha megkülönböztetnék a „szupercsúcsidő” piacát (amely kérdést az ACM végül nyitottan hagyta) (21), akkor a földrajzi piac legalább Hollandiát és Németországot is magában foglalná, amennyiben a ténylegesen rendelkezésre álló behozatali kapacitást legalább 8 250 MW-ra bővítenék (22). |
| --- | --- |

(27)

Az ACM utalt azokra a jelzésekre, miszerint a földrajzi piac a csúcsidőszakban is szélesebb lehet a nemzeti kiterjedésnél. Az ACM előrejelzése szerint ez a helyzet állna fenn, ha a ténylegesen rendelkezésre álló behozatali kapacitást legalább 6 500 MW-ra bővítenék (20). Ez a piac Hollandián kívül Németországot, illetve Belgiumot is magában foglalná. Ezenkívül ha megkülönböztetnék a „szupercsúcsidő” piacát (amely kérdést az ACM végül nyitottan hagyta) (21), akkor a földrajzi piac legalább Hollandiát és Németországot is magában foglalná, amennyiben a ténylegesen rendelkezésre álló behozatali kapacitást legalább 8 250 MW-ra bővítenék (22).

20

21

22

| (28) | A Nuon/Essent ügyben hozott határozat óta számos olyan projekt valósult meg, amelynek célja a Hollandiába irányuló és onnan induló rendszerösszekötő kapacitás növelése volt. A Norvégiát és Hollandiát összekötő NorNed vezeték 2008 óta üzemel 700 MW teljesítménnyel. Az Angliát és Hollandiát összekötő BritNed vezeték 2011 óta üzemel 1 000 MW teljesítménnyel. Számos egyéb projekt megvalósítása is folyamatban van:








  Határ | Rendszerösszekötő vezeték | Teljesítmény (MW) | Építés éve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Németország | Doetinchem-Wesel (új) | 1 500 | 2016 (üzembe helyezés 2018-ban) |
| Németország | Meeden-Diele (bővítés) | 500 | 2018 |
| Dánia | COBRA | 700 | 2019 |
| Belgium | Kreekrak-Zandvliet | 700–900 | 2021 |

(28)

A Nuon/Essent ügyben hozott határozat óta számos olyan projekt valósult meg, amelynek célja a Hollandiába irányuló és onnan induló rendszerösszekötő kapacitás növelése volt. A Norvégiát és Hollandiát összekötő NorNed vezeték 2008 óta üzemel 700 MW teljesítménnyel. Az Angliát és Hollandiát összekötő BritNed vezeték 2011 óta üzemel 1 000 MW teljesítménnyel. Számos egyéb projekt megvalósítása is folyamatban van:

Nuon/Essent

Határ

Rendszerösszekötő vezeték

Teljesítmény (MW)

Építés éve

Németország

Doetinchem-Wesel (új)

1 500

2016 (üzembe helyezés 2018-ban)

Németország

Meeden-Diele (bővítés)

500

2018

Dánia

COBRA

700

2019

Belgium

Kreekrak-Zandvliet

700–900

2021

| (29) | A Hollandia és a szomszédos országai közötti rendszerösszekötő kapacitás jelentős növelése valószínűleg kedvezően befolyásolta a versenyt a holland villamosenergia-termelési piacon. |
| --- | --- |

(29)

A Hollandia és a szomszédos országai közötti rendszerösszekötő kapacitás jelentős növelése valószínűleg kedvezően befolyásolta a versenyt a holland villamosenergia-termelési piacon.

| (30) | A Bizottság tudomásul veszi a behozatal növekvő jelentőségét a holland villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem piacán, és úgy véli, hogy a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül a holland villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem piacát legalább nemzeti terjedelműnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság tudomásul veszi a behozatal növekvő jelentőségét a holland villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem piacán, és úgy véli, hogy a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül a holland villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem piacát legalább nemzeti terjedelműnek kell tekinteni.

3.2.3   Piacelemzés

Piacelemzés

a)   Piaci részesedés

Piaci részesedés

| (31) | Korábbi határozataiban (23) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a villamosenergia-termelésére és -nagykereskedelmére vonatkozóan a három legnagyobb termelő összesített piaci részesedése meghatározó. Tekintettel azonban arra, hogy nem minden piaci szereplő tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá, az elemzés a közbeszerzési szabályok hatálya alá tartozó egyes piaci szereplők piaci helyzetére és versenykorlátaira összpontosít. A koncentráció egyéb számításai szintén relevánsnak tekinthetők. |
| --- | --- |

(31)

Korábbi határozataiban (23) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a villamosenergia-termelésére és -nagykereskedelmére vonatkozóan a három legnagyobb termelő összesített piaci részesedése meghatározó. Tekintettel azonban arra, hogy nem minden piaci szereplő tartozik a közbeszerzési szabályok hatálya alá, az elemzés a közbeszerzési szabályok hatálya alá tartozó egyes piaci szereplők piaci helyzetére és versenykorlátaira összpontosít. A koncentráció egyéb számításai szintén relevánsnak tekinthetők.

23

| (32) | A Holland Statisztikai Hivatal (Centraal Bureau voor de Statistiek, a továbbiakban: CBS) 2015 februárjában jelentést adott ki a holland villamosenergia-piacról (24). A jelentés szerint a Hollandiában beépített kapacitás körülbelül 31,5 GW volt, amelyből 20,1 GW centralizált beépített kapacitás, 11,5 GW pedig decentralizált beépített kapacitás volt. Centralizált termelés esetén a hő- vagy atomerőművek által előállított villamos energiát közvetlenül a nagyfeszültségű hálózatba táplálják be. Minden más villamosenergia-termelést decentralizált termelésnek neveznek, például a termikus létesítmények, a szélenergia, a vízenergia és a napenergia segítségével termelt villamos energiát.

  1. táblázat


  Beépített kapacitás (MW és erőművek száma) 2012-ben, 2013-ban és 2014-ben | 2012 (MW) | 2012 (erőművek száma) | 2013 (MW) | 2013 (erőművek száma) | 2014 (MW) | 2014 (erőművek száma) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centralizált | 19 025 | 48 | 20 132 | 50 | 21 515 | 49 |
| Decentralizált | 10 905 | 6 405 | 11 408 | 6 451 | 11 799 | 6 445 |
| Összesen | 29 930 | 6 453 | 31 540 | 6 501 | 33 314 | 6 494 |
| (Forrás: CBS) |

(32)

A Holland Statisztikai Hivatal (Centraal Bureau voor de Statistiek, a továbbiakban: CBS) 2015 februárjában jelentést adott ki a holland villamosenergia-piacról (24). A jelentés szerint a Hollandiában beépített kapacitás körülbelül 31,5 GW volt, amelyből 20,1 GW centralizált beépített kapacitás, 11,5 GW pedig decentralizált beépített kapacitás volt. Centralizált termelés esetén a hő- vagy atomerőművek által előállított villamos energiát közvetlenül a nagyfeszültségű hálózatba táplálják be. Minden más villamosenergia-termelést decentralizált termelésnek neveznek, például a termikus létesítmények, a szélenergia, a vízenergia és a napenergia segítségével termelt villamos energiát.

Centraal Bureau voor de Statistiek,

24

1. táblázat

1. táblázat

Beépített kapacitás (MW és erőművek száma) 2012-ben, 2013-ban és 2014-ben

Beépített kapacitás (MW és erőművek száma) 2012-ben, 2013-ban és 2014-ben

2012 (MW)

2012 (erőművek száma)

2013 (MW)

2013 (erőművek száma)

2014 (MW)

2014 (erőművek száma)

Centralizált

19 025

48

20 132

50

21 515

49

Decentralizált

10 905

6 405

11 408

6 451

11 799

6 445

Összesen

Összesen

29 930

29 930

6 453

6 453

31 540

31 540

6 501

6 501

33 314

33 314

6 494

6 494

(Forrás: CBS)

Forrás:

| (33) | A kérelmezők saját termelési adataikat is megadták, amely tartalmazza a hagyományos, illetve a megújuló energiaforrásokból történő termelés közötti elkülönítést. A táblázat azt mutatja, hogy az össztermelés lassú ütemben csökkent, a DONG és az Eneco részesedése az össztermelésben pedig lassú ütemben növekedett. A Nuon össztermelése viszonylag stabilnak mutatkozott. A kérelmezők együttes részesedése megközelítőleg kevesebb, mint az össztermelés 20 % -a. Nincs jelentős különbség hagyományos és a megújuló energiaforrásból előállított villamosenergia-termelés együttes részesedése között.

  2. táblázat


  Villamosenergia-termelés megújuló és hagyományos energiaforrásokból (millió MWh), 2011–2015 (előzetes adatok)
   (25)
  , a piaci részesedés zárójelben











  Termelés | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés | 113 000 | 102 500 | 100 900 | 103 400 | 109 600 |
| Dong | 500 (0,5 %) | 600 (0,6 %) | 500 (0,5 %) | 1 300 (1,2 %) | 1 300 (1,2 %) |
| Eneco | 1 500 (1,3 %) | 2 200 (2,2 %) | 1 500 (1,5 %) | 2 600 (2,5 %) | 4 900 (4,4 %) |
| Nuon | 13 400 (11,9 %) | 13 100 (12,8 %) | 17 100 (17 %) | 13 900 (13,4 %) | 13 700 (12,5 %) |
| Más villamosenergia-termelők | 97 500 (86,3 %) | 86 600 (84,5 %) | 81 800 (81 %) | 85 700 (82,8 %) | 89 700 (81,8 %) |
| Hagyományos | 101 000 | 90 000 | 88 900 | 91 600 | 96 400 |
| Dong | [...] (*1) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Eneco | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nuon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Más villamosenergia-termelők | 86 900 (86,1 %) | 75 500 (83,9 %) | 71 400 (80,3 %) | 75 900 (82,9 %) | 79 400 (82,3 %) |
| Megújuló | 12 000 | 12 500 | 12 000 | 11 800 | 13 200 |
| Dong | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Eneco | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nuon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Más villamosenergia-termelők | 10 600 (88,4 %) | 11 100 (88,5 %) | 10 400 (86,4 %) | 9 800 (82,7 %) | 10 300 (77,9 %) |

(33)

A kérelmezők saját termelési adataikat is megadták, amely tartalmazza a hagyományos, illetve a megújuló energiaforrásokból történő termelés közötti elkülönítést. A táblázat azt mutatja, hogy az össztermelés lassú ütemben csökkent, a DONG és az Eneco részesedése az össztermelésben pedig lassú ütemben növekedett. A Nuon össztermelése viszonylag stabilnak mutatkozott. A kérelmezők együttes részesedése megközelítőleg kevesebb, mint az össztermelés 20 % -a. Nincs jelentős különbség hagyományos és a megújuló energiaforrásból előállított villamosenergia-termelés együttes részesedése között.

2. táblázat

2. táblázat

Villamosenergia-termelés megújuló és hagyományos energiaforrásokból (millió MWh), 2011–2015 (előzetes adatok)
   (25)
  , a piaci részesedés zárójelben

Villamosenergia-termelés megújuló és hagyományos energiaforrásokból (millió MWh), 2011–2015 (előzetes adatok)

25

, a piaci részesedés zárójelben

Termelés

2011

2012

2013

2014

2015

Termelés

Termelés

113 000

113 000

102 500

102 500

100 900

100 900

103 400

103 400

109 600

109 600

Dong

500 (0,5 %)

600 (0,6 %)

500 (0,5 %)

1 300 (1,2 %)

1 300 (1,2 %)

Eneco

1 500 (1,3 %)

2 200 (2,2 %)

1 500 (1,5 %)

2 600 (2,5 %)

4 900 (4,4 %)

Nuon

13 400 (11,9 %)

13 100 (12,8 %)

17 100 (17 %)

13 900 (13,4 %)

13 700 (12,5 %)

Más villamosenergia-termelők

97 500 (86,3 %)

86 600 (84,5 %)

81 800 (81 %)

85 700 (82,8 %)

89 700 (81,8 %)

Hagyományos

Hagyományos

101 000

101 000

90 000

90 000

88 900

88 900

91 600

91 600

96 400

96 400

Dong

[...] (*1)

*1

[...]

[...]

[...]

[...]

Eneco

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nuon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Más villamosenergia-termelők

86 900 (86,1 %)

75 500 (83,9 %)

71 400 (80,3 %)

75 900 (82,9 %)

79 400 (82,3 %)

Megújuló

Megújuló

12 000

12 000

12 500

12 500

12 000

12 000

11 800

11 800

13 200

13 200

Dong

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Eneco

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nuon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Más villamosenergia-termelők

10 600 (88,4 %)

11 100 (88,5 %)

10 400 (86,4 %)

9 800 (82,7 %)

10 300 (77,9 %)

| (34) | A holland hatóságok 2017. szeptember 25-én további adatokat nyújtottak be. Ezek összefoglalását az alábbi táblázat tartalmazza.









  Üzemeltető | Piaci részesedés | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Delta | Termelés:
  Teljesítmény: | [...] | [...] | [...] |
| DONG | Termelés:
  Teljesítmény: | [...] | [...] | [...] |
| EDF | Termelés:
  Teljesítmény: | [...] | [...] | [...] |
| Eneco | Termelés:
  Teljesítmény: | [...] | [...] | [...] |
| NUON | Termelés:
  Teljesítmény: | [...] | [...] | [...] |

(34)

A holland hatóságok 2017. szeptember 25-én további adatokat nyújtottak be. Ezek összefoglalását az alábbi táblázat tartalmazza.

Üzemeltető

Piaci részesedés

2013

2014

2015

Delta

Termelés:

Teljesítmény:

[...]

[...]

[...]

DONG

Termelés:

Teljesítmény:

[...]

[...]

[...]

EDF

Termelés:

Teljesítmény:

[...]

[...]

[...]

Eneco

Termelés:

Teljesítmény:

[...]

[...]

[...]

NUON

Termelés:

Teljesítmény:

[...]

[...]

[...]

| (35) | Mind a kérelmezők (26), mind a holland hatóságok által szolgáltatott adatok azt mutatják, hogy más villamosenergia-termelők, amelyek összesített piaci részesedése megközelítőleg 70 és 80 % közé esik, nem tartoznak a közbeszerzési törvény hatálya alá. |
| --- | --- |

(35)

Mind a kérelmezők (26), mind a holland hatóságok által szolgáltatott adatok azt mutatják, hogy más villamosenergia-termelők, amelyek összesített piaci részesedése megközelítőleg 70 és 80 % közé esik, nem tartoznak a közbeszerzési törvény hatálya alá.

26

| (36) | E határozat célja annak megállapítása, hogy a villamos energia előállítása és nagykereskedelme ki van-e téve olyan szintű versenynek (a szabad hozzáférésű piacokon), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok által teremtett fegyelem hiányában is átláthatóan, megkülönböztetéstől mentesen, az ajánlatkérő számára a gazdaságilag legelőnyösebb megoldás kiválasztását lehetővé tevő módon történjenek az érintett tevékenységek végzéséhez szükséges beszerzések. |
| --- | --- |

(36)

E határozat célja annak megállapítása, hogy a villamos energia előállítása és nagykereskedelme ki van-e téve olyan szintű versenynek (a szabad hozzáférésű piacokon), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok által teremtett fegyelem hiányában is átláthatóan, megkülönböztetéstől mentesen, az ajánlatkérő számára a gazdaságilag legelőnyösebb megoldás kiválasztását lehetővé tevő módon történjenek az érintett tevékenységek végzéséhez szükséges beszerzések.

| (37) | A villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében a fenti tények úgy értelmezhetők, hogy a közbeszerzési törvény hatálya alá tartozó piaci szereplők közvetlenül ki vannak téve a versenynek. |
| --- | --- |

(37)

A villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében a fenti tények úgy értelmezhetők, hogy a közbeszerzési törvény hatálya alá tartozó piaci szereplők közvetlenül ki vannak téve a versenynek.

b)   Egyéb tényezők

Egyéb tényezők

| (38) | Hollandiában a behozatal a teljes villamosenergia-ellátás és -fogyasztás 28 %-át teszi ki. Ez az arány például magasabb, mint amekkora Olaszország villamosenergia-behozatala (13,4 %) volt az olasz villamosenergia-termelés piacának értékelésekor (27). A Bizottság úgy találta, hogy a behozatal támogató hatást fejt ki a versenyre, ami csak javulni fog, ha további rendszerösszekötő kapacitás válik majd elérhetővé. A holland villamosenergia-piac behozatalának nagyságrendje megerősíti azt a következtetést, hogy a holland villamosenergia-termelés piacán működő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek. |
| --- | --- |

(38)

Hollandiában a behozatal a teljes villamosenergia-ellátás és -fogyasztás 28 %-át teszi ki. Ez az arány például magasabb, mint amekkora Olaszország villamosenergia-behozatala (13,4 %) volt az olasz villamosenergia-termelés piacának értékelésekor (27). A Bizottság úgy találta, hogy a behozatal támogató hatást fejt ki a versenyre, ami csak javulni fog, ha további rendszerösszekötő kapacitás válik majd elérhetővé. A holland villamosenergia-piac behozatalának nagyságrendje megerősíti azt a következtetést, hogy a holland villamosenergia-termelés piacán működő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek.

27

| (39) | A nagykereskedelmi piac likviditásának a nemzeti versenyhatóság, az ACM vizsgálata szerinti mértéke (28), valamint a holland kiegyenlítő piac működése nem ellentétes azzal a következtetéssel, hogy a holland villamosenergia-termelés piacán működő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek. |
| --- | --- |

(39)

A nagykereskedelmi piac likviditásának a nemzeti versenyhatóság, az ACM vizsgálata szerinti mértéke (28), valamint a holland kiegyenlítő piac működése nem ellentétes azzal a következtetéssel, hogy a holland villamosenergia-termelés piacán működő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek.

28

4.   KÖVETKEZTETÉSEK

KÖVETKEZTETÉSEK

| (40) | A fent megvizsgált tényezők tekintetében a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében megállapított feltétel a villamos energia Hollandiában történő előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében az ajánlatkérők szempontjából teljesítettnek tekintendő. |
| --- | --- |

(40)

A fent megvizsgált tényezők tekintetében a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkében megállapított feltétel a villamos energia Hollandiában történő előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében az ajánlatkérők szempontjából teljesítettnek tekintendő.

| (41) | Ezenkívül, mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a villamos energia Hollandiában történő előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére ítélnek oda megbízást, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot. |
| --- | --- |

(41)

Ezenkívül, mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a villamos energia Hollandiában történő előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére ítélnek oda megbízást, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot.

| (42) | E határozat alapját a kérelmezők és a holland hatóságok által benyújtott információk alapján a 2017 januárja és 2017 novembere között fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható. |
| --- | --- |

(42)

E határozat alapját a kérelmezők és a holland hatóságok által benyújtott információk alapján a 2017 januárja és 2017 novembere között fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható.

| (43) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (29) 16. cikke az irányelv alkalmazása alóli mentességet biztosít a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziók tekintetében olyan esetekben, amikor a 2014/25/EU irányelv 35. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy abban a tagállamban, amelyben az említett koncessziós tevékenység teljesítésére sor kerül, a tevékenység az említett irányelv 34. cikkével összhangban versenynek közvetlenül kitettnek minősül. Mivel megállapításra került, hogy a villamos energia előállítása és nagykereskedelme verseny tárgyát képezi, az e tevékenységek Hollandiában történő teljesítésének lehetővé tételét célzó koncessziós szerződések kizárásra kerülnek a 2014/23/EU irányelv alkalmazási köréből. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (29) 16. cikke az irányelv alkalmazása alóli mentességet biztosít a közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt koncessziók tekintetében olyan esetekben, amikor a 2014/25/EU irányelv 35. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy abban a tagállamban, amelyben az említett koncessziós tevékenység teljesítésére sor kerül, a tevékenység az említett irányelv 34. cikkével összhangban versenynek közvetlenül kitettnek minősül. Mivel megállapításra került, hogy a villamos energia előállítása és nagykereskedelme verseny tárgyát képezi, az e tevékenységek Hollandiában történő teljesítésének lehetővé tételét célzó koncessziós szerződések kizárásra kerülnek a 2014/23/EU irányelv alkalmazási köréből.

29

| (44) | Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(44)

Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó az ajánlatkérő felek által odaítélt a villamos energia termelésére és nagykereskedelmi értékesítésére feljogosító szerződések teljesítésére Hollandiában.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Holland Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 12-én.

a Bizottság részéről

Elżbieta BIEŃKOWSKA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

1

(2)  Ideértve:

2

| 1. | A DONG Energy Wind Power A/S (leányvállalatainak) tevékenységét, amely a DONG 100 %-os tulajdonában lévő közvetett leányvállalat. Ez a jogalany is benyújtotta hivatalosan a mentességi kérelmet a DONG nevében. |
| --- | --- |

1.

A DONG Energy Wind Power A/S (leányvállalatainak) tevékenységét, amely a DONG 100 %-os tulajdonában lévő közvetett leányvállalat. Ez a jogalany is benyújtotta hivatalosan a mentességi kérelmet a DONG nevében.

| 2. | A DONG Energy Netherlands B.V tevékenységét, amely közvetve 50 %-os részesedéssel rendelkezik az Enecogen erőműben. |
| --- | --- |

2.

A DONG Energy Netherlands B.V tevékenységét, amely közvetve 50 %-os részesedéssel rendelkezik az Enecogen erőműben.

(3)  Lásd a COMP/M.7068 sz. ügyet.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/72/EK irányelve (2009. július 13.) a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.).

4

(5)  Wet van 12-7-2012, Stb. 2012, 334 en Inwerkingtredingsbesluit van 12-7-2012, Stb. 2012, 336.

5

(6)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

6

(7)  A T-463/14 sz., Österreichische Post AG kontra Bizottság ügyben hozott 2016. április 27-i ítélet, EU:T:2016:243, 28. pont.

7

(8)  A kérelem szerint csak a Delta, a DONG, az EDF, az Eneco és a Nuon minősül a 2014/25/EU irányelv 4. cikke értelmében közszolgáltató ajánlatkérőnek, ezért a közbeszerzési szabályok hatálya alá tartoznak.

8

(9)  COMP/M.4110 – E.ON/ENDESA ügy, 2006. április 25., 3. o., 10. és 11. pont.

9

(10)  COMP/M.3696 – E.ON/MOL ügy, 2005. január 21., 223. pont, COMP/M.5467 – RWE/ESSENT ügy, 2009. június 23., 23. pont.

10

(11)  Az ACM 6015. számú Nuon/Essent ügyben hozott 2007. május 21-i határozata, 53. pont.

11

(12)  Nuon/Essent, 14., 174. pont.

12

(13)  Ezen túlmenően az ACM megjegyezte, hogy a végfelhasználók számára a villamos energia pontos forrása már nem követhető nyomon. A származási garanciákkal kapcsolatban bizonyos mértékű nyomon követhetőség fennállhat, de magának a (vég)felhasználó által megvásárolt villamos energiának a forrása így sem követhető nyomon.

13

(14)  A Bizottság 2012/218/EU végrehajtási határozata (2012. április 24.) a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 114., 2012.4.26., 21. o.) és a Bizottság 2012/218/EU végrehajtási határozata (2012. szeptember 26.) a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia Olaszország északi és déli makroövezeteiben történő előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről és a 2010/403/EU bizottsági határozat módosításáról (HL L 271., 2012.10.5., 4. o.).

14

(15)  Az SDE+ támogatási rendszert 2015-ben összeegyeztethetőnek tekintették az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal, mivel a verseny torzulását minimálisra korlátozza – lásd SA.39399 (2015/N).

15

(16)  COMP/M.5467 ügy, C(2009) 5177.

16

(17)  RWE/Essent, 32. pont

17

(18)  Az ACM 5098/E.ON–NRE ügyben hozott határozata; az ACM 3386/Nuon – Reliant Energy Group ügyben hozott határozata.

18

(19)  A holland versenyhatóság (NMa) 2006 novemberében közzétett, „Az energiapiacokon megjelenő piaci koncentráció jövőbeli kilátásait” felvázoló dokumentumának 139. pontja.

19

(20)  Uo., 139. pont.

20

(21)  Uo., 29. és 72. pont, valamint a Nuon/Reliant ügyben a 4. lábjegyzetben hivatkozott korábbi fogalommeghatározás:
  „A szupercsúcsidő a munkanapokon 8:00 és 20:00 közé eső időszakra vonatkozó villamosenergia-igény.”

21

„A szupercsúcsidő a munkanapokon 8:00 és 20:00 közé eső időszakra vonatkozó villamosenergia-igény.”

(22)  Uo., 139. pont. RWE/Essent, 91. pont.

22

(23)  2012/218/EU végrehajtási határozat és 2012/539/EU végrehajtási határozat.

23

(24)  Centraal Bureau voor de Statistiek, „Elektriciteit in Nederland”, 2015. február, lásd https://www.cbs.nl/nl-nl/publicatie/2015/07/elektriciteit-in-nederland.

24

(*1)  Bizalmas információ.

*1

(25)  http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=00377&D1=a&D2=701,712,714-715,718,729,731-732&HDR=G1&STB=T&VW=T (forrás: CBS).

25

forrás:

(26)  A kérelem 5.2.3. bekezdése szerint.

26

(27)  A Bizottság 2010/403/EU határozata (2010. július 14.) Olaszország északi makroövezetében a villamos energia előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének, valamint Olaszországban a villamos energia közép-, nagy- és igen nagy feszültségű hálózatra kapcsolt végfogyasztók számára történő kiskereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről (HL L 186., 2010.7.20., 44. o.), (11) preambulumbekezdés.

27

(28)  A 2014-ben közzétett legfrissebb likviditási jelentésében az ACM arra a következtetésre jutott, hogy a villamos energia nagykereskedelmi piacának likviditása (pl. nagyobb volumenű kereskedelmi forgalom, alacsonyabb áringadozás, valamint a vételi és eladási ár közötti kisebb különbözet) a 2009 és 2013 közötti időszakban emelkedett. Az ACM azt is megjegyezte, hogy a napon belüli termékekkel kapcsolatos tranzakciók száma 2013-ban több mint kétszeresére emelkedett 2012-höz képest.

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

29

---

Helyesbítések

| 2018.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/62

---

Helyesbítés a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2017. szeptember 26-i (EU) 2017/2268 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 334., 2017. december 15.
  )

A 49. oldalon, az első sorban:

a következő szövegrész:

| „0B001 | b. | (folytatás)” |
| --- | --- | --- |

„0B001

b.

(folytatás)”

helyesen:

| „1C005 | b. | (folytatás)”; |
| --- | --- | --- |

„1C005

b.

(folytatás)”;

Az 56. oldalon, az első sorban:

a következő szövegrész:

| „0B001 | a. 2. a. | (folytatás)” |
| --- | --- | --- |

„0B001

a. 2. a.

(folytatás)”

helyesen:

| „1C111 | a. 2. a. | (folytatás)”; |
| --- | --- | --- |

„1C111

a. 2. a.

(folytatás)”;

Az 57. oldalon, az első sorban:

a következő szövegrész:

| „0B001 | a. 4. | (folytatás)” |
| --- | --- | --- |

„0B001

a. 4.

(folytatás)”

helyesen:

| „1C111 | a. 4. | (folytatás)”; |
| --- | --- | --- |

„1C111

a. 4.

(folytatás)”;

Az 58. oldalon, az első sorban:

a következő szövegrész:

| „0B001 | c. | (folytatás)” |
| --- | --- | --- |

„0B001

c.

(folytatás)”

helyesen:

| „1C111 | c. | (folytatás)”; |
| --- | --- | --- |

„1C111

c.

(folytatás)”;

A 79. oldalon, az első sorban:

a következő szövegrész:

| „0B001 | d. | (folytatás)” |
| --- | --- | --- |

„0B001

d.

(folytatás)”

helyesen:

| „2B002 | d. | (folytatás)”. |
| --- | --- | --- |

„2B002

d.

(folytatás)”.

---

| 2018.1.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/63

---

Helyesbítés az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról szóló, 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 331., 2017. december 14.
  )

A (KKBP) 2017/2315 határozat szövege helyesen a következő:

A TANÁCS (KKBP) 2017/2315 HATÁROZATA

(2017. december 11.)

az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkével létrehozott állandó strukturált együttműködésről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 10. jegyzőkönyvre,

tekintettel a Német Szövetségi Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság és az Olasz köztársaság javaslatára,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: a főképviselő) véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) és különösen annak 42. cikke (2) és (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azok a magasabb követelményeket kielégítő katonai képességekkel rendelkező tagállamok, amelyek a legnagyobb követelményeket támasztó missziókra tekintettel ezen a területen szigorúbb kötelezettségeket vállaltak, az Unió keretein belül állandó strukturált együttműködést (PESCO) alakítanak ki. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) és különösen annak 42. cikke (2) és (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azok a magasabb követelményeket kielégítő katonai képességekkel rendelkező tagállamok, amelyek a legnagyobb követelményeket támasztó missziókra tekintettel ezen a területen szigorúbb kötelezettségeket vállaltak, az Unió keretein belül állandó strukturált együttműködést (PESCO) alakítanak ki.

| (2) | A Tanács és a főképviselő 2017. november 13-án az EUSZ 46. cikke (1) bekezdésével összhangban értesítést kapott 23 tagállamtól majd 2017. december 7-én két további tagállamtól, mely szerint ezek a tagállamok részt kívánnak venni az állandó strukturált együttműködésben (PESCO) annak alapján, hogy megfelelnek a fent említett követelményeknek, és hogy megtették a jelen határozat mellékletében foglalt, szigorúbb kötelezettségvállalásokat egymás felé ezen a területen, továbbá az értesítésben lévő többi elem alapján, ideértve a preambulumot és a PESCO-nak az értesítés I. mellékletében foglalt elveit is, amelyhez annak teljességében elkötelezettjei maradnak, emlékeztetve egyszersmind az EUSZ 42. cikkére, beleértve a 42. cikk (7) bekezdését (1). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács és a főképviselő 2017. november 13-án az EUSZ 46. cikke (1) bekezdésével összhangban értesítést kapott 23 tagállamtól majd 2017. december 7-én két további tagállamtól, mely szerint ezek a tagállamok részt kívánnak venni az állandó strukturált együttműködésben (PESCO) annak alapján, hogy megfelelnek a fent említett követelményeknek, és hogy megtették a jelen határozat mellékletében foglalt, szigorúbb kötelezettségvállalásokat egymás felé ezen a területen, továbbá az értesítésben lévő többi elem alapján, ideértve a preambulumot és a PESCO-nak az értesítés I. mellékletében foglalt elveit is, amelyhez annak teljességében elkötelezettjei maradnak, emlékeztetve egyszersmind az EUSZ 42. cikkére, beleértve a 42. cikk (7) bekezdését (1).

| (3) | A részt vevő tagállamok által egymás tekintetében vállalt, az e határozat mellékletében meghatározott szigorúbb kötelezettségek összhangban állnak a Szerződésekhez csatolt 10. jegyzőkönyv 1. cikkében kitűzött célok és az említett jegyzőkönyv 2. cikkében említett kötelezettségvállalások teljesítésével. |
| --- | --- |

(3)

A részt vevő tagállamok által egymás tekintetében vállalt, az e határozat mellékletében meghatározott szigorúbb kötelezettségek összhangban állnak a Szerződésekhez csatolt 10. jegyzőkönyv 1. cikkében kitűzött célok és az említett jegyzőkönyv 2. cikkében említett kötelezettségvállalások teljesítésével.

| (4) | A tagállamok szabadon döntenek arról, hogy részt vesznek-e a PESCO-ban, és e döntés önmagában nem befolyásolja a nemzeti szuverenitásukat és nem érinti az egyes tagállamok biztonság- és védelempolitikájának egyedi jellegét. A tagállamok a vonatkozó alkotmányos rendelkezéseiknek megfelelően fogják meghatározni a PESCO keretében vállalt szigorúbb kötelezettségvállalásaikat teljesítő hozzájárulásaikat. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok szabadon döntenek arról, hogy részt vesznek-e a PESCO-ban, és e döntés önmagában nem befolyásolja a nemzeti szuverenitásukat és nem érinti az egyes tagállamok biztonság- és védelempolitikájának egyedi jellegét. A tagállamok a vonatkozó alkotmányos rendelkezéseiknek megfelelően fogják meghatározni a PESCO keretében vállalt szigorúbb kötelezettségvállalásaikat teljesítő hozzájárulásaikat.

| (5) | A PESCO keretében tett egyik jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalás az, hogy növelni kell a védelmi képességek közös és együttműködésen alapuló fejlesztési projektjeinek számát. Az ilyen projektek – az uniós Szerződéseknek megfelelően és a vonatkozó uniós eszközökkel és programokkal összhangban – részesülhetnek támogatásban az uniós költségvetésből. |
| --- | --- |

(5)

A PESCO keretében tett egyik jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalás az, hogy növelni kell a védelmi képességek közös és együttműködésen alapuló fejlesztési projektjeinek számát. Az ilyen projektek – az uniós Szerződéseknek megfelelően és a vonatkozó uniós eszközökkel és programokkal összhangban – részesülhetnek támogatásban az uniós költségvetésből.

| (6) | A részt vevő tagállamok nemzeti végrehajtási terveikben ismertették az egymás tekintetében vállalt szigorúbb kötelezettségeik teljesítésére vonatkozó képességeiket. |
| --- | --- |

(6)

A részt vevő tagállamok nemzeti végrehajtási terveikben ismertették az egymás tekintetében vállalt szigorúbb kötelezettségeik teljesítésére vonatkozó képességeiket.

| (7) | A szükséges feltételek teljesültek, ezért helyénvaló, hogy a Tanács határozatot fogadjon el a PESCO létrehozásáról. |
| --- | --- |

(7)

A szükséges feltételek teljesültek, ezért helyénvaló, hogy a Tanács határozatot fogadjon el a PESCO létrehozásáról.

| (8) | Minden olyan tagállam, amely egy későbbi szakaszban részt kíván venni a PESCO-ban, az EUSZ 46. cikke (3) bekezdésének megfelelően bejelentheti ezen szándékát a Tanácsnak és a főképviselőnek. |
| --- | --- |

(8)

Minden olyan tagállam, amely egy későbbi szakaszban részt kíván venni a PESCO-ban, az EUSZ 46. cikke (3) bekezdésének megfelelően bejelentheti ezen szándékát a Tanácsnak és a főképviselőnek.

| (9) | A főképviselő teljes mértékben közreműködik a PESCO-ban. |
| --- | --- |

(9)

A főképviselő teljes mértékben közreműködik a PESCO-ban.

| (10) | A PESCO keretében végzett tevékenységeknek összhangban kell lenniük más KKBP-fellépésekkel és a többi uniós szakpolitikával. A Tanács, valamint a főképviselő és a Bizottság – a saját felelősségi körébe tartozó területeken – együttműködik annak érdekében, hogy a megfelelő kérdésekben maximalizálja a szinergiákat. |
| --- | --- |

(10)

A PESCO keretében végzett tevékenységeknek összhangban kell lenniük más KKBP-fellépésekkel és a többi uniós szakpolitikával. A Tanács, valamint a főképviselő és a Bizottság – a saját felelősségi körébe tartozó területeken – együttműködik annak érdekében, hogy a megfelelő kérdésekben maximalizálja a szinergiákat.

| (11) | Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Ennélfogva ez a határozat Dániára nézve nem kötelező, |
| --- | --- |

(11)

Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Ennélfogva ez a határozat Dániára nézve nem kötelező,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Állandó strukturált együttműködés létrehozása

Létrejön a PESCO az Unió keretében azon tagállamok között, amelyek a 10. jegyzőkönyv 1. cikkében említett magasabb követelményeket kielégítő katonai képességekkel rendelkeznek és amelyek a legnagyobb követelményeket támasztó missziókra és az uniós ambíciószint teljesítéséhez nyújtott hozzájárulásra tekintettel egymás tekintetében az említett jegyzőkönyv 2. cikkében foglalt kötelezettségvállalásokat tették ezen a területen.

2. cikk

Részt vevő tagállamok

A PESCO-ban a következő tagállamok vesznek részt:

| — | Belgium, |
| --- | --- |

—

Belgium,

| — | Bulgária, |
| --- | --- |

—

Bulgária,

| — | Cseh Köztársaság, |
| --- | --- |

—

Cseh Köztársaság,

| — | Németország |
| --- | --- |

—

Németország

| — | Észtország, |
| --- | --- |

—

Észtország,

| — | Írország, |
| --- | --- |

—

Írország,

| — | Görögország, |
| --- | --- |

—

Görögország,

| — | Spanyolország, |
| --- | --- |

—

Spanyolország,

| — | Franciaország, |
| --- | --- |

—

Franciaország,

| — | Horvátország, |
| --- | --- |

—

Horvátország,

| — | Olaszország, |
| --- | --- |

—

Olaszország,

| — | Ciprus, |
| --- | --- |

—

Ciprus,

| — | Lettország, |
| --- | --- |

—

Lettország,

| — | Litvánia, |
| --- | --- |

—

Litvánia,

| — | Luxemburg, |
| --- | --- |

—

Luxemburg,

| — | Magyarország, |
| --- | --- |

—

Magyarország,

| — | Hollandia, |
| --- | --- |

—

Hollandia,

| — | Ausztria, |
| --- | --- |

—

Ausztria,

| — | Lengyelország, |
| --- | --- |

—

Lengyelország,

| — | Portugália, |
| --- | --- |

—

Portugália,

| — | Románia, |
| --- | --- |

—

Románia,

| — | Szlovénia, |
| --- | --- |

—

Szlovénia,

| — | Szlovákia, |
| --- | --- |

—

Szlovákia,

| — | Finnország, |
| --- | --- |

—

Finnország,

| — | Svédország. |
| --- | --- |

—

Svédország.

3. cikk

A 10. jegyzőkönyv szerinti szigorúbb kötelezettségvállalások

(1)   A 10. jegyzőkönyv 1. cikkében kitűzött célok és 2. cikkében említett kötelezettségvállalások teljesítése érdekében a részt vevő tagállamok olyan hozzájárulásokat tesznek, amelyek révén teljesíthetők az egymás tekintetében tett szigorúbb, a mellékletben foglaltak szerinti kötelezettségvállalásaik.

(2)   E célból a részt vevő tagállamok évente felülvizsgálják és aktualizálják nemzeti végrehajtási terveiket, amelyekben felvázolják, miként fogják teljesíteni a szigorúbb kötelezettségvállalásokat és a kapcsolódó vállalásokat, részletesen leírva, hogy miként fogják megvalósítani az egyes szakaszokban meghatározott konkrétabb célokat. Az aktualizált nemzeti végrehajtási terveket évente meg kell küldeni az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) és az Európai Védelmi Ügynökségnek (EDA), valamint minden részt vevő tagállam számára elérhetővé kell tenni.

4. cikk

A PESCO irányítása

(1)   A PESCO irányítása a következő szinteken történik:

| — | a Tanács szintjén, és |
| --- | --- |

—

a Tanács szintjén, és

| — | az azon részt vevő tagállamok csoportjai által végrehajtott projektek keretében, amelyek maguk között megállapodtak ilyen projektek végrehajtásában. |
| --- | --- |

—

az azon részt vevő tagállamok csoportjai által végrehajtott projektek keretében, amelyek maguk között megállapodtak ilyen projektek végrehajtásában.

(2)   Az EUSZ 46. cikke (6) bekezdésének megfelelően eljárva a Tanács határozatokat és ajánlásokat fogad el, amelyekben:

| a) | stratégai irány- és útmutatást nyújt a PESCO tekintetében; |
| --- | --- |

a)

stratégai irány- és útmutatást nyújt a PESCO tekintetében;

| b) | ütemezi a mellékletben foglalt szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítését két egymást követő kezdeti szakasz során (2018–2020 és 2021–2025), és az egyes szakaszok kezdetekor részletesen meghatároz a mellékletben foglalt szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésére vonatkozó konkrétabb célokat; |
| --- | --- |

b)

ütemezi a mellékletben foglalt szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítését két egymást követő kezdeti szakasz során (2018–2020 és 2021–2025), és az egyes szakaszok kezdetekor részletesen meghatároz a mellékletben foglalt szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésére vonatkozó konkrétabb célokat;

| c) | szükség esetén aktualizálja és fokozza a mellékletben foglalt szigorúbb kötelezettségvállalásokat a PESCO keretében elért eredményekre figyelemmel, az Unió folyamatosan változó biztonsági környezetének tükrözése érdekében. Ilyen határozatokat különösen a (2) bekezdés b) pontjában említett szakaszok végén kell elfogadni a PESCO keretében tett kötelezettségvállalások teljesítésének stratégiai felülvizsgálati folyamata alapján; |
| --- | --- |

c)

szükség esetén aktualizálja és fokozza a mellékletben foglalt szigorúbb kötelezettségvállalásokat a PESCO keretében elért eredményekre figyelemmel, az Unió folyamatosan változó biztonsági környezetének tükrözése érdekében. Ilyen határozatokat különösen a (2) bekezdés b) pontjában említett szakaszok végén kell elfogadni a PESCO keretében tett kötelezettségvállalások teljesítésének stratégiai felülvizsgálati folyamata alapján;

| d) | értékeli a részt vevő tagállamok által az elfogadott kötelezettségvállalások teljesítése érdekében – a 6. cikkben leírt mechanizmusnak megfelelően – tett hozzájárulásokat; |
| --- | --- |

d)

értékeli a részt vevő tagállamok által az elfogadott kötelezettségvállalások teljesítése érdekében – a 6. cikkben leírt mechanizmusnak megfelelően – tett hozzájárulásokat;

| e) | összeállítja a PESCO keretében kidolgozandó projektek listáját, amelynek tükröznie kell mind a képességfejlesztéshez nyújtandó támogatást, mind a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) műveleteinek és misszióinak az eszközöknek és képességeknek megfelelő érdemi támogatása biztosítását; |
| --- | --- |

e)

összeállítja a PESCO keretében kidolgozandó projektek listáját, amelynek tükröznie kell mind a képességfejlesztéshez nyújtandó támogatást, mind a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) műveleteinek és misszióinak az eszközöknek és képességeknek megfelelő érdemi támogatása biztosítását;

| f) | olyan, projektekre vonatkozó közös irányítási szabálykészletet fogad el, amelyhez az egyes projektekben részt vevő részt vevő tagállamok az említett projektet szükség szerint igazíthatják; |
| --- | --- |

f)

olyan, projektekre vonatkozó közös irányítási szabálykészletet fogad el, amelyhez az egyes projektekben részt vevő részt vevő tagállamok az említett projektet szükség szerint igazíthatják;

| g) | kellő időben – a 9. cikk (1) bekezdésének megfelelően – megállapítja azokat az általános feltételeket, amelyek mellett harmadik államokat kivételes esetben fel lehetne kérni egyes projektekben való részvételre, továbbá a 9. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározza, hogy egy adott harmadik állam teljesíti-e ezeket a feltételeket; |
| --- | --- |

g)

kellő időben – a 9. cikk (1) bekezdésének megfelelően – megállapítja azokat az általános feltételeket, amelyek mellett harmadik államokat kivételes esetben fel lehetne kérni egyes projektekben való részvételre, továbbá a 9. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározza, hogy egy adott harmadik állam teljesíti-e ezeket a feltételeket;

| h) | meghoz az e határozat további végrehajtásához szükséges minden egyéb intézkedést. |
| --- | --- |

h)

meghoz az e határozat további végrehajtásához szükséges minden egyéb intézkedést.

5. cikk

PESCO-projektek

(1)   Az egyes projektekben részt venni szándékozó részt vevő tagállamok javaslatai nyomán a főképviselő – a 7. cikknek megfelelően elvégzett értékelés és az Európai Unió Katonai Bizottságának (EUKB) katonai tanácsa alapján – ajánlást tehet a PESCO-projektek meghatározásáról és értékeléséről szóló, a 4. cikk (2) bekezdése e) pontjának megfelelően elfogadandó tanácsi határozatokra és ajánlásokra.

(2)   Azok a tagállamok, amelyek egyedi projekt indítását kívánják javasolni, kellő időben értesítik a többi részt vevő tagállamot, mielőtt előterjesztik javaslatukat, annak érdekében, hogy támogatást szerezzenek és a többi tagállamnak lehetősége legyen csatlakozni az így közösen benyújtandó javaslathoz.

A projekt tagjai azon részt vevő tagállamok, amelyek a benyújtották a projektjavaslatot. Az egyes projektek tagjainak jegyzékét csatolni kell a 4. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett tanácsi határozathoz.

Az adott projektben részt vevő tagállamok közösen úgy határozhatnak, hogy a projektben való részvételre később jelentkező tagállamok számára is lehetővé teszik a csatlakozást.

(3)   A projektekben részt vevő részt vevő tagállamok maguk között megállapodnak az együttműködésükre vonatkozó szabályokról és az együttműködés köréről, valamint a projekt irányításáról. A projektekben részt vevő részt vevő tagállamok rendszeresen – a helyzetnek megfelelően – tájékoztatják a Tanácsot a projekt alakulásáról.

6. cikk

Felügyeleti, értékelési és jelentéstételi rendelkezések

(1)   A Tanács – az EUSZ 46. cikke (6) bekezdésének keretében – biztosítja a PESCO egységét, összhangját és hatékonyságát. A főképviselő szintén elősegíti az említett célok teljesülését.

(2)   A főképviselő teljes mértékben közreműködik a PESCO-val kapcsolatos eljárásokban, a 10. jegyzőkönyvvel összhangban.

(3)   A főképviselő éves jelentést nyújt be a Tanácsnak a PESCO-ról. A jelentés az EDA-nak a 7. cikk (3) bekezdése a) pontjával összhangban – és az EKSZ-nek a 7. cikk (2) bekezdése a) pontjával összhangban – az említet hozzájárulásán alapul. A főképviselőnek a jelentésében ismertetnie kell a PESCO végrehajtásának állását, beleértve azt is, hogy az egyes részt vevő tagállamok miként teljesítik a nemzeti végrehajtási terveikkel összhangban álló kötelezettségvállalásaikat.

Az EUKB katonai tanácsadást kell biztosítania és ajánlásokat kell tennie a Politikai és Biztonsági Bizottság részére a PESCO éves értékelési folyamatával kapcsolatban.

A főképviselő által a PESCO-ról benyújtott éves jelentés alapján a Tanács évente egyszer értékeli, hogy a részt vevő tagállamok továbbra is teljesítik-e a 3. cikkben említett szigorúbb kötelezettségvállalásokat.

(4)   A tagállamok részvételének felfüggesztésére vonatkozó határozatokat az EUSZ 46. cikke (4) bekezdésének megfelelően kell elfogadni, ám erre csak azt követően kerülhet sor, hogy az érintett tagállam egyértelmű határidőt kapott egyéni konzultációk lefolytatására és válaszintézkedések meghozatalára.

7. cikk

Az EKSZ és az EDA általi támogatás

(1)   Az EKSZ – az Európai Unió Katonai Törzsét (EUKT) is beleértve – és az EDA a főképviselő felelőssége mellett – annak az EDA vezetői minőségében is –együttesen biztosítják a szükséges titkári szolgáltatásokat - a tanácsi szint kivételével - és e tekintetben egy kapcsolattartót a PESCO számára.

(2)   Az EKSZ – az EUKT-t is beleértve – különösen a következőkkel támogatja a PESCO működését:

| a) | közreműködik a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak a műveleti szempontok tekintetében – a 6. cikknek megfelelően – történő, a főképviselő PESCO-ról szóló éves jelentésében szereplő értékelésének elkészítésében; |
| --- | --- |

a)

közreműködik a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak a műveleti szempontok tekintetében – a 6. cikknek megfelelően – történő, a főképviselő PESCO-ról szóló éves jelentésében szereplő értékelésének elkészítésében;

| b) | koordinálja az 5. cikkben előirányzott projektjavaslatok értékelését, mindenekelőtt a haderők rendelkezésre állása, interoperabilitása, rugalmassága és bevethetősége területén. Az EKSZ – az EUKT-t is ideértve – különösen azt értékeli, hogy a javasolt projektek megfelelnek-e a műveleti igényeiknek, és hozzájárulnak-e azok teljesítéséhez. |
| --- | --- |

b)

koordinálja az 5. cikkben előirányzott projektjavaslatok értékelését, mindenekelőtt a haderők rendelkezésre állása, interoperabilitása, rugalmassága és bevethetősége területén. Az EKSZ – az EUKT-t is ideértve – különösen azt értékeli, hogy a javasolt projektek megfelelnek-e a műveleti igényeiknek, és hozzájárulnak-e azok teljesítéséhez.

(3)   Az EDA különösen a következőkkel támogatja a PESCO-t:

| a) | közreműködik a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak a képességek, különösen a 3. cikkben említett szigorúbb kötelezettségvállalásokkal összhangban tett hozzájárulások tekintetében – a 6. cikknek megfelelően – történő, a főképviselő PESCO-ról szóló éves jelentésében szereplő értékelésének elkészítésében; |
| --- | --- |

a)

közreműködik a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak a képességek, különösen a 3. cikkben említett szigorúbb kötelezettségvállalásokkal összhangban tett hozzájárulások tekintetében – a 6. cikknek megfelelően – történő, a főképviselő PESCO-ról szóló éves jelentésében szereplő értékelésének elkészítésében;

| b) | segíti a képességfejlesztési projekteket, különösen az 5. cikkben előirányzott projektjavaslatok értékelésének koordinálásával, mindenekelőtt a képességfejlesztés területein. Az EDA különösen annak biztosításában fogja támogatni a tagállamokat, hogy ne forduljanak elő szükségtelen párhuzamosságok más intézményi összefüggésben már létező kezdeményezésekkel. |
| --- | --- |

b)

segíti a képességfejlesztési projekteket, különösen az 5. cikkben előirányzott projektjavaslatok értékelésének koordinálásával, mindenekelőtt a képességfejlesztés területein. Az EDA különösen annak biztosításában fogja támogatni a tagállamokat, hogy ne forduljanak elő szükségtelen párhuzamosságok más intézményi összefüggésben már létező kezdeményezésekkel.

8. cikk

Finanszírozás

(1)   Az uniós intézményeknek és az EKSZ-nek az e határozat végrehajtása következtében felmerülő igazgatási kiadásai az Unió költségvetését terhelik. Az EDA igazgatási kiadásaira az EDA idevágó finanszírozási szabályai vonatkoznak a (KKBP) 2015/1835 tanácsi határozattal összhangban (2).

(2)   A PESCO keretében végrehajtott projektekből eredő operatív kiadásokat elsősorban az adott egyedi projektben részt vevő tagállamok finanszírozzák. Az ilyen projektekhez az Unió általános költségvetéséből is nyújtható hozzájárulás a Szerződésekkel és az idevágó uniós eszközökkel összhangban.

9. cikk

Harmadik államok részvétele egyedi projektekben

(1)   A harmadik államok egyedi projektekben való részvételére vonatkozó általános feltételeket egy a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban elfogadott tanácsi határozatban kell meghatározni, amely a harmadik államokkal kötendő igazgatási megállapodások mintáját is magában foglalhatja.

(2)   A Tanács az EUSZ 46. cikkének (6) bekezdésével összhangban határoz arról, hogy egy adott harmadik állam, amelyet az adott projektben részt vevő részt vevő tagállamok fel szeretnének kérni az adott projektben való részvételre, teljesíti-e az (1) bekezdésben említett határozatban foglalt követelményeket.

(3)   A (2) bekezdésben említett kedvező döntést követően az adott projektben részt vevő részt vevő tagállamok igazgatási megállapodást köthetnek az érintett harmadik állammal az adott projektben való részvétele céljából. E megállapodásokban tiszteletben kell tartani az Unió eljárásait és döntéshozatali autonómiáját.

10. cikk

Biztonsági szabályok

A PESCO összefüggésében alkalmazni kell a 2013/488/EU tanácsi határozat (3) rendelkezéseit.

3

11. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. december 11-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

MELLÉKLET

A részt vevő tagállamok által a 10. jegyzőkönyv 2. cikkében szereplő öt területen vállalt nagyívű és szigorúbb közös kötelezettségek jegyzéke

| „a) | a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől kezdődően együttműködnek egymással a védelmi felszerelések tárgyában történő beruházások kiadási szintjére vonatkozó jóváhagyott célkitűzések megvalósítása érdekében, valamint rendszeresen felülvizsgálják e célkitűzéseket a biztonsági környezet és az Unió nemzetközi kötelezettségei fényében;” |
| --- | --- |

„a)

A részt vevő tagállamok a 2007-ben meghatározott kollektív referenciaértékek alapján az alábbi kötelezettségvállalásokat teszik:

| 1. | A közösen elfogadott célok elérése érdekében reálértéken rendszeresen növelni fogják a védelmi költségvetéseket. |
| --- | --- |

1.

A közösen elfogadott célok elérése érdekében reálértéken rendszeresen növelni fogják a védelmi költségvetéseket.

| 2. | Középtávon fokozatosan a védelmi összkiadás (kollektív referenciaértékként meghatározott) 20 %-ára növelik a védelmi beruházásokra fordított kiadások szintjét, hogy ezáltal fel lehessen számolni a stratégiai képességek terén fennálló hiányosságokat, mégpedig a védelmi képességek területére vonatkozó projektekben – a képességfejlesztési tervvel és a koordinált éves védelmi szemlével (CARD) összhangban – történő részvétel által. |
| --- | --- |

2.

Középtávon fokozatosan a védelmi összkiadás (kollektív referenciaértékként meghatározott) 20 %-ára növelik a védelmi beruházásokra fordított kiadások szintjét, hogy ezáltal fel lehessen számolni a stratégiai képességek terén fennálló hiányosságokat, mégpedig a védelmi képességek területére vonatkozó projektekben – a képességfejlesztési tervvel és a koordinált éves védelmi szemlével (CARD) összhangban – történő részvétel által.

| 3. | Növelik a stratégiai védelmi képességek területére vonatkozó közös és együttműködésen alapuló projektek számát. Az ilyen közös és együttműködésen alapuló projekteket szükség esetén és adott esetben az Európai Védelmi Alapon keresztül kell támogatni. |
| --- | --- |

3.

Növelik a stratégiai védelmi képességek területére vonatkozó közös és együttműködésen alapuló projektek számát. Az ilyen közös és együttműködésen alapuló projekteket szükség esetén és adott esetben az Európai Védelmi Alapon keresztül kell támogatni.

| 4. | Növelik a védelmi kutatásra és technológiára fordított kiadások arányát, hogy az közeledjen a (kollektív referenciaértékként) a védelmi összkiadás 2 %-ában meghatározott értékhez. |
| --- | --- |

4.

Növelik a védelmi kutatásra és technológiára fordított kiadások arányát, hogy az közeledjen a (kollektív referenciaértékként) a védelmi összkiadás 2 %-ában meghatározott értékhez.

| 5. | Kialakítják az e kötelezettségvállalások teljesítésének rendszeres áttekintésére szolgáló keretet (a Tanács általi jóváhagyás céljából). |
| --- | --- |

5.

Kialakítják az e kötelezettségvállalások teljesítésének rendszeres áttekintésére szolgáló keretet (a Tanács általi jóváhagyás céljából).

| „b) | védelmi berendezéseiket a lehető legnagyobb mértékben közelítik egymáshoz, különösen katonai szükségleteik meghatározásának összehangolásával, védelmi eszközeik és képességeik összevonásával és – szükség esetén – szakosításával, valamint a képzés és a logisztika területén történő együttműködés ösztönzésével;” |
| --- | --- |

„b)

| 6. | Az uniós ambíciószint megvalósításához szükséges képességek rendelkezésre állásának biztosítása érdekében érdemi szerepet fognak betölteni az Unión belüli képességfejlesztésben, többek között a koordinált éves védelmi szemle keretei között is. |
| --- | --- |

6.

Az uniós ambíciószint megvalósításához szükséges képességek rendelkezésre állásának biztosítása érdekében érdemi szerepet fognak betölteni az Unión belüli képességfejlesztésben, többek között a koordinált éves védelmi szemle keretei között is.

| 7. | A koordinált éves védelmi szemle önkéntes jellegének és a részt vevő tagállamok egyedi korlátozó tényezőinek figyelembevételével a lehető legnagyobb mértékben támogatni fogják a koordinált éves védelmi szemlét. |
| --- | --- |

7.

A koordinált éves védelmi szemle önkéntes jellegének és a részt vevő tagállamok egyedi korlátozó tényezőinek figyelembevételével a lehető legnagyobb mértékben támogatni fogják a koordinált éves védelmi szemlét.

| 8. | A jövőbeli Európai Védelmi Alapot tevékenyen be fogják vonni az uniós hozzáadott értékkel rendelkező multinacionális közbeszerzési folyamatokba. |
| --- | --- |

8.

A jövőbeli Európai Védelmi Alapot tevékenyen be fogják vonni az uniós hozzáadott értékkel rendelkező multinacionális közbeszerzési folyamatokba.

| 9. | Harmonizált követelményeket dolgoznak ki a részt vevő tagállamok által közösen elfogadott összes képességfejlesztési projektre vonatkozóan. |
| --- | --- |

9.

Harmonizált követelményeket dolgoznak ki a részt vevő tagállamok által közösen elfogadott összes képességfejlesztési projektre vonatkozóan.

| 10. | A rendelkezésre álló források optimalizálása és általános hatékonyságuk javítása érdekében mérlegelni fogják a már meglévő képességek közös felhasználását. |
| --- | --- |

10.

A rendelkezésre álló források optimalizálása és általános hatékonyságuk javítása érdekében mérlegelni fogják a már meglévő képességek közös felhasználását.

| 11. | Fokozott erőfeszítéseket fognak tenni a kibervédelemmel kapcsolatos együttműködés területén, például ami az információmegosztást, a képzést és az operatív támogatást illeti. |
| --- | --- |

11.

Fokozott erőfeszítéseket fognak tenni a kibervédelemmel kapcsolatos együttműködés területén, például ami az információmegosztást, a képzést és az operatív támogatást illeti.

| „c) | konkrét intézkedéseket hoznak katonai erejük rendelkezésre állásának, interoperabilitásának, rugalmasságának és bevethetőségének fokozása érdekében, különösen közös célkitűzéseik meghatározásával a katonai kötelezettségvállalások területén, beleértve – adott esetben – a nemzeti döntéshozatali eljárások felülvizsgálatát;” |
| --- | --- |

„c)

| 12. | Ami a haderők rendelkezésre állását és bevethetőségét illeti, a részt vevő tagállamok elkötelezettek amellett, hogy:






  — | az uniós harccsoportok potenciális bevetésén túl stratégiai szempontból bevethető alakulatokat bocsássanak rendelkezésre az uniós ambíciószint megvalósítása érdekében. Ez a kötelezettségvállalás nem terjed ki sem a gyorsreagálású, sem az állandó, sem pedig a készenléti haderőre; |
| --- | --- | --- |

12.

Ami a haderők rendelkezésre állását és bevethetőségét illeti, a részt vevő tagállamok elkötelezettek amellett, hogy:

—

az uniós harccsoportok potenciális bevetésén túl stratégiai szempontból bevethető alakulatokat bocsássanak rendelkezésre az uniós ambíciószint megvalósítása érdekében. Ez a kötelezettségvállalás nem terjed ki sem a gyorsreagálású, sem az állandó, sem pedig a készenléti haderőre;

| — | kidolgozzanak egy olyan, kizárólag a részt vevő tagállamok és a hozzájáruló nemzetek számára elérhető megbízható eszközt (pl. egy adatbázist), amely a rendelkezésre álló és gyorsan telepíthető képességek nyilvántartására szolgál, hogy ezáltal elő lehessen mozdítani és fel lehessen gyorsítani a haderő-generálás folyamatát; |
| --- | --- |

—

kidolgozzanak egy olyan, kizárólag a részt vevő tagállamok és a hozzájáruló nemzetek számára elérhető megbízható eszközt (pl. egy adatbázist), amely a rendelkezésre álló és gyorsan telepíthető képességek nyilvántartására szolgál, hogy ezáltal elő lehessen mozdítani és fel lehessen gyorsítani a haderő-generálás folyamatát;

| — | nemzeti szinten gyorsított politikai kötelezettségvállalásra törekedjenek, amibe esetlegesen a nemzeti döntéshozatali eljárásaik felülvizsgálata is beletartozik; |
| --- | --- |

—

nemzeti szinten gyorsított politikai kötelezettségvállalásra törekedjenek, amibe esetlegesen a nemzeti döntéshozatali eljárásaik felülvizsgálata is beletartozik;

| — | a KBVP-műveletekhez való hozzájárulásokra vonatkozó esetleges határozatok, valamint az esetleges alkotmányos korlátok sérelme nélkül, eszközeiknek és képességeiknek megfelelően érdemi támogatást biztosítsanak – személyzet, felszerelés, képzés, gyakorlattámogatás és infrastruktúra formájában vagy bármely egyéb módon – olyan KBVP-műveletekhez (mint például az EUFOR) és -missziókhoz (mint például az uniós kiképzési missziók), amelyekről a Tanács egyhangúlag határozott; |
| --- | --- |

—

a KBVP-műveletekhez való hozzájárulásokra vonatkozó esetleges határozatok, valamint az esetleges alkotmányos korlátok sérelme nélkül, eszközeiknek és képességeiknek megfelelően érdemi támogatást biztosítsanak – személyzet, felszerelés, képzés, gyakorlattámogatás és infrastruktúra formájában vagy bármely egyéb módon – olyan KBVP-műveletekhez (mint például az EUFOR) és -missziókhoz (mint például az uniós kiképzési missziók), amelyekről a Tanács egyhangúlag határozott;

| — | érdemben hozzájáruljanak az uniós harccsoportokhoz, mégpedig úgy, hogy elvi hozzájárulásaikat legalább négy évvel előre megerősítik, az uniós harccsoport-koncepcióval összhangban álló készenléti időszakot alkalmaznak, és vállalják, hogy vezető államként kötelező jelleggel végrehajtanak uniós harccsoport-gyakorlatokat az uniós harccsoportok haderőcsomagja számára, és/vagy részt vesznek ezekben a gyakorlatokban (az uniós harccsoportokban az összes uniós tagállam részt vesz); |
| --- | --- |

—

érdemben hozzájáruljanak az uniós harccsoportokhoz, mégpedig úgy, hogy elvi hozzájárulásaikat legalább négy évvel előre megerősítik, az uniós harccsoport-koncepcióval összhangban álló készenléti időszakot alkalmaznak, és vállalják, hogy vezető államként kötelező jelleggel végrehajtanak uniós harccsoport-gyakorlatokat az uniós harccsoportok haderőcsomagja számára, és/vagy részt vesznek ezekben a gyakorlatokban (az uniós harccsoportokban az összes uniós tagállam részt vesz);

| — | egyszerűsítsék és egységesítsék a határokon átnyúló európai katonai szállítási tevékenységeket, hogy ezáltal lehetővé váljon a katonai felszerelések és állomány gyors telepítése. |
| --- | --- |

—

egyszerűsítsék és egységesítsék a határokon átnyúló európai katonai szállítási tevékenységeket, hogy ezáltal lehetővé váljon a katonai felszerelések és állomány gyors telepítése.

| 13. | Ami a haderők interoperabilitását illeti, a részt vevő tagállamok elkötelezettek amellett, hogy:






  — | fejlesszék haderőik interoperabilitását, mégpedig azáltal, hogy:






  — | kötelezettséget vállalnak arra, hogy a nemzeti szintű tanúsítási rendszer fenntartása mellett olyan közös értékelési és validálási kritériumokról állapodnak meg az uniós harccsoportok haderőcsomagjára vonatkozóan, amelyek összhangban vannak a NATO előírásaival, |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Ami a haderők interoperabilitását illeti, a részt vevő tagállamok elkötelezettek amellett, hogy:

—

fejlesszék haderőik interoperabilitását, mégpedig azáltal, hogy:

—

kötelezettséget vállalnak arra, hogy a nemzeti szintű tanúsítási rendszer fenntartása mellett olyan közös értékelési és validálási kritériumokról állapodnak meg az uniós harccsoportok haderőcsomagjára vonatkozóan, amelyek összhangban vannak a NATO előírásaival,

| — | kötelezettséget vállalnak arra, hogy közös műszaki és operatív előírásokról állapodnak meg a haderőkre vonatkozóan, tudatában annak, hogy biztosítani kell a NATO-val való interoperabilitásukat; |
| --- | --- |

—

kötelezettséget vállalnak arra, hogy közös műszaki és operatív előírásokról állapodnak meg a haderőkre vonatkozóan, tudatában annak, hogy biztosítani kell a NATO-val való interoperabilitásukat;

| — | optimalizálják a multinacionális struktúrákat. Ennek keretében a részt vevő tagállamok vállalhatnák, hogy csatlakoznak a katonai területen folytatott európai külső fellépésben részt vevő főbb jelenlegi és esetleges jövőbeli struktúrákhoz (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS), illetve hogy tevékeny szerepet töltenek be azokban. |
| --- | --- |

—

optimalizálják a multinacionális struktúrákat. Ennek keretében a részt vevő tagállamok vállalhatnák, hogy csatlakoznak a katonai területen folytatott európai külső fellépésben részt vevő főbb jelenlegi és esetleges jövőbeli struktúrákhoz (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS), illetve hogy tevékeny szerepet töltenek be azokban.

| 14. | Az Athéné mechanizmusról szóló tanácsi határozat értelmében közös költségként meghatározott költségeken túl ambiciózus megközelítést alakítanak ki a katonai KBVP-műveletek és -missziók közös finanszírozására vonatkozóan. |
| --- | --- |

14.

Az Athéné mechanizmusról szóló tanácsi határozat értelmében közös költségként meghatározott költségeken túl ambiciózus megközelítést alakítanak ki a katonai KBVP-műveletek és -missziók közös finanszírozására vonatkozóan.

| „d) | együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket – a többnemzetiségű megközelítéseket is beleértve és az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének keretében vállalt kötelezettségek sérelme nélkül – a 'Képességfejlesztési Mechanizmus' keretében észlelt hiányosságok megszüntetésére;” |
| --- | --- |

„d)

| 15. | Segítenek felszámolni a képességfejlesztési terv és a koordinált éves védelmi szemle keretében azonosított, a képességek területén fennálló hiányosságokat. Ezek a képességfejlesztési projektek fokozni fogják Európa stratégiai autonómiáját és erősíteni fogják az európai védelmi technológiai és ipari bázist (EDTIB). |
| --- | --- |

15.

Segítenek felszámolni a képességfejlesztési terv és a koordinált éves védelmi szemle keretében azonosított, a képességek területén fennálló hiányosságokat. Ezek a képességfejlesztési projektek fokozni fogják Európa stratégiai autonómiáját és erősíteni fogják az európai védelmi technológiai és ipari bázist (EDTIB).

| 16. | A nemzeti szinten azonosított képességbeli hiányosságok felszámolása érdekében kiemelt intézkedésként megvizsgálják egy európai kollaboratív megközelítés kialakításának lehetőségét, és főszabályként csakis abban az esetben fognak kizárólagosan nemzeti megközelítést alkalmazni, ha a szóban forgó vizsgálatot már korábban elvégezték. |
| --- | --- |

16.

A nemzeti szinten azonosított képességbeli hiányosságok felszámolása érdekében kiemelt intézkedésként megvizsgálják egy európai kollaboratív megközelítés kialakításának lehetőségét, és főszabályként csakis abban az esetben fognak kizárólagosan nemzeti megközelítést alkalmazni, ha a szóban forgó vizsgálatot már korábban elvégezték.

| 17. | Részt fognak venni legalább egy olyan PESCO-projektben, amely olyan képességeket fejleszt vagy biztosít, amelyet a tagállamok stratégiai szempontból fontos képességként azonosítottak. |
| --- | --- |

17.

Részt fognak venni legalább egy olyan PESCO-projektben, amely olyan képességeket fejleszt vagy biztosít, amelyet a tagállamok stratégiai szempontból fontos képességként azonosítottak.

| „e) | adott esetben részt vesznek az Európai Védelmi Ügynökség keretében nagyszabású közös vagy európai felszerelési programok kidolgozásában.” |
| --- | --- |

„e)

| 18. | Az Európai Védelmi Ügynökséget a közös képességfejlesztés európai fórumaként fogják felhasználni, a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezetet (OCCAR) pedig mint preferált kollaboratív programirányítási szervezetet fogják alkalmazni. |
| --- | --- |

18.

Az Európai Védelmi Ügynökséget a közös képességfejlesztés európai fórumaként fogják felhasználni, a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezetet (OCCAR) pedig mint preferált kollaboratív programirányítási szervezetet fogják alkalmazni.

| 19. | Biztosítani fogják, hogy a képességek területére vonatkozó, a részt vevő tagállamok által vezetett projektek kivétel nélkül javítsák az európai védelmi ipar versenyképességét, mégpedig egy olyan megfelelő iparpolitika alkalmazása révén, amely kiküszöböli a szükségtelen átfedéseket. |
| --- | --- |

19.

Biztosítani fogják, hogy a képességek területére vonatkozó, a részt vevő tagállamok által vezetett projektek kivétel nélkül javítsák az európai védelmi ipar versenyképességét, mégpedig egy olyan megfelelő iparpolitika alkalmazása révén, amely kiküszöböli a szükségtelen átfedéseket.

| 20. | Gondoskodni fognak arról, hogy az általuk elfogadott együttműködési programok (amelyek kedvezményezettjei csakis olyan szervezetek lehetnek, amelyek bizonyíthatóan hozzáadott értéket képviselnek az EU területén) és beszerzési stratégiák kedvező hatást gyakoroljanak az európai védelmi technológiai és ipari bázisra. |
| --- | --- |

20.

Gondoskodni fognak arról, hogy az általuk elfogadott együttműködési programok (amelyek kedvezményezettjei csakis olyan szervezetek lehetnek, amelyek bizonyíthatóan hozzáadott értéket képviselnek az EU területén) és beszerzési stratégiák kedvező hatást gyakoroljanak az európai védelmi technológiai és ipari bázisra.

FORDÍTÁS

Értesítés a tanács és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője részére az állandó strukturált együttműködés (PESCO) indításáról

Preambulum

Preambulum

A részt vevő tagállamok,

A részt vevő tagállamok,

Emlékeztetve arra, hogy az Unió olyan közös kül- és biztonságpolitikát folytat, amely a „tagállamok fellépései között egyre növekvő fokú összhang megvalósításán” (az EUSZ 24. cikkének (2) bekezdése) alapul, és hogy a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) a közös kül- és biztonságpolitika szerves része;

Figyelembe véve, hogy a közös biztonság- és védelempolitika polgári és katonai eszközök igénybevételével biztosítja az Unió műveleti képességét, valamint hogy a biztonság- és védelempolitika erősítése a tagállamok részéről erőfeszítéseket kíván a képességek területén;

Emlékeztetve továbbá arra, hogy az Európai Unió és tagállamai kötelezettséget vállaltak egy olyan szabályokon alapuló globális rend előmozdítására, amelynek alapelve a multilateralizmus, központi szereplője pedig az ENSZ;

Emlékeztetve az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 42. cikkének (6) bekezdésére, mely szerint „azok a magasabb követelményeket kielégítő katonai képességekkel rendelkező tagállamok, amelyek a legnagyobb követelményeket támasztó missziókra tekintettel ezen a területen szigorúbb kötelezettségeket vállaltak, az Unió keretein belül állandó strukturált együttműködést (PESCO) alakítanak ki”;

Figyelembe véve, hogy az állandó strukturált együttműködés nagymértékben hozzájárulhatna ahhoz, hogy a legnagyobb követelményeket támasztó missziók és műveletek esetében is teljesíteni lehessen az EU célkitűzéseinek szintjét, továbbá azt, hogy az állandó strukturált együttműködés elősegíthetné a tagállami védelmi képességek fejlesztését – a multinacionális beszerzési projektekben való intenzív részvétel és a megfelelő ipari szereplők, köztük a kis- és középvállalkozások bevonása révén –, továbbá az európai védelmi együttműködés megerősítését, mindezt a Szerződések teljes körű kiaknázása mellett;

Figyelembe véve az állandó strukturált együttműködésnek az állandó strukturált együttműködésről szóló 10. jegyzőkönyvben foglaltak és az EUSZ 46. cikkében említettek szerinti céljait és az e célok teljesítésére irányuló tagállami kötelezettségvállalásokat;

Megjegyezve, hogy az Európai Tanács a 2016. december 15-i ülésén megállapította, hogy az európaiaknak nagyobb felelősséget kell vállalniuk biztonságukért, továbbá, hogy az Európai Tanács a korábban e téren tett kötelezettségvállalásait megerősítve hangsúlyozta, hogy Európa biztonságának és védelmének a kihívásokkal teli geopolitikai környezetben történő erősítése és az európai polgárok védelmének javítása érdekében további intézkedésekre van szükség, így többek között megfelelő mennyiségű forrást kell rendelkezésre bocsátani ilyen célokra, egyúttal pedig figyelembe kell venni a tagállami körülményeket és jogi vállalásokat, valamint hogy azon tagállamok esetében, amelyek a NATO-nak is tagjai, ez a védelmi kiadásokra vonatkozó NATO-iránymutatásokkal összhangban történik;

Emlékeztetve emellett arra, hogy az Európai Tanács a szükséges képességek fejlesztése érdekében végzett együttműködés megerősítésére is felszólította a tagállamokat, valamint arra, hogy vállalják, hogy szükség esetén rendelkezésre is bocsátják ezeket a képességeket, továbbá hogy az Európai Tanács kijelentette, hogy az Európai Uniónak és tagállamainak jelentős mértékben hozzá kell tudniuk járulni a közös erőfeszítésekhez, egyszersmind képesnek kell lenniük az önálló fellépésre, ahol és amennyiben ez szükséges, valamint lehetőség szerint a partnerekkel való együttműködésre is;

Figyelembe véve, hogy a 2017. júniusi Európai Tanács kijelentette, hogy ahhoz, hogy teljesíteni tudjuk az EU célkitűzéseinek az Európai Tanács által 2016 decemberében jóváhagyott szintjét, kulcsfontosságú, hogy a védelmi képességek fejlesztésére a tagállamok által közösen jóváhagyott projekteket dolgozzunk ki együtt a meglévő főbb hiányosságok orvoslására és a jövő technológiáinak kifejlesztésére; továbbá üdvözölte a kutatási keretből és a képességfejlesztési keretből álló Európai Védelmi Alapról szóló bizottsági közleményt, és felszólította a tagállamokat, hogy határozzanak meg a védelmi képességek fejlesztését célzó megfelelő projekteket az Európai Védelmi Alap és az európai védelmi ipari fejlesztési program vonatkozásában;

Emlékeztetve különösen arra, hogy az Európai Tanács felkérte a főképviselőt arra, hogy terjesszen elő javaslatokat egy inkluzív, moduláris megközelítésen alapuló, állandó strukturált együttműködés elemeinek és lehetőségeinek biztosítása és az azzal kapcsolatos projektek körvonalazása tekintetében;

Emlékeztetve arra, hogy a Külügyek Tanácsa a 2017. március 6-i ülésén megállapodott arról, hogy folytatni kell az inkluzív, moduláris megközelítésen alapuló, állandó strukturált együttműködésre irányuló munkát, mely együttműködésnek – a Szerződés 42. cikkének (6) bekezdése, 46. cikke és 10. jegyzőkönyve alapján – minden olyan tagállam előtt nyitva kell állnia, amelyek készek arra, hogy vállalják az ehhez szükséges szigorú kötelezettségeket és megfelelnek a kritériumoknak;

Elkötelezve az iránt, hogy az EUSZ 42. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a közös uniós védelempolitika fokozatos kialakításában egy új szintet érjenek el az uniós kereten belüli állandó strukturált együttműködés létrehozásával, figyelembe véve egyúttal valamennyi tagállam biztonság- és védelempolitikájának sajátos jellegét;

Emlékeztetve az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése szerinti kölcsönös segítségnyújtási és támogatási kötelezettségre;

Emlékeztetve arra, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkének (7) bekezdésével összhangban a közös biztonság- és védelempolitika területén vállalt kötelezettségeknek és együttműködésnek „összhangban kell lenniük az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének keretein belül tett kötelezettségvállalásokkal, amely szervezet az abban részes államok számára továbbra is a kollektív védelem alapját képezi, és annak végrehajtási fóruma marad”;

Hangsúlyozva, hogy az Európai Tanács a 2017. június 22–23-i ülésén egyetértett abban, hogy „inkluzív és nagyívű, állandó strukturált együttműködést kell indítani”, és az Európai Tanács megbízásának megfelelően három hónapon belül ki kell dolgozni „az EUSZ 42. cikke (6) bekezdésének és 46. cikkének, valamint a Szerződéshez csatolt 10. jegyzőkönyvnek maradéktalanul megfelelő követelmények és jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalások közös jegyzékét – a legnagyobb követelményeket támasztó missziókra vonatkozóan is – a teljesítés pontos menetrendjével és a konkrét értékelési mechanizmusokkal együtt, hogy ily módon az arra képes tagállamok haladéktalanul bejelenthessék részvételi szándékukat”;

ÉRTESÍTIK a Tanácsot és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy állandó strukturált együttműködésben kívánnak részt venni;

FELSZÓLÍTJÁK a Tanácsot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseinek és a Szerződéshez csatolt 10. jegyzőkönyvnek megfelelően, valamint az I. mellékletben meghatározott elvek, a II. mellékletben foglalt közös szigorúbb kötelezettségvállalások és a III. mellékletben foglalt, az irányításra vonatkozó javaslatok alapján fogadjon el határozatot állandó strukturált együttműködés létrehozásáról;

az állandó strukturált együttműködés létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadása előtt nemzeti végrehajtási tervet NYÚJTANAK BE, melyben ismertetik, hogy hogyan képesek eleget tenni a II. mellékletben foglalt szigorúbb kötelezettségvállalásoknak.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhetedik év novemberének tizenharmadik napján.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

За Република България

Za Českou republiku

Für die Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi nimel

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Za Republiku Hrvatsku

Per la Repubblica italiana

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Latvijas Republikas vārdā –

Lietuvos Respublikos vardu

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Magyarország részéről

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Pentru România

Za Republiko Slovenijo

Za Slovenskú republiku

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

| * | Írország 2017. december 7-én értesítette a Tanácsot és a Főképviselőt azon szándékáról, hogy részt kíván venni a PESCO-ban, és csatlakozott ehhez a közös értesítéshez. |
| --- | --- |

*

Írország 2017. december 7-én értesítette a Tanácsot és a Főképviselőt azon szándékáról, hogy részt kíván venni a PESCO-ban, és csatlakozott ehhez a közös értesítéshez.

| * | A Portugál Köztársaság 2017. december 7-én értesítette a Tanácsot és a Főképviselőt azon szándékáról, hogy részt kíván venni a PESCO-ban, és csatlakozott ehhez a közös értesítéshez. |
| --- | --- |

*

A Portugál Köztársaság 2017. december 7-én értesítette a Tanácsot és a Főképviselőt azon szándékáról, hogy részt kíván venni a PESCO-ban, és csatlakozott ehhez a közös értesítéshez.

I. MELLÉKLET – A PESCO ELVEI

Az „állandó strukturált együttműködésről” az Európai Unióról szóló szerződés 42. és 46. cikke és a Szerződéshez csatolt 10. jegyzőkönyv rendelkezik. Csak egyszer léptethető életbe, és a Tanács minősített többséggel elfogadott határozatával jön létre a védelem területén mindazon együttműködésre kész tagállamok részvételével, amelyek „magasabb követelményeket kielégítő katonai képességekkel” rendelkeznek, és amelyek a „legnagyobb követelményeket támasztó missziókra” és műveletekre tekintettel „szigorúbb kötelezettségeket vállaltak”.

A PESCO nagyívű, kötelező erejű és inkluzív európai jogi keretet biztosít az Európai Unió területének és polgárainak biztonságát és védelmét szolgáló beruházásokhoz. A PESCO emellett valamennyi tagállam számára biztosítja az alapvető politikai keretet katonai eszközeik és védelmi képességeik jól koordinált kezdeményezések és szigorúbb kötelezettségvállalásokon alapuló konkrét projektek révén történő fejlesztéséhez. Az uniós tagállamok védelmi képességeinek fejlesztése a NATO számára is előnyökkel jár. A Szövetség keretében erősödik ezáltal az európai pillér, és az erőteljesebb transzatlanti tehermegosztásra vonatkozó ismételt felhívásokra is választ lehet adni.

A PESCO a közös védelempolitika megerősítése irányában tett alapvető fontosságú lépés. A közös védelem esetleges létrehozásának elemévé válhat, amennyiben a Tanács (az EUSZ 42. cikkének (2) bekezdésében előirányzottaknak megfelelően) egyhangúlag úgy határoz. A PESCO révén hosszú távon létrejöhetne egy teljes körű, koherens haderőcsomag, kiegészítve a NATO-t, amely a tagjai számára továbbra is a kollektív védelem sarokköve marad.

Úgy véljük, hogy az inkluzív PESCO a közös biztonság- és védelempolitika előmozdításának legfontosabb eszköze egy olyan területen, ahol nagyobb fokú koherenciára, folytonosságra, koordinációra és együttműködésre van szükség. Az erre irányuló európai törekvéseket egyesíteni és koordinálni kell, azoknak érdemi erőfeszítéseknek kell lenniük, és közösen elfogadott politikai iránymutatásokon kell alapulniuk.

A PESCO megbízható és kötelező erejű jogi keretet biztosít az uniós intézményi kereten belül. A részt vevő tagállamok teljesítik szigorú kötelezettségvállalásaikat, megerősítve, hogy az állandó strukturált együttműködés létrehozására és végrehajtására az EUSZ rendelkezéseinek és az EUSZ-hez csatolt jegyzőkönyveknek teljes körűen megfelelve és a tagállamok alkotmányos rendelkezéseinek tiszteletben tartásával kerül majd sor.

A PESCO-kötelezettségvállalások kötelező jellegét az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által végzett rendszeres éves értékelés fogja biztosítani, amelyhez a (különösen a 10. jegyzőkönyv 3. cikkében foglalt) képességfejlesztési kérdéseket illetően az Európai Védelmi Ügynökség (EDA), a PESCO műveleti szempontjait illetően pedig az EKSZ – és azon belül többek között az EUKT és egyéb KBVP-struktúrák – támogatást fognak nyújtani. A PESCO révén az Unió a teljes körű, koherens haderőcsomag megteremtésén munkálkodhatna, mivel a PESCO felülről lefelé irányuló koordinációval és iránymutatással egészítené ki az alulról felfelé szerveződő meglévő és jövőbeli struktúrákat és erőfeszítéseket.

A PESCO – potenciálisan a meglévő regionális klasztereket kiaknázva – jól koordinált kezdeményezésekben és konkrét közös projektekben való részvétel révén lehetőségeket nyújtana a tagállamok számára védelmi képességeik fejlesztéséhez. A PESCO-ban való részvétel önkéntes és a nemzeti szuverenitást nem érinti.

A PESCO inkluzív jellege határozott politikai jelzést küld az európai polgárok és a külvilág számára arról, hogy az uniós tagállamok kormányai komolyan veszik a közös biztonság és védelem kérdését, és lépéseket tesznek annak előmozdítása érdekében. Az uniós polgárok számára nagyobb biztonságot jelent, továbbá egyértelmű jelzést arra vonatkozóan, hogy valamennyi tagállam kész előmozdítani a közös biztonságot és védelmet az EU globális stratégiájában foglalt célok megvalósítása érdekében.

A PESCO eredményorientált lesz, és érezhető előrelépést fog biztosítani a védelmi felszerelések tárgyában történő beruházások kiadási szintjét, az együttműködésen alapuló képességfejlesztés céljait és a kombinált missziókra és műveletekre bevethető védelmi képességek rendelkezésre állását illetően, szem előtt tartva az egyetlen haderő elvét. A PESCO keretében folytatott képességfejlesztés elsősorban az EU célkitűzéseinek szintjéhez és a közös biztonság- és védelempolitika céljaihoz és prioritásaihoz kapcsolódóan a képességek terén mutatkozó hiányosságok felszámolására fog irányulni.

A PESCO „inkluzív” és „moduláris” jellege – melyet az Európai Tanács 2016 decemberében fogalmazott meg – nem vezethet az együttműködés szintjének csökkenéséhez. A „nagyívű” PESCO létrehozására irányuló célkitűzés felhívja a figyelmet arra, hogy az abban részt vevő összes tagállamnak eleget kell tennie a célkitűzések és kötelezettségvállalások közös jegyzékének. Amint arra a 2017. júniusi Európai Tanács is emlékeztetett, a PESCO „inkluzív és nagyívű” együttműködés.

A kötelezettségvállalások alábbi jegyzékének elő kell segítenie, hogy elérjük az uniós célkitűzéseknek az Európai Tanács 2016. decemberi ülésén jóváhagyott 2016. november 14-i tanácsi következtetésekben meghatározott szintjét, és ezáltal megerősödjön mind az európaiak, mind az EU stratégiai autonómiája.

II. MELLÉKLET – A 10. JEGYZŐKÖNYV 2. CIKKÉBEN SZEREPLŐ ÖT TERÜLETEN VÁLLALT NAGYÍVŰ ÉS SZIGORÚBB KÖZÖS KÖTELEZETTSÉGEK JEGYZÉKE

| „a) | a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől kezdődően együttműködnek egymással a védelmi felszerelések tárgyában történő beruházások kiadási szintjére vonatkozó jóváhagyott célkitűzések megvalósítása érdekében, valamint rendszeresen felülvizsgálják e célkitűzéseket a biztonsági környezet és az Unió nemzetközi kötelezettségei fényében;” |
| --- | --- |

„a)

A részt vevő tagállamok a 2007-ben meghatározott kollektív referenciaértékek alapján az alábbi kötelezettségvállalásokat teszik:

| 1. | A közösen elfogadott célok elérése érdekében reálértéken rendszeresen növelni fogják a védelmi költségvetéseket. |
| --- | --- |

1.

A közösen elfogadott célok elérése érdekében reálértéken rendszeresen növelni fogják a védelmi költségvetéseket.

| 2. | Középtávon fokozatosan a védelmi összkiadás (kollektív referenciaértékként meghatározott) 20 %-ára növelik a védelmi beruházásokra fordított kiadások szintjét, hogy ezáltal fel lehessen számolni a stratégiai képességek terén fennálló hiányosságokat, mégpedig a védelmi képességek területére vonatkozó projektekben – a képességfejlesztési tervvel és a koordinált éves védelmi szemlével (CARD) összhangban – történő részvétel által. |
| --- | --- |

2.

Középtávon fokozatosan a védelmi összkiadás (kollektív referenciaértékként meghatározott) 20 %-ára növelik a védelmi beruházásokra fordított kiadások szintjét, hogy ezáltal fel lehessen számolni a stratégiai képességek terén fennálló hiányosságokat, mégpedig a védelmi képességek területére vonatkozó projektekben – a képességfejlesztési tervvel és a koordinált éves védelmi szemlével (CARD) összhangban – történő részvétel által.

| 3. | Növelik a stratégiai védelmi képességek területére vonatkozó közös és együttműködésen alapuló projektek számát. Az ilyen közös és együttműködésen alapuló projekteket szükség esetén és adott esetben az Európai Védelmi Alapon keresztül kell támogatni. |
| --- | --- |

3.

Növelik a stratégiai védelmi képességek területére vonatkozó közös és együttműködésen alapuló projektek számát. Az ilyen közös és együttműködésen alapuló projekteket szükség esetén és adott esetben az Európai Védelmi Alapon keresztül kell támogatni.

| 4. | Növelik a védelmi kutatásra és technológiára fordított kiadások arányát, hogy az közeledjen a (kollektív referenciaértékként) a védelmi összkiadás 2 %-ában meghatározott értékhez. |
| --- | --- |

4.

Növelik a védelmi kutatásra és technológiára fordított kiadások arányát, hogy az közeledjen a (kollektív referenciaértékként) a védelmi összkiadás 2 %-ában meghatározott értékhez.

| 5. | Kialakítják az e kötelezettségvállalások teljesítésének rendszeres áttekintésére szolgáló keretet (a Tanács általi jóváhagyás céljából). |
| --- | --- |

5.

Kialakítják az e kötelezettségvállalások teljesítésének rendszeres áttekintésére szolgáló keretet (a Tanács általi jóváhagyás céljából).

| „b) | védelmi berendezéseiket a lehető legnagyobb mértékben közelítik egymáshoz, különösen katonai szükségleteik meghatározásának összehangolásával, védelmi eszközeik és képességeik összevonásával és – szükség esetén – szakosításával, valamint a képzés és a logisztika területén történő együttműködés ösztönzésével;” |
| --- | --- |

„b)

| 6. | Az uniós célkitűzések szintjének megvalósításához szükséges képességek rendelkezésre állásának biztosítása érdekében érdemi szerepet fognak betölteni az Unión belüli képességfejlesztésben, többek között a koordinált éves védelmi szemle keretei között is. |
| --- | --- |

6.

Az uniós célkitűzések szintjének megvalósításához szükséges képességek rendelkezésre állásának biztosítása érdekében érdemi szerepet fognak betölteni az Unión belüli képességfejlesztésben, többek között a koordinált éves védelmi szemle keretei között is.

| 7. | A koordinált éves védelmi szemle önkéntes jellegének és a részt vevő tagállamok egyedi korlátozó tényezőinek figyelembevételével a lehető legnagyobb mértékben támogatni fogják a koordinált éves védelmi szemlét. |
| --- | --- |

7.

A koordinált éves védelmi szemle önkéntes jellegének és a részt vevő tagállamok egyedi korlátozó tényezőinek figyelembevételével a lehető legnagyobb mértékben támogatni fogják a koordinált éves védelmi szemlét.

| 8. | A jövőbeli Európai Védelmi Alapot tevékenyen be fogják vonni az uniós hozzáadott értékkel rendelkező multinacionális közbeszerzési folyamatokba. |
| --- | --- |

8.

A jövőbeli Európai Védelmi Alapot tevékenyen be fogják vonni az uniós hozzáadott értékkel rendelkező multinacionális közbeszerzési folyamatokba.

| 9. | Harmonizált követelményeket dolgoznak ki a részt vevő tagállamok által közösen elfogadott összes képességfejlesztési projektre vonatkozóan. |
| --- | --- |

9.

Harmonizált követelményeket dolgoznak ki a részt vevő tagállamok által közösen elfogadott összes képességfejlesztési projektre vonatkozóan.

| 10. | A rendelkezésre álló források optimalizálása és általános hatékonyságuk javítása érdekében mérlegelni fogják a már meglévő képességek közös felhasználását. |
| --- | --- |

10.

A rendelkezésre álló források optimalizálása és általános hatékonyságuk javítása érdekében mérlegelni fogják a már meglévő képességek közös felhasználását.

| 11. | Fokozott erőfeszítéseket fognak tenni a kibervédelemmel kapcsolatos együttműködés területén, például ami az információmegosztást, a képzést és az operatív támogatást illeti. |
| --- | --- |

11.

Fokozott erőfeszítéseket fognak tenni a kibervédelemmel kapcsolatos együttműködés területén, például ami az információmegosztást, a képzést és az operatív támogatást illeti.

| „c) | konkrét intézkedéseket hoznak katonai erejük rendelkezésre állásának, interoperabilitásának, rugalmasságának és bevethetőségének fokozása érdekében, különösen közös célkitűzéseik meghatározásával a katonai kötelezettségvállalások területén, beleértve – adott esetben – a nemzeti döntéshozatali eljárások felülvizsgálatát;” |
| --- | --- |

„c)

| 12. | Ami a haderők rendelkezésre állását és bevethetőségét illeti, a részt vevő tagállamok elkötelezettek amellett, hogy:






  — | az uniós harccsoportok potenciális bevetésén túl stratégiai szempontból bevethető alakulatokat bocsássanak rendelkezésre az uniós ambíciószint megvalósítása érdekében. Ez a kötelezettségvállalás nem terjed ki sem a gyorsreagálású, sem az állandó, sem pedig a készenléti haderőre; |
| --- | --- | --- |

12.

Ami a haderők rendelkezésre állását és bevethetőségét illeti, a részt vevő tagállamok elkötelezettek amellett, hogy:

—

az uniós harccsoportok potenciális bevetésén túl stratégiai szempontból bevethető alakulatokat bocsássanak rendelkezésre az uniós ambíciószint megvalósítása érdekében. Ez a kötelezettségvállalás nem terjed ki sem a gyorsreagálású, sem az állandó, sem pedig a készenléti haderőre;

| — | kidolgozzanak egy olyan, kizárólag a részt vevő tagállamok és a hozzájáruló nemzetek számára elérhető megbízható eszközt (pl. egy adatbázist), amely a rendelkezésre álló és gyorsan telepíthető képességek nyilvántartására szolgál, hogy ezáltal elő lehessen mozdítani és fel lehessen gyorsítani a haderő-generálás folyamatát; |
| --- | --- |

—

kidolgozzanak egy olyan, kizárólag a részt vevő tagállamok és a hozzájáruló nemzetek számára elérhető megbízható eszközt (pl. egy adatbázist), amely a rendelkezésre álló és gyorsan telepíthető képességek nyilvántartására szolgál, hogy ezáltal elő lehessen mozdítani és fel lehessen gyorsítani a haderő-generálás folyamatát;

| — | nemzeti szinten gyorsított politikai kötelezettségvállalásra törekedjenek, amibe esetlegesen a nemzeti döntéshozatali eljárásaik felülvizsgálata is beletartozik; |
| --- | --- |

—

nemzeti szinten gyorsított politikai kötelezettségvállalásra törekedjenek, amibe esetlegesen a nemzeti döntéshozatali eljárásaik felülvizsgálata is beletartozik;

| — | a KBVP-műveletekhez való hozzájárulásokra vonatkozó esetleges határozatok, valamint az esetleges alkotmányos korlátok sérelme nélkül, eszközeiknek és képességeiknek megfelelően érdemi támogatást biztosítsanak – személyzet, felszerelés, képzés, gyakorlattámogatás és infrastruktúra formájában vagy bármely egyéb módon – olyan KBVP-műveletekhez (mint például az EUFOR) és -missziókhoz (mint például az uniós kiképzési missziók), amelyekről a Tanács egyhangúlag határozott; |
| --- | --- |

—

a KBVP-műveletekhez való hozzájárulásokra vonatkozó esetleges határozatok, valamint az esetleges alkotmányos korlátok sérelme nélkül, eszközeiknek és képességeiknek megfelelően érdemi támogatást biztosítsanak – személyzet, felszerelés, képzés, gyakorlattámogatás és infrastruktúra formájában vagy bármely egyéb módon – olyan KBVP-műveletekhez (mint például az EUFOR) és -missziókhoz (mint például az uniós kiképzési missziók), amelyekről a Tanács egyhangúlag határozott;

| — | érdemben hozzájáruljanak az uniós harccsoportokhoz, mégpedig úgy, hogy elvi hozzájárulásaikat legalább négy évvel előre megerősítik, az uniós harccsoport-koncepcióval összhangban álló készenléti időszakot alkalmaznak, és vállalják, hogy vezető államként kötelező jelleggel végrehajtanak uniós harccsoport-gyakorlatokat az uniós harccsoportok haderőcsomagja számára, és/vagy részt vesznek ezekben a gyakorlatokban (az uniós harccsoportokban az összes uniós tagállam részt vesz); |
| --- | --- |

—

érdemben hozzájáruljanak az uniós harccsoportokhoz, mégpedig úgy, hogy elvi hozzájárulásaikat legalább négy évvel előre megerősítik, az uniós harccsoport-koncepcióval összhangban álló készenléti időszakot alkalmaznak, és vállalják, hogy vezető államként kötelező jelleggel végrehajtanak uniós harccsoport-gyakorlatokat az uniós harccsoportok haderőcsomagja számára, és/vagy részt vesznek ezekben a gyakorlatokban (az uniós harccsoportokban az összes uniós tagállam részt vesz);

| — | egyszerűsítsék és egységesítsék a határokon átnyúló európai katonai szállítási tevékenységeket, hogy ezáltal lehetővé váljon a katonai felszerelések és állomány gyors telepítése. |
| --- | --- |

—

egyszerűsítsék és egységesítsék a határokon átnyúló európai katonai szállítási tevékenységeket, hogy ezáltal lehetővé váljon a katonai felszerelések és állomány gyors telepítése.

| 13. | Ami a haderők interoperabilitását illeti, a részt vevő tagállamok elkötelezettek amellett, hogy:






  — | fejlesszék haderőik interoperabilitását, mégpedig azáltal, hogy:






  — | kötelezettséget vállalnak arra, hogy a nemzeti szintű tanúsítási rendszer fenntartása mellett olyan közös értékelési és validálási kritériumokról állapodnak meg az uniós harccsoportok haderőcsomagjára vonatkozóan, amelyek összhangban vannak a NATO előírásaival, |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Ami a haderők interoperabilitását illeti, a részt vevő tagállamok elkötelezettek amellett, hogy:

—

fejlesszék haderőik interoperabilitását, mégpedig azáltal, hogy:

—

kötelezettséget vállalnak arra, hogy a nemzeti szintű tanúsítási rendszer fenntartása mellett olyan közös értékelési és validálási kritériumokról állapodnak meg az uniós harccsoportok haderőcsomagjára vonatkozóan, amelyek összhangban vannak a NATO előírásaival,

| — | kötelezettséget vállalnak arra, hogy közös műszaki és operatív előírásokról állapodnak meg a haderőkre vonatkozóan, tudatában annak, hogy biztosítani kell a NATO-val való interoperabilitásukat; |
| --- | --- |

—

kötelezettséget vállalnak arra, hogy közös műszaki és operatív előírásokról állapodnak meg a haderőkre vonatkozóan, tudatában annak, hogy biztosítani kell a NATO-val való interoperabilitásukat;

| — | optimalizálják a multinacionális struktúrákat. Ennek keretében a részt vevő tagállamok vállalhatnák, hogy csatlakoznak a katonai területen folytatott európai külső fellépésben részt vevő főbb jelenlegi és esetleges jövőbeli struktúrákhoz (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS), illetve hogy tevékeny szerepet töltenek be azokban. |
| --- | --- |

—

optimalizálják a multinacionális struktúrákat. Ennek keretében a részt vevő tagállamok vállalhatnák, hogy csatlakoznak a katonai területen folytatott európai külső fellépésben részt vevő főbb jelenlegi és esetleges jövőbeli struktúrákhoz (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS), illetve hogy tevékeny szerepet töltenek be azokban.

| 14. | Az Athéné mechanizmusról szóló tanácsi határozat értelmében közös költségként meghatározott költségeken túl ambiciózus megközelítést alakítanak ki a katonai KBVP-műveletek és -missziók közös finanszírozására vonatkozóan. |
| --- | --- |

14.

Az Athéné mechanizmusról szóló tanácsi határozat értelmében közös költségként meghatározott költségeken túl ambiciózus megközelítést alakítanak ki a katonai KBVP-műveletek és -missziók közös finanszírozására vonatkozóan.

| „d) | együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket – a többnemzetiségű megközelítéseket is beleértve és az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének keretében vállalt kötelezettségek sérelme nélkül – a 'Képességfejlesztési Mechanizmus' keretében észlelt hiányosságok megszüntetésére;” |
| --- | --- |

„d)

| 15. | Segítenek felszámolni a képességfejlesztési terv és a koordinált éves védelmi szemle keretében azonosított, a képességek területén fennálló hiányosságokat. Ezek a képességfejlesztési projektek fokozni fogják Európa stratégiai autonómiáját és erősíteni fogják az európai védelmi technológiai és ipari bázist (EDTIB). |
| --- | --- |

15.

Segítenek felszámolni a képességfejlesztési terv és a koordinált éves védelmi szemle keretében azonosított, a képességek területén fennálló hiányosságokat. Ezek a képességfejlesztési projektek fokozni fogják Európa stratégiai autonómiáját és erősíteni fogják az európai védelmi technológiai és ipari bázist (EDTIB).

| 16. | A nemzeti szinten azonosított képességbeli hiányosságok felszámolása érdekében kiemelt intézkedésként megvizsgálják egy európai kollaboratív megközelítés kialakításának lehetőségét, és főszabályként csakis abban az esetben fognak kizárólagosan nemzeti megközelítést alkalmazni, ha a szóban forgó vizsgálatot már korábban elvégezték. |
| --- | --- |

16.

A nemzeti szinten azonosított képességbeli hiányosságok felszámolása érdekében kiemelt intézkedésként megvizsgálják egy európai kollaboratív megközelítés kialakításának lehetőségét, és főszabályként csakis abban az esetben fognak kizárólagosan nemzeti megközelítést alkalmazni, ha a szóban forgó vizsgálatot már korábban elvégezték.

| 17. | Részt fognak venni legalább egy olyan PESCO-projektben, amely olyan képességeket fejleszt vagy biztosít, amelyet a tagállamok stratégiai szempontból fontos képességként azonosítottak. |
| --- | --- |

17.

Részt fognak venni legalább egy olyan PESCO-projektben, amely olyan képességeket fejleszt vagy biztosít, amelyet a tagállamok stratégiai szempontból fontos képességként azonosítottak.

| „e) | adott esetben részt vesznek az Európai Védelmi Ügynökség keretében nagyszabású közös vagy európai felszerelési programok kidolgozásában.” |
| --- | --- |

„e)

| 18. | Az Európai Védelmi Ügynökséget a közös képességfejlesztés európai fórumaként fogják felhasználni, a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezetet (OCCAR) pedig mint preferált kollaboratív programirányítási szervezetet fogják alkalmazni. |
| --- | --- |

18.

Az Európai Védelmi Ügynökséget a közös képességfejlesztés európai fórumaként fogják felhasználni, a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezetet (OCCAR) pedig mint preferált kollaboratív programirányítási szervezetet fogják alkalmazni.

| 19. | Biztosítani fogják, hogy a képességek területére vonatkozó, a részt vevő tagállamok által vezetett projektek kivétel nélkül javítsák az európai védelmi ipar versenyképességét, mégpedig egy olyan megfelelő iparpolitika alkalmazása révén, amely kiküszöböli a szükségtelen átfedéseket. |
| --- | --- |

19.

Biztosítani fogják, hogy a képességek területére vonatkozó, a részt vevő tagállamok által vezetett projektek kivétel nélkül javítsák az európai védelmi ipar versenyképességét, mégpedig egy olyan megfelelő iparpolitika alkalmazása révén, amely kiküszöböli a szükségtelen átfedéseket.

| 20. | Gondoskodni fognak arról, hogy az általuk elfogadott együttműködési programok (amelyek kedvezményezettjei csakis olyan szervezetek lehetnek, amelyek bizonyíthatóan hozzáadott értéket képviselnek az EU területén) és beszerzési stratégiák kedvező hatást gyakoroljanak az európai védelmi technológiai és ipari bázisra. |
| --- | --- |

20.

Gondoskodni fognak arról, hogy az általuk elfogadott együttműködési programok (amelyek kedvezményezettjei csakis olyan szervezetek lehetnek, amelyek bizonyíthatóan hozzáadott értéket képviselnek az EU területén) és beszerzési stratégiák kedvező hatást gyakoroljanak az európai védelmi technológiai és ipari bázisra.

III. MELLÉKLET – A PESCO IRÁNYÍTÁSA

1.   A döntéshozatali folyamat középpontjában a részt vevő tagállamok állnak, akik egyeztetnek a főképviselővel

A PESCO olyan keret, amelyet a részt vevő tagállamok irányítanak, és amely elsősorban az ő hatáskörükben marad. A nem részt vevő uniós tagállamok vonatkozásában biztosítani kell az átláthatóságot.

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője teljeskörűen részt vesz majd a PESCO-val kapcsolatos eljárásokban, hogy ezáltal megfelelő összhangot lehessen biztosítani a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) egésze és az annak szerves részét képező PESCO között. A főképviselő felel majd az Európai Tanács által kért és a lenti 4. pontban meghatározott éves értékelés folyamatának irányításáért. Az EKSZ – az Európai Unió Katonai Törzsét (EUKT) is beleértve – és az EDA együtt biztosítják majd a PESCO titkárságát, szoros együttműködésben az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) KBVP-ért és válságreagálásért felelős főtitkárhelyettesével.

Az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) csatolt 10. jegyzőkönyv 3. cikkével és az Európai Védelmi Ügynökség létrehozásáról szóló tanácsi határozattal összhangban az EDA segíteni fogja a főképviselőt a PESCO képességfejlesztési vonatkozásait illetően. Az EKSZ mindenekelőtt a PESCO műveleti vonatkozásait illetően fogja segíteni a főképviselőt, többek között az EU Katonai Törzsén és más KBVP-struktúrákon keresztül.

Megjegyzendő, hogy az EUSZ 41. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy az „intézményeknek e fejezet végrehajtása következtében felmerülő igazgatási kiadásai az Unió költségvetését terhelik”.

2.   A PESCO irányítása két irányítási szintből tevődik össze, nevezetesen egy átfogó szintből, melynek célja a PESCO koherenciájának és ambíciószintjének a megőrzése, valamint – ezt kiegészítendő – a PESCO-projektekre vonatkozó konkrét irányítási eljárásokból.

2.1.   Az átfogó szint a PESCO koherenciájáért és hiteles végrehajtásáért tartozik majd felelősséggel.

Az irányítás meglévő struktúrákon fog alapulni. Az uniós tagállamok külügyminiszterei és védelmi miniszterei a Külügyek Tanácsának védelmi formációjában tartott közös üléseiken (amiből évente általában kettőt tartanak) foglalkozhatnának a PESCO-t érintő kérdésekkel. Amikor a Tanács a PESCO-t érintő kérdésekkel foglalkozik, szavazati joggal csak a részt vevő tagállamok képviselői rendelkeznek. Ilyen alkalmakkor a részt vevő tagállamok új projekteket fogadhatnak el (az EUSZ 46. cikkének (6) bekezdésével összhangban) egyhangú szavazás útján; értékelést kaphatnak a részt vevő tagállamok tevékenységeiről, különösen ami az e melléklet 3. pontjában ismertetett tevékenységeket illeti; illetve az EUSZ 46. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a főképviselővel folytatott konzultációt követően, minősített többséggel eljárva megerősíthetik további tagállamok részvételét az állandó strukturált együttműködésben.

A Tanács végső eszközként, az EUSZ 46. cikkének (4) bekezdésével összhangban felfüggesztheti egy adott tagállam részvételét az állandó strukturált együttműködésben, amennyiben az már nem felel meg az idevágó követelményeknek – feltéve, hogy az érintett tagállam számára ezt megelőzően egyértelmű határidőt biztosítottak egyéni konzultációk lefolytatására és válaszintézkedések meghozatalára –, illetve amennyiben az már nem képes vagy nem hajlandó teljesíteni a PESCO-val kapcsolatos vállalásait és kötelezettségeit.

A meglévő illetékes tanácsi előkészítő szervek „PESCO formációban” fognak ülésezni, ami azt jelenti, hogy azokon az összes uniós tagállam részt vesz, de a Tanács ülésén szavazati joggal csak a részt vevő tagállamok rendelkeznek. „PESCO formációban” lehetne összehívni a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) ülését abban az esetben, ha az ülésen a részt vevő tagállamok közös érdeklődésére számot tartó kérdésekről, vagy projektek megtervezéséről és megvitatásáról, illetve további tagállamok PESCO-tagságának megvitatásáról lesz szó. A „PESCO formációban” ülésező PBB munkáját az ugyancsak „PESCO formációban” ülésező, katonapolitikai kérdésekkel foglalkozó csoport (PMG) fogja segíteni. Az EU Katonai Bizottsága szintén „PESCO formációban” fog ülésezni, és tőle mindenekelőtt katonai tanácsadást várnak. Ezen túlmenően olyan nem hivatalos ülésekre is sor kerülhet, amelyeken csak a részt vevő tagállamok vesznek részt.

2.2.   A projektek irányítása

2.2.1.   A PESCO-projektek vizsgálata a főképviselő által végzett értékelésen fog alapulni, aki az értékelés során az EKSZ-re – és azon belül többek között az EUKT-re –, valamint az EDA-ra fog támaszkodni. A projektek kiválasztásához tanácsi határozatra lesz szükség.

A részt vevő tagállamok bármilyen olyan projektet szabadon előterjeszthetnek, amelyet hasznosnak ítélnek meg a PESCO céljai szempontjából. Ezt a szándékukat nyilvánosságra hozzák, hogy támogatást szerezhessenek az adott projektekhez, majd közösen benyújtják a projekteket a PESCO titkárságához, illetve egyidejűleg az összes részt vevő tagállammal is megosztják azokat.

A projekteknek segíteniük kell az értesítés II. mellékletben foglalt kötelezettségvállalások teljesítését. E kötelezettségvállalások nagy része olyan képességek kifejlesztésére vagy biztosítására szólít fel, amelyeket a tagállamok stratégiai szempontból relevánsnak azonosítottak és amelyek közös megegyezés alapján uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek, valamint sok olyan is van közöttük, amelyek érdemi támogatás biztosítását kérik a részt vevő tagállamoktól – eszközeiknek és képességeiknek megfelelően – KBVP-műveletekhez (mint például az EUFOR) és -missziókhoz (mint például az uniós kiképzési missziók), összhangban az EUSZ 42. cikkének (6) bekezdésével.

A különböző PESCO-projektek koherenciájának és következetességének biztosítása érdekében azt javasoljuk, hogy csak korlátozott számban kerüljön sor olyan projektekre, amelyek kifejezetten missziókhoz és műveletekhez kapcsolódnak, összhangban az uniós célkitűzések szintjével. Olyan egyéb projektekre is sor kerülne, amelyek mintegy közvetítő és ösztönző szerepet betöltve támogatnák ezeket a projekteket. A projekteket ennek megfelelően kell csoportosítani.

A projektjavaslatok értékelését a PESCO titkársága fogja koordinálni. Ami a képességfejlesztési projekteket illeti, az EDA biztosítani fogja, hogy ne forduljanak elő párhuzamosságok már létező kezdeményezésekkel, más intézményi összefüggésben sem. A műveletekhez és missziókhoz kapcsolódó projekteket illetően az EUKT értékelni fogja, hogy azok megfelelnek-e az EU és az uniós tagállamok műveleti igényeinek, és hozzájárulnak-e azok teljesítéséhez. Mindezek alapján a főképviselő ajánlást fog megfogalmazni, amelyben azonosítja azokat a projektjavaslatokat, amelyek a leginkább ambiciózusak, hozzájárulnak az uniós célkitűzések szintjének megvalósításához és a leginkább alkalmasak Európa stratégiai autonómiájának növelésére. A projektportfóliónak megfelelő egyensúlyt kell tükröznie az inkább a képességfejlesztés területéhez, illetve az inkább a műveletek és missziók területéhez kapcsolódó projektek között.

A főképviselő ajánlása segíteni fogja a Tanácsot a PESCO keretén belüli projektek listájáról azt követően meghozandó határozatában, hogy a „PESCO formációban” ülésező PBB-n keresztül katonai tanácsadást kapott a „PESCO formációban” ülésező EUKB-tól. A Tanács a határozatát az EUSZ 46. cikkének (6) bekezdésével összhangban egyhangúlag hozza meg; ez az egyhangúság a részt vevő tagállamok képviselőinek szavazataiból tevődik össze.

A nem részt vevő uniós tagállamok bármikor jelezhetik, hogy szándékukban áll részt venni projektekben, mégpedig kötelezettségvállalás és a PESCO-hoz való csatlakozás útján.

A projekt résztvevői – a Tanács által az EUSZ 46. cikkének (6) bekezdésével összhangban kellő időben meghatározott általános szabályoknak megfelelően – kivételesen harmadik államokat is felkérhetnek az együttműködésre. E harmadik államoknak jelentős hozzáadott értéket kellene biztosítaniuk a projekthez, hozzá kellene járulniuk a PESCO és a KBVP megerősítéséhez, és szigorúbb követelményeket támasztó kötelezettségvállalásokat kellene teljesíteniük. Mindez nem biztosít majd döntéshozatali jogkört e harmadik államok számára a PESCO irányítása tekintetében. Ezen túlmenően a Tanács PESCO formációban dönt majd arról, hogy egy adott projekt résztvevői által felkért harmadik állam teljesíti-e az általános szabályokban meghatározott feltételeket.

2.2.2.   A projektek irányítása elsősorban a részt vevő tagállamok kezében van

Amikor a Tanács a PESCO-projektek listájáról határoz, határozatához csatolni kell az adott projektekben közreműködő részt vevő tagállamok jegyzékét. Az adott projektben részt vevő tagállamoknak ezért kollektív módon már előre be kell nyújtaniuk a projektet.

Az adott projektben közreműködő részt vevő tagállamoknak egyhangúlag meg kell állapodniuk egymás között az együttműködésük részletes szabályairól és köréről, a projekthez való csatlakozáshoz szükséges hozzájárulást is beleértve. A projektben közreműködő részt vevő tagállamok kialakítják a projekt irányítására vonatkozó szabályokat, és ők döntenek majd arról, hogy a projektciklus alatt csatlakozhatnak-e további részt vevő tagállamok a projekthez résztvevői vagy megfigyelői minőségben. Mindazonáltal közös irányítási szabályokat kell kidolgozni, amelyeket aztán ki lehet majd igazítani az egyes projektek szintjén. Ez bizonyos egységességet szavatolna a különböző projektek irányításában, és könnyebbé tenné a projektek elindítását. A projektmenedzsment (előírások, beszerzési stratégia, a végrehajtó ügynökség kiválasztása, az ipari vállalatok kiválasztása stb.) az adott projektben közreműködő részt vevő tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik; ez különösen igaz a képességfejlesztési projektekre.

A részt vevő tagállamok adott esetben tájékoztatják a projektekről a nem részt vevő tagállamokat.

3.   Precíz, szakaszos megközelítés, reális és kötelező célok megjelölésével minden szakasz vonatkozásában

A részt vevő tagállamok által vállalt kötelezettségek teljesítésére nemzeti erőfeszítések és konkrét projektek útján kerül majd sor.

Ahhoz, hogy meg lehessen őrizni a tagállamok élenjáró csoportjának részvételét a PESCO-ban, és ezáltal fenn lehessen tartani az ambíció és az inkluzivitás elvét, alapvető fontosságú, hogy reális és szakaszos megközelítést alkalmazzunk. Jóllehet a részt vevő tagállamok már egészen a PESCO hivatalos elindításától kezdve dolgozni fognak azon, hogy az általuk tett összes kötelezettségvállalást teljesítsék, a kötelezettségvállalások egy része hamarabb teljesíthető, mint a többi. Erre tekintettel a részt vevő tagállamoknak szakaszos megközelítésről kell megállapodniuk.

Az egyes szakaszok más aktuális témákat is figyelembe vesznek (mint például az európai védelmi cselekvési terv végrehajtását, a következő többéves pénzügyi keret 2021-es elindítását vagy a tagállamok által más keretek között korábban tett kötelezettségvállalásokat). Két külön szakasz kerül meghatározásra (a 2018–2021-es, illetve a 2021–2025-ös szakasz), ami lehetővé fogja tenni a kötelezettségvállalások időbeli ütemezését. 2025 után felülvizsgálatra kerül sor. A részt vevő tagállamok e célból meg fogják vizsgálni, hogy teljesült-e a PESCO keretében tett összes kötelezettségvállalás, valamint új kötelezettségvállalásokról fognak határozni, hogy ezáltal új szakaszba léphessenek az európai biztonsági és védelmi integráció felé vezető úton.

4.   A PESCO irányítása nemzeti végrehajtási terveken alapuló, megfelelően kidolgozott és ambiciózus értékelési mechanizmust követel meg

Valamennyi részt vevő tagállam garanciát vállal a kötelezettségvállalások teljesítésére, a főképviselő pedig – a rendszeres értékelésnek a 10. jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott elvével összhangban – jelentést tesz a kötelezettségvállalások teljesítéséről. A közösen jóváhagyott kötelezettségvállalások jogilag kötelező jellegét és hitelességét kétlépcsős értékelési mechanizmus fogja biztosítani:

4.1.   A „nemzeti végrehajtási terv”

A közösen jóváhagyott kötelezettségvállalások teljesítésére való képességük és hajlandóságuk bizonyítása érdekében a részt vevő tagállamok kivétel nélkül kötelezettséget vállalnak arra, hogy a PESCO létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadása előtt nemzeti végrehajtási tervet nyújtanak be, amelyben ismertetik a jogilag kötelező kötelezettségvállalások teljesítésére való képességüket. Az átláthatóság jegyében az összes részt vevő tagállam hozzáférést kap ezekhez a végrehajtási tervekhez.

A közösen jóváhagyott kötelezettségvállalások teljesítéséhez a részt vevő tagállamok által biztosított hozzájárulásokat a PESCO titkársága fogja értékelni éves alapon, a nemzeti végrehajtási tervek alapján, a főképviselő felügyelete mellett (a védelmi beruházásokat és a képességfejlesztést illetően az EDA, a műveleti szempontokat illetően pedig az EKSZ – és azon belül többek között az EUKT – támogatásával). A Tanács felügyelete mellett ezt az értékelést meg kell küldeni a PBB (PESCO formációja) és az EUKB (PESCO formációja) részére véleményezés céljából.

Az értékelők munkájuk során a PESCO keretében tett kötelezettségvállalások hitelességének vizsgálatára fognak összpontosítani, és ennek keretében megvizsgálják a tagállamok nemzeti végrehajtási terveit, a tényleges intézkedéseket és a projektekhez biztosított hozzájárulásokat.

A részt vevő tagállamok a PESCO elindítását követően az előírt szakaszos megközelítés alapján adott esetben naprakésszé teszik nemzeti végrehajtási terveiket.

Az értékelési folyamat megkönnyítése érdekében a kötelezettségvállalásokat minden szakasz elején a részt vevő tagállamok által meghatározott precízebb célok formájában kell részletezni.

4.2.   Éves felülvizsgálat, illetve stratégiai felülvizsgálat az egyes szakaszok végén

A főképviselő évente legalább egyszer jelentést nyújt be a védelmi formációban ülésező Külügyek Tanácsa számára, az EDA (10. jegyzőkönyv 3 cikke szerinti) észrevételei, valamint az EKSZ – és azon belül többek között az EUKT – észrevételei alapján. A főképviselő ebben a jelentésben részletesen ismerteti majd a PESCO végrehajtásának állását, és azon belül többek között azt is, hogy az egyes részt vevő tagállamok – nemzeti végrehajtási terveikkel összhangban – tiszteletben tartják-e kötelezettségvállalásaikat. Ez a jelentés – miután az EUKB véleményezte azt – alapul fog szolgálni a Tanács által az EUSZ 46. cikkével összhangban elfogadott ajánlásokhoz és határozatokhoz.

Minden szakasz végén (azaz 2021-ben, illetve 2025-ben) stratégiai felülvizsgálatra kerül sor, amelynek keretében értékelni kell azon kötelezettségvállalások tiszteletben tartását, amelyek teljesítését az adott szakaszra irányozták elő, döntést kell hozni a következő szakasz elindításával kapcsolatban, valamint szükség esetén naprakésszé kell tenni a következő szakaszra vonatkozó kötelezettségvállalásokat.

---

(1)  Az értesítést e határozattal együtt teszik közzé (lásd e Hivatalos Lap 70. oldalát).

1

(2)  A Tanács (KKBP) 2015/1835 határozata (2015. október 12.) az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról (HL L 266., 2015.10.13., 55. o.).

2

(3)  2013/488/EU: A Tanács határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

3

---