# Euroopa Liidu L 317/1. d

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 317 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik1. detsember 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 317

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik1. detsember 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2017/2111, 5. juuli 2016, mis käsitleb ettevõtja Airport Handling S.p.A. rajamist ja kapitaliseerimist SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), mida rakendas Itaalia (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4103 all) (Ainult itaaliakeelne tekst on autentne) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2017/2112, 6. märts 2017, meetme/abikava/riigiabi SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N) kohta, mida Ungari kavatseb rakendada tuumaelektrijaama Paks II kahe uue tuumareaktori ehitamise toetuseks (teatavaks tehtud numbri C(2017) 1486 all) (Ainult ingliskeelne tekst on autentne) (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2017/2113, 11. september 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ V lisa seoses kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide ja koolituskursuste nimetustega (teatavaks tehtud numbri C(2017) 6054 all)
   (
  1
  ) | 119 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2017/2111, 5. juuli 2016, mis käsitleb ettevõtja Airport Handling S.p.A. rajamist ja kapitaliseerimist SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), mida rakendas Itaalia (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4103 all) (Ainult itaaliakeelne tekst on autentne) (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4103 all)

1

1

*

Komisjoni otsus (EL) 2017/2112, 6. märts 2017, meetme/abikava/riigiabi SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N) kohta, mida Ungari kavatseb rakendada tuumaelektrijaama Paks II kahe uue tuumareaktori ehitamise toetuseks (teatavaks tehtud numbri C(2017) 1486 all) (Ainult ingliskeelne tekst on autentne) (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 1486 all)

1

45

*

Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2017/2113, 11. september 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ V lisa seoses kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide ja koolituskursuste nimetustega (teatavaks tehtud numbri C(2017) 6054 all)
   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 6054 all)

1

119

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 1.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 317/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/2111,

5. juuli 2016,

mis käsitleb ettevõtja Airport Handling S.p.A. rajamist ja kapitaliseerimist

SA.21420 (2014/C) (ex 2014/NN), mida rakendas Itaalia

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4103 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 23. juunil 2010 teavitas komisjon pärast kaebuse saamist Itaalia ametiasutusi oma otsusest algatada ametlik uurimismenetlus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artikli 108 lõikega 2 seoses kapitalisüstidega, mida oli aastatel 2002–2010 teinud SEA S.p.A. (edaspidi „SEA“), kes on riigile kuuluv Milano Malpensa ja Linate lennujaamade käitaja, oma tütarettevõtjasse SEA Handling S.p.A. (edaspidi „SEAH“), kes on nendes lennujaamades maapealse teeninduse teenuste osutaja. |
| --- | --- |

(1)

23. juunil 2010 teavitas komisjon pärast kaebuse saamist Itaalia ametiasutusi oma otsusest algatada ametlik uurimismenetlus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artikli 108 lõikega 2 seoses kapitalisüstidega, mida oli aastatel 2002–2010 teinud SEA S.p.A. (edaspidi „SEA“), kes on riigile kuuluv Milano Malpensa ja Linate lennujaamade käitaja, oma tütarettevõtjasse SEA Handling S.p.A. (edaspidi „SEAH“), kes on nendes lennujaamades maapealse teeninduse teenuste osutaja.

| (2) | Selle ajavahemiku jooksul oli SEA kuulunud peaaegu täielikult avalik-õiguslikele asutustele, nimelt Milano omavalitsusüksusele (84,56 %) ja Milano provintsile (14,56 %), ning väiksematele osanikele (0,88 %). 2011. aasta detsembris müüdi 29,75 % ettevõtja SEA kapitalist eraõiguslikule fondile F2i (Fondi italiani per le infrastrutture). 2012. aasta lõpus suurendas F2i oma osalust SEAs 44,31 %ni. Käesoleva otsusega ametliku uurimismenetluse lõpetamisel kuulus 54,81 % SEAst Milano omavalitsusüksusele, 44,31 % F2i-le ja 0,88 % teistele osanikele. |
| --- | --- |

(2)

Selle ajavahemiku jooksul oli SEA kuulunud peaaegu täielikult avalik-õiguslikele asutustele, nimelt Milano omavalitsusüksusele (84,56 %) ja Milano provintsile (14,56 %), ning väiksematele osanikele (0,88 %). 2011. aasta detsembris müüdi 29,75 % ettevõtja SEA kapitalist eraõiguslikule fondile F2i (Fondi italiani per le infrastrutture). 2012. aasta lõpus suurendas F2i oma osalust SEAs 44,31 %ni. Käesoleva otsusega ametliku uurimismenetluse lõpetamisel kuulus 54,81 % SEAst Milano omavalitsusüksusele, 44,31 % F2i-le ja 0,88 % teistele osanikele.

Fondi italiani per le infrastrutture

| (3) | Komisjon võttis 19. detsembril 2012 vastu otsuse C(2012)9448, mida on parandatud 22. märtsi 2013. aasta otsusega C(2013)1668 (edaspidi „tagasinõudmisotsus“) seoses abiga, mida SEA on andnud oma tütarettevõtjale SEAH aastatel 2002–2010. Komisjon tegi järelduse, et kõik kapitalisüstid, mille SEA tegi oma tütarettevõtjasse, kujutasid endast ebaseaduslikku riigiabi. Komisjon tegi ka järelduse, et ehkki SEAHi võib liigitada raskustes olevaks ettevõtjaks, ei saanud neid kapitalisüste tunnistada siseturuga kokkusobivaks vastavalt ELi suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (2). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 19. detsembril 2012 vastu otsuse C(2012)9448, mida on parandatud 22. märtsi 2013. aasta otsusega C(2013)1668 (edaspidi „tagasinõudmisotsus“) seoses abiga, mida SEA on andnud oma tütarettevõtjale SEAH aastatel 2002–2010. Komisjon tegi järelduse, et kõik kapitalisüstid, mille SEA tegi oma tütarettevõtjasse, kujutasid endast ebaseaduslikku riigiabi. Komisjon tegi ka järelduse, et ehkki SEAHi võib liigitada raskustes olevaks ettevõtjaks, ei saanud neid kapitalisüste tunnistada siseturuga kokkusobivaks vastavalt ELi suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (2).

2

| (4) | Seega paluti Itaalial võtta kohaldatavate riigisiseste õigusaktide alusel viivitamata kõik vajalikud meetmed, et nõuda ettevõtjalt SEAH tagasi ligikaudu 359,644 miljoni euro suurune siseturuga kokkusobimatu riigiabi koos tagasinõudmisel kohaldatavate intressidega. |
| --- | --- |

(4)

Seega paluti Itaalial võtta kohaldatavate riigisiseste õigusaktide alusel viivitamata kõik vajalikud meetmed, et nõuda ettevõtjalt SEAH tagasi ligikaudu 359,644 miljoni euro suurune siseturuga kokkusobimatu riigiabi koos tagasinõudmisel kohaldatavate intressidega.

| (5) | Itaalia, SEAH ja Milano omavalitsusüksus esitasid vastavalt 4. märtsil 2013, 15. märtsil 2013 ja 18. märtsil 2013 tagasinõudmisotsuse peale Üldkohtule tühistamishagid (kohtuasjad T-125/13, T-152/13 ja T-167/13). Menetlus kohtuasjades T-125/13, T-152/13 ja T-167/13 on pooleli. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia, SEAH ja Milano omavalitsusüksus esitasid vastavalt 4. märtsil 2013, 15. märtsil 2013 ja 18. märtsil 2013 tagasinõudmisotsuse peale Üldkohtule tühistamishagid (kohtuasjad T-125/13, T-152/13 ja T-167/13). Menetlus kohtuasjades T-125/13, T-152/13 ja T-167/13 on pooleli.

| (6) | SEAH ja Milano omavalitsusüksus esitasid 18. märtsil 2013 ja 21. märtsil 2013 taotluse tagasinõudmisotsuse kohaldamise peatamiseks (kohtuasjad T-152/13 R ja T-167/13 R). Lombardia halduskohus (edaspidi „TAR Lombardia“) andis 21. mail 2013 välja korralduse tagasinõudmisotsuse rakendamise peatamise kohta. 25. septembril 2013 tühistas riiginõukogu (CdS) TAR Lombardia korralduse. Üldkohtule esitatud kohaldamise peatamise taotlus võeti tagasi 2013. aasta juunis (3). |
| --- | --- |

(6)

SEAH ja Milano omavalitsusüksus esitasid 18. märtsil 2013 ja 21. märtsil 2013 taotluse tagasinõudmisotsuse kohaldamise peatamiseks (kohtuasjad T-152/13 R ja T-167/13 R). Lombardia halduskohus (edaspidi „TAR Lombardia“) andis 21. mail 2013 välja korralduse tagasinõudmisotsuse rakendamise peatamise kohta. 25. septembril 2013 tühistas riiginõukogu (CdS) TAR Lombardia korralduse. Üldkohtule esitatud kohaldamise peatamise taotlus võeti tagasi 2013. aasta juunis (3).

3

| (7) | 27. novembril 2013 konsulteeris Itaalia mitteametliku eelteavitamismenetluse teel komisjoniga järgmiste kavade teemal: esiteks seoses SEA kavaga likvideerida SEAH ning teiseks seoses SEA kavatsusega asutada uus tütarettevõtja, kes osutab Milano lennujaamades maapealse teeninduse teenuseid ja kelle nimi on Airport Handling S.p.A. (edaspidi „Airport Handling“), ja teha sellesse esialgne kapitalisüst. Selles eelteavitamismenetluses palus Itaalia komisjonil kinnitada, et:






  a) | ettevõtja SEAH varade müük likvideerimismenetluses ei hõlma majandusliku järjepidevuse elemente ettevõtja Airport Handling jaoks ning seega ei kanta Airport Handlingule üle ettevõtja SEAH kohustusi, eelkõige kohustust maksta tagasi ettevõtjale SEAH antud ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi; |
| --- | --- | --- |

(7)

27. novembril 2013 konsulteeris Itaalia mitteametliku eelteavitamismenetluse teel komisjoniga järgmiste kavade teemal: esiteks seoses SEA kavaga likvideerida SEAH ning teiseks seoses SEA kavatsusega asutada uus tütarettevõtja, kes osutab Milano lennujaamades maapealse teeninduse teenuseid ja kelle nimi on Airport Handling S.p.A. (edaspidi „Airport Handling“), ja teha sellesse esialgne kapitalisüst. Selles eelteavitamismenetluses palus Itaalia komisjonil kinnitada, et:

a)

ettevõtja SEAH varade müük likvideerimismenetluses ei hõlma majandusliku järjepidevuse elemente ettevõtja Airport Handling jaoks ning seega ei kanta Airport Handlingule üle ettevõtja SEAH kohustusi, eelkõige kohustust maksta tagasi ettevõtjale SEAH antud ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi;

| b) | SEA omakapitalisüst Airport Handlingule ei kvalifitseeru riigiabiks. |
| --- | --- |

b)

SEA omakapitalisüst Airport Handlingule ei kvalifitseeru riigiabiks.

| (8) | 9. juuli 2014. aasta kirjaga teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus seoses SEA poolt Airport Handlingu asutamisega (edaspidi „2014. aasta menetluse algatamise otsus“). Selle menetlusega kutsus komisjon Itaaliat üles esitama kogu selline teave, mis võib aidata hinnata tagasimaksmiskohustuse SEAHilt Airport Handlingule ülekandmise küsimust, samuti võimalikku abi, mis kaasneb SEA kapitalisüstiga Airport Handlingule, ühe kuu jooksul alates selle kirja kättesaamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(8)

9. juuli 2014. aasta kirjaga teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus seoses SEA poolt Airport Handlingu asutamisega (edaspidi „2014. aasta menetluse algatamise otsus“). Selle menetlusega kutsus komisjon Itaaliat üles esitama kogu selline teave, mis võib aidata hinnata tagasimaksmiskohustuse SEAHilt Airport Handlingule ülekandmise küsimust, samuti võimalikku abi, mis kaasneb SEA kapitalisüstiga Airport Handlingule, ühe kuu jooksul alates selle kirja kättesaamise kuupäevast.

| (9) | 19. septembril 2014 esitasid Itaalia, SEA ja Airport Handling 2014. aasta menetluse algatamise otsuse peale Üldkohtule tühistamishagid (kohtuasjad T-673/14, T-674/14 ja T-688/14). Üldkohus (neljas koda) jättis 8. detsembri 2015. aasta määrusega hagi kohtuasjas T-673/14 läbi vaatamata; hagiavaldused kohtuasjades T-674/14 ja T-688/14 võeti vastavalt 14. ja 15. juulil 2015 tagasi. |
| --- | --- |

(9)

19. septembril 2014 esitasid Itaalia, SEA ja Airport Handling 2014. aasta menetluse algatamise otsuse peale Üldkohtule tühistamishagid (kohtuasjad T-673/14, T-674/14 ja T-688/14). Üldkohus (neljas koda) jättis 8. detsembri 2015. aasta määrusega hagi kohtuasjas T-673/14 läbi vaatamata; hagiavaldused kohtuasjades T-674/14 ja T-688/14 võeti vastavalt 14. ja 15. juulil 2015 tagasi.

| (10) | SEA ja Airport Handling esitasid 23. septembril 2014 ja 25. septembril 2014 taotlused ajutiste meetmete kohaldamiseks, et peatada komisjoni 2014. aasta menetluse algatamise otsuse (kohtuasjad T-674/14 R ja T-688/14 R) täitmine. 29. septembril 2014 tegi Üldkohtu president määruse 2014. aasta menetluse algatamise otsuse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise peatamiseks. 28. novembril 2014 jättis Üldkohtu president SEA ja Airport Handlingu ajutiste meetmete kohaldamise taotlused rahuldamata ning tühistas esialgse ajutise meetme, millega oli komisjonile antud korraldus mitte avaldada 2014. aasta menetluse algatamise teadet (4). |
| --- | --- |

(10)

SEA ja Airport Handling esitasid 23. septembril 2014 ja 25. septembril 2014 taotlused ajutiste meetmete kohaldamiseks, et peatada komisjoni 2014. aasta menetluse algatamise otsuse (kohtuasjad T-674/14 R ja T-688/14 R) täitmine. 29. septembril 2014 tegi Üldkohtu president määruse 2014. aasta menetluse algatamise otsuse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise peatamiseks. 28. novembril 2014 jättis Üldkohtu president SEA ja Airport Handlingu ajutiste meetmete kohaldamise taotlused rahuldamata ning tühistas esialgse ajutise meetme, millega oli komisjonile antud korraldus mitte avaldada 2014. aasta menetluse algatamise teadet (4).

Euroopa Liidu Teatajas

4

| (11) | 6. veebruaril 2015 avaldati 2014. aasta menetluse algatamise otsus Euroopa Liidu Teatajas (5) ja komisjon kutsus sellega huvitatud isikuid üles esitama uurimisaluse meetme kohta omapoolseid märkusi. |
| --- | --- |

(11)

6. veebruaril 2015 avaldati 2014. aasta menetluse algatamise otsus Euroopa Liidu Teatajas (5) ja komisjon kutsus sellega huvitatud isikuid üles esitama uurimisaluse meetme kohta omapoolseid märkusi.

Euroopa Liidu Teatajas

5

| (12) | Itaalia esitas oma märkused 2014. aasta menetluse algatamise otsuse kohta 9. septembri 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(12)

Itaalia esitas oma märkused 2014. aasta menetluse algatamise otsuse kohta 9. septembri 2014. aasta kirjaga.

| (13) | Komisjonile laekusid märkused neljalt huvitatud poolelt. Ta edastas need märkused Itaaliale ja andis talle võimaluse vastata. Itaalia teavitas komisjoni oma tähelepanekutest asjaomaste märkuste kohta 26. mai 2015. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(13)

Komisjonile laekusid märkused neljalt huvitatud poolelt. Ta edastas need märkused Itaaliale ja andis talle võimaluse vastata. Itaalia teavitas komisjoni oma tähelepanekutest asjaomaste märkuste kohta 26. mai 2015. aasta kirjaga.

| (14) | Komisjon palus 20. mai 2015. aasta kirjaga Itaalial esitada lisateavet. Itaalia vastas 19. ja 22. juuni 2015. aasta ja 2. juuli 2015. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon palus 20. mai 2015. aasta kirjaga Itaalial esitada lisateavet. Itaalia vastas 19. ja 22. juuni 2015. aasta ja 2. juuli 2015. aasta kirjadega.

| (15) | Kohtumised komisjoni talituste ning Itaalia ametiasutuste ja usaldusfondi Milan Airport Handling Trust esindajate vahel toimusid 30. jaanuaril 2015, 7. mail 2015 ja 15. septembril 2015. Nende kohtumiste järel tegi usaldusfond komisjonile mitu esildist 6. veebruaril 2015, 8. juunil 2015, 13. augustil 2015 ja 23. septembril 2015 peamiselt eesmärgiga teavitada komisjoni Airport Handlingu vähemusosaluse müügi menetluse seisust. Usaldusfondi laadi ja ülesannet selgitatakse punktis 2.3. |
| --- | --- |

(15)

Kohtumised komisjoni talituste ning Itaalia ametiasutuste ja usaldusfondi Milan Airport Handling Trust esindajate vahel toimusid 30. jaanuaril 2015, 7. mail 2015 ja 15. septembril 2015. Nende kohtumiste järel tegi usaldusfond komisjonile mitu esildist 6. veebruaril 2015, 8. juunil 2015, 13. augustil 2015 ja 23. septembril 2015 peamiselt eesmärgiga teavitada komisjoni Airport Handlingu vähemusosaluse müügi menetluse seisust. Usaldusfondi laadi ja ülesannet selgitatakse punktis 2.3.

| (16) | Komisjon palus 23. oktoobri 2015. aasta kirjaga Itaalial esitada lisateavet. Itaalia vastas 10. novembri 2015. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon palus 23. oktoobri 2015. aasta kirjaga Itaalial esitada lisateavet. Itaalia vastas 10. novembri 2015. aasta kirjaga.

| (17) | 25. novembril 2015 kohtusid komisjoni talitused ning Itaalia ametiasutused, Milan Airport Handling Trust ja äriühing D’Nata, kes valmistus omandama osalust Airport Handlingu kapitalis. |
| --- | --- |

(17)

25. novembril 2015 kohtusid komisjoni talitused ning Itaalia ametiasutused, Milan Airport Handling Trust ja äriühing D’Nata, kes valmistus omandama osalust Airport Handlingu kapitalis.

| (18) | Itaalia teavitas komisjoni 16. detsembri 2015. aasta kirjaga kavadest muuta osaliselt Airport Handlingu majandustegevuse ulatust. |
| --- | --- |

(18)

Itaalia teavitas komisjoni 16. detsembri 2015. aasta kirjaga kavadest muuta osaliselt Airport Handlingu majandustegevuse ulatust.

| (19) | Itaalia esitas 18. detsembri 2015. aasta kirjaga kokkuvõtte põhielementidest, mille ta oli menetluse käigus esitanud. Komisjon vastas 19. jaanuari 2016. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(19)

Itaalia esitas 18. detsembri 2015. aasta kirjaga kokkuvõtte põhielementidest, mille ta oli menetluse käigus esitanud. Komisjon vastas 19. jaanuari 2016. aasta kirjaga.

| (20) | Itaalia andis komisjonile 29. jaanuari ja 15. veebruari 2016. aasta kirjadega ajakohastatud teavet Airport Handlingu erastamise protsessi kohta. |
| --- | --- |

(20)

Itaalia andis komisjonile 29. jaanuari ja 15. veebruari 2016. aasta kirjadega ajakohastatud teavet Airport Handlingu erastamise protsessi kohta.

2.   MEETME KIRJELDUS

MEETME KIRJELDUS

| (21) | Uurimisel on kaks meedet: esiteks Airport Handlingu rajamine koos SEAHi likvideerimisega; komisjon hindas, kas see meede tekitab majandusliku järjepidevuse kahe äriühingu vahel, mis toob kaasa tagasimaksmise kohustuse ülekandmise SEAHilt Airport Handlingule; teiseks Airport Handlingule omakapitali tagamine tema avalik-õiguslikust isikust emaettevõtja SEA poolt; komisjon hindas, kas seda meedet rakendati turutingimustel. Järgmisena esitatakse nende tehingutega kaasnevate asjaolude kirjeldus. |
| --- | --- |

(21)

Uurimisel on kaks meedet: esiteks Airport Handlingu rajamine koos SEAHi likvideerimisega; komisjon hindas, kas see meede tekitab majandusliku järjepidevuse kahe äriühingu vahel, mis toob kaasa tagasimaksmise kohustuse ülekandmise SEAHilt Airport Handlingule; teiseks Airport Handlingule omakapitali tagamine tema avalik-õiguslikust isikust emaettevõtja SEA poolt; komisjon hindas, kas seda meedet rakendati turutingimustel. Järgmisena esitatakse nende tehingutega kaasnevate asjaolude kirjeldus.

2.1.   Kokkulepped ametiühingutega ja uued töölepingud

Kokkulepped ametiühingutega ja uued töölepingud

| (22) | Ajavahemikul, mille jooksul uuritavaid meetmeid rakendati, sõlmisid SEA kontsern (SEA ja SEAH), SEAH ja Airport Handling vastavalt kokkulepped ametiühingutega, kes esindasid SEAHi töötajaid, arvestades SEAHi vabatahtlikku likvideerimist, mille algatas SEA. Nende kokkulepete üldeesmärk oli kaitsta kõikide SEAHi töötajate töökohti ning tagada jätkuv ja jätkusuutlik käitlemistegevus SEA kontsernis. Sõlmiti järgmised kokkulepped. |
| --- | --- |

(22)

Ajavahemikul, mille jooksul uuritavaid meetmeid rakendati, sõlmisid SEA kontsern (SEA ja SEAH), SEAH ja Airport Handling vastavalt kokkulepped ametiühingutega, kes esindasid SEAHi töötajaid, arvestades SEAHi vabatahtlikku likvideerimist, mille algatas SEA. Nende kokkulepete üldeesmärk oli kaitsta kõikide SEAHi töötajate töökohti ning tagada jätkuv ja jätkusuutlik käitlemistegevus SEA kontsernis. Sõlmiti järgmised kokkulepped.

| (23) | Pärast seda, kui SEA oli otsustanud, et SEAHi tegevus tuleks tagasinõudmisotsuse järgimiseks lõpetada, sõlmis SEA kontsern ametiühingute organisatsioonidega 4. novembril 2013 kokkuleppe, et lahendada SEAHi töötajate koondamise küsimus. Kokkuleppes sätestati vabatahtlik lõpetamise motiveerimise kava kõikide SEAHi töötajate jaoks, mida pidi rakendatama kollektiivse koondamise ja uue täielikult SEA-le kuuluva tütarettevõtja asutamise kaudu, mis võtaks tööle osa SEAHi töötajatest. |
| --- | --- |

(23)

Pärast seda, kui SEA oli otsustanud, et SEAHi tegevus tuleks tagasinõudmisotsuse järgimiseks lõpetada, sõlmis SEA kontsern ametiühingute organisatsioonidega 4. novembril 2013 kokkuleppe, et lahendada SEAHi töötajate koondamise küsimus. Kokkuleppes sätestati vabatahtlik lõpetamise motiveerimise kava kõikide SEAHi töötajate jaoks, mida pidi rakendatama kollektiivse koondamise ja uue täielikult SEA-le kuuluva tütarettevõtja asutamise kaudu, mis võtaks tööle osa SEAHi töötajatest.

| (24) | Selles kokkuleppes määrati kindlaks „esialgne tasaarvestus“ ja sätestati, et vaja on „rakenduskokkulepet“, et sätestada eeskirjad Airport Handlingu töötajate uuteks lepingulisteks tingimusteks ja uueks tööstruktuuriks, sest komisjoni märgitud mittejärjepidevuse nõue nõuaks uute töösuhete loomist. Samuti oleks kokkuleppe kohaselt sellise rakenduskokkuleppe sõlmimine võimalik üksnes pärast „kaubandusläbirääkimiste pidamist Airport Handlingu ning Linate ja Malpensa lennujaamades tegutsevate vedajate vahel vaba konkurentsi olukorras“ (6). Rakenduskokkulepe pidi kokkuvõttes tuginema järgmistele põhimõtetele:






  — | kõikide SEAHi töötajate töökohtade kaitsmise eesmärgi jätkumine; |
| --- | --- | --- |

(24)

Selles kokkuleppes määrati kindlaks „esialgne tasaarvestus“ ja sätestati, et vaja on „rakenduskokkulepet“, et sätestada eeskirjad Airport Handlingu töötajate uuteks lepingulisteks tingimusteks ja uueks tööstruktuuriks, sest komisjoni märgitud mittejärjepidevuse nõue nõuaks uute töösuhete loomist. Samuti oleks kokkuleppe kohaselt sellise rakenduskokkuleppe sõlmimine võimalik üksnes pärast „kaubandusläbirääkimiste pidamist Airport Handlingu ning Linate ja Malpensa lennujaamades tegutsevate vedajate vahel vaba konkurentsi olukorras“ (6). Rakenduskokkulepe pidi kokkuvõttes tuginema järgmistele põhimõtetele:

6

—

kõikide SEAHi töötajate töökohtade kaitsmise eesmärgi jätkumine;

| — | SEA kontsernis töötajate võimaliku ümberpaigutamise selgete kriteeriumide kindlakstegemine; |
| --- | --- |

—

SEA kontsernis töötajate võimaliku ümberpaigutamise selgete kriteeriumide kindlakstegemine;

| — | käitlemistegevuse majanduslik elujõulisus; |
| --- | --- |

—

käitlemistegevuse majanduslik elujõulisus;

| — | asjakohase ja kaasava töösuhete süsteemi kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

—

asjakohase ja kaasava töösuhete süsteemi kindlaksmääramine;

| — | SEA kontserni äriühingu hüvitiste süsteemi jätkuv kohaldamine. |
| --- | --- |

—

SEA kontserni äriühingu hüvitiste süsteemi jätkuv kohaldamine.

| (25) | 22. aprillil 2014 algatas SEAH koondatud töötajate liikuvuse kava (Collocamento in mobilità), see on sotsiaalkindlustuskava, mille kehtestas Itaalia riik peamiselt eesmärgiga toetada raskustes olevate äriühingute töötajaid töötuse perioodidel (7). Sel ajal oli SEAHil 2 214 töötajat, mis on samaväärne 1 980 täistööaja ekvivalendiga. |
| --- | --- |

(25)

22. aprillil 2014 algatas SEAH koondatud töötajate liikuvuse kava (Collocamento in mobilità), see on sotsiaalkindlustuskava, mille kehtestas Itaalia riik peamiselt eesmärgiga toetada raskustes olevate äriühingute töötajaid töötuse perioodidel (7). Sel ajal oli SEAHil 2 214 töötajat, mis on samaväärne 1 980 täistööaja ekvivalendiga.

Collocamento in mobilità

7

| (26) | 31. mail 2015 oli Airport Handlingul [...] (*1) töötajat ([...] (*1) täistööajale taandatud töötajate arv, edaspidi „täistööaja ekvivalent“), kellest [...] (*1) töötajat ([...] (*1) täistööaja ekvivalenti) olid endised SEAHi töötajad. |
| --- | --- |

(26)

31. mail 2015 oli Airport Handlingul [...] (*1) töötajat ([...] (*1) täistööajale taandatud töötajate arv, edaspidi „täistööaja ekvivalent“), kellest [...] (*1) töötajat ([...] (*1) täistööaja ekvivalenti) olid endised SEAHi töötajad.

*1

*1

*1

*1

| (27) | 4. juunil 2014 allkirjastasid SEAH ja ametiühingud rakenduskokkuleppe, mille eesmärk oli rakendada põhjenduses 24 kirjeldatud esialgse tasaarvelduse sätteid. |
| --- | --- |

(27)

4. juunil 2014 allkirjastasid SEAH ja ametiühingud rakenduskokkuleppe, mille eesmärk oli rakendada põhjenduses 24 kirjeldatud esialgse tasaarvelduse sätteid.

| (28) | Kokkuleppes sätestati, et SEA oli nõustunud esiteks sellega, et Airport Handling võtab tööle SEAHi töötajad Airport Handlingu nõutavas ulatuses ja tema kehtestatud ametikohtade kirjelduste kohaselt, ning teiseks sellega, et läbirääkimised ametiühingute organisatsioonidega algavad seoses töötajate valimise kriteeriumidega. Kokkuleppes märgitakse ka seda, et igal uuel töölepingul Airport Handlinguga peaks tingimata olema vahe SEAHiga sõlmitud töölepingu vormilise ja olulise sisuga. |
| --- | --- |

(28)

Kokkuleppes sätestati, et SEA oli nõustunud esiteks sellega, et Airport Handling võtab tööle SEAHi töötajad Airport Handlingu nõutavas ulatuses ja tema kehtestatud ametikohtade kirjelduste kohaselt, ning teiseks sellega, et läbirääkimised ametiühingute organisatsioonidega algavad seoses töötajate valimise kriteeriumidega. Kokkuleppes märgitakse ka seda, et igal uuel töölepingul Airport Handlinguga peaks tingimata olema vahe SEAHiga sõlmitud töölepingu vormilise ja olulise sisuga.

| (29) | Selle kokkuleppe kohaselt näitas SEAH oma valmisolekut pakkuda rahaliste stiimulite kava töötajatele, kes annavad 30. juuniks 2014 nõusoleku koondamismeetmeid mitte vaidlustada. |
| --- | --- |

(29)

Selle kokkuleppe kohaselt näitas SEAH oma valmisolekut pakkuda rahaliste stiimulite kava töötajatele, kes annavad 30. juuniks 2014 nõusoleku koondamismeetmeid mitte vaidlustada.

| (30) | 4. juunil 2014 sõlmis Airport Handling ka ametiühingute organisatsioonidega kokkuleppe. Selles kokkuleppes sätestatakse tähtajatu lepinguga töötajate arv, keda Airport Handling 1. juulil 2014 vajab. Lisaks märgiti selles, et Airport Handling nõustus võtma uuesti tööle eelkõige SEAHi endised töötajad. |
| --- | --- |

(30)

4. juunil 2014 sõlmis Airport Handling ka ametiühingute organisatsioonidega kokkuleppe. Selles kokkuleppes sätestatakse tähtajatu lepinguga töötajate arv, keda Airport Handling 1. juulil 2014 vajab. Lisaks märgiti selles, et Airport Handling nõustus võtma uuesti tööle eelkõige SEAHi endised töötajad.

| (31) | Selles kokkuleppes viidatakse Airport Handlingu eeldatavale tööjõunõudlusele, mis on väljendatud täistööaja ekvivalentides. Seoses sellega rõhutatakse kokkuleppes, et need näitajad võivad muutuda kokkuleppes märgitud koguarvu ja/või näitajate poolest. Hinnangulised töötajate arvud olid järgmised: [...] (*1) täistööaja ekvivalenti põhitegevusega seotud valdkonnas; [...] (*1) täistööaja ekvivalenti halduspersonali puhul; [...] (*1) täistööaja ekvivalenti tähtajalise lepinguga töötajate puhul seoses hooajalise tegevusega. Kokkuleppes sätestatakse, et selle nõudluse rahuldamiseks on Airport Handlingu prioriteetne strateegia pöörduda praegu SEAHis töötavate isikute poole. Kokkuleppes sätestatakse ka töölevõtmise kord, töölepingute õiguslik ja finantssisu, hüvitiste maksmise põhimõtted ja töökorraldus. Kokkuleppe sätetes märgitakse, et SEAHi endised töötajad võetakse tööle uute lepingute alusel, mille majanduslikud tingimused on olulisel määral erinevad. |
| --- | --- |

(31)

Selles kokkuleppes viidatakse Airport Handlingu eeldatavale tööjõunõudlusele, mis on väljendatud täistööaja ekvivalentides. Seoses sellega rõhutatakse kokkuleppes, et need näitajad võivad muutuda kokkuleppes märgitud koguarvu ja/või näitajate poolest. Hinnangulised töötajate arvud olid järgmised: [...] (*1) täistööaja ekvivalenti põhitegevusega seotud valdkonnas; [...] (*1) täistööaja ekvivalenti halduspersonali puhul; [...] (*1) täistööaja ekvivalenti tähtajalise lepinguga töötajate puhul seoses hooajalise tegevusega. Kokkuleppes sätestatakse, et selle nõudluse rahuldamiseks on Airport Handlingu prioriteetne strateegia pöörduda praegu SEAHis töötavate isikute poole. Kokkuleppes sätestatakse ka töölevõtmise kord, töölepingute õiguslik ja finantssisu, hüvitiste maksmise põhimõtted ja töökorraldus. Kokkuleppe sätetes märgitakse, et SEAHi endised töötajad võetakse tööle uute lepingute alusel, mille majanduslikud tingimused on olulisel määral erinevad.

*1

*1

*1

| (32) | Selles kokkuleppes sätestatud töökorraldus erineb sellest, mida SEAH oma töötajate suhtes kohaldas. Eelkõige:






  — | lennundustöötajate riikliku kollektiivlepingu alusel peaks Airport Handling kohaldama käitlejaid käsitlevat punkti, samal ajal kui SEAHi endiste töötajate töölepingute suhtes kohaldati lennujaama käitajaid käsitlevat punkti. Itaalia andmetel sätestatakse käitlejaid käsitlevas punktis teistsugused tingimused seoses puhkusega (22 päeva asemel 20 päeva aastas), töö kestusega (7 tunni ja 15 minuti asemel 7 tundi ja 30 minutit päevas) ning töötasu ja hüvitistega (kuue päeva tasu kaotamine); |
| --- | --- | --- |

(32)

Selles kokkuleppes sätestatud töökorraldus erineb sellest, mida SEAH oma töötajate suhtes kohaldas. Eelkõige:

—

lennundustöötajate riikliku kollektiivlepingu alusel peaks Airport Handling kohaldama käitlejaid käsitlevat punkti, samal ajal kui SEAHi endiste töötajate töölepingute suhtes kohaldati lennujaama käitajaid käsitlevat punkti. Itaalia andmetel sätestatakse käitlejaid käsitlevas punktis teistsugused tingimused seoses puhkusega (22 päeva asemel 20 päeva aastas), töö kestusega (7 tunni ja 15 minuti asemel 7 tundi ja 30 minutit päevas) ning töötasu ja hüvitistega (kuue päeva tasu kaotamine);

| — | palgaõiguste erinev korraldus, näiteks asjaolu, et Airport Handling ei kohalda teatavaid riiklikku kollektiivlepingut täiendava korporatiivlepingu punkte, mida SEAH oma töötajate suhtes kohaldas; |
| --- | --- |

—

palgaõiguste erinev korraldus, näiteks asjaolu, et Airport Handling ei kohalda teatavaid riiklikku kollektiivlepingut täiendava korporatiivlepingu punkte, mida SEAH oma töötajate suhtes kohaldas;

| — | teistsugune töötajate korraldus (nt [...] (*1)). |
| --- | --- |

—

teistsugune töötajate korraldus (nt [...] (*1)).

*1

| (33) | Itaalia leiab, et selle tulemusena:






  — | vähenesid Airport Handlingu kogutööjõukulud 30 % võrreldes SEAHi kogutööjõukuludega; |
| --- | --- | --- |

(33)

Itaalia leiab, et selle tulemusena:

—

vähenesid Airport Handlingu kogutööjõukulud 30 % võrreldes SEAHi kogutööjõukuludega;

| — | vähenes Airport Handlingu täiendava korporatiivlepingu kulude osakaal [...] (*1) % võrreldes SEAHi omadega ning keskmine palgalangus aasta arvestuses on [...] (*1) kordne kuupalk. |
| --- | --- |

—

vähenes Airport Handlingu täiendava korporatiivlepingu kulude osakaal [...] (*1) % võrreldes SEAHi omadega ning keskmine palgalangus aasta arvestuses on [...] (*1) kordne kuupalk.

*1

*1

| (34) | 9. juunil 2014 kiitis SEAHi osanike erakorraline üldkoosolek heaks äriühingu tegevuse lõpetamise ja tema suhtes vabatahtliku likvideerimise algatamise, kehtestades tegevuse lõpetamise tähtajaks 1. juuli 2014 (8). |
| --- | --- |

(34)

9. juunil 2014 kiitis SEAHi osanike erakorraline üldkoosolek heaks äriühingu tegevuse lõpetamise ja tema suhtes vabatahtliku likvideerimise algatamise, kehtestades tegevuse lõpetamise tähtajaks 1. juuli 2014 (8).

8

| (35) | Likvideerija nimetati ja talle tehti ülesandeks müüa äriühingu varad, tasuda võlausaldajatele võlad ning koostada lõplik likvideerimisbilanss ja -aruanne. |
| --- | --- |

(35)

Likvideerija nimetati ja talle tehti ülesandeks müüa äriühingu varad, tasuda võlausaldajatele võlad ning koostada lõplik likvideerimisbilanss ja -aruanne.

| (36) | Ametiühingute organisatsioonid olid kehtestanud 4. juuni 2014. aasta kokkulepete jõustumise tingimuseks SEAHi töötajate seas läbi viidud hääletuse positiivse tulemuse. Hääletus toimus 11.–13. juunil 2014. Sellel hääletusel lükati 4. juuni 2014. aasta kokkulepe tagasi. |
| --- | --- |

(36)

Ametiühingute organisatsioonid olid kehtestanud 4. juuni 2014. aasta kokkulepete jõustumise tingimuseks SEAHi töötajate seas läbi viidud hääletuse positiivse tulemuse. Hääletus toimus 11.–13. juunil 2014. Sellel hääletusel lükati 4. juuni 2014. aasta kokkulepe tagasi.

| (37) | Seepärast otsustas SEAHi osanike üldkoosolek 1. juulil 2014 lükata SEAHi tegevuse lõpetamise tähtaja edasi 31. augustini 2014, volitades likvideerijat (kes oli asunud oma ülesandeid täitma 1. juulil 2014) äriühingut ajutiselt kuni selle kuupäevani juhtima ning jätkama selle tähtaja lõppemisel SEAHi varade võõrandamisega ja selle tegevuse lõpetamisega. |
| --- | --- |

(37)

Seepärast otsustas SEAHi osanike üldkoosolek 1. juulil 2014 lükata SEAHi tegevuse lõpetamise tähtaja edasi 31. augustini 2014, volitades likvideerijat (kes oli asunud oma ülesandeid täitma 1. juulil 2014) äriühingut ajutiselt kuni selle kuupäevani juhtima ning jätkama selle tähtaja lõppemisel SEAHi varade võõrandamisega ja selle tegevuse lõpetamisega.

| (38) | 14. juuni 2014. aasta hääletuse negatiivse tulemusega seotud olukorra lahendamiseks pakkusid ametiühingute organisatsioonid 4. juulil 2014 välja teatavad selgitused punktide kohta, mis on sätestatud 4. juuni 2014. aasta kokkuleppes; näiteks selgitasid nad, et lisatööpäevad peavad jagunema ühtlaselt kogu aasta peale, et viide tööaja tõhususele tähendab seda, et töötama peab vähemalt 7,5 tundi päevas viiepäevase töönädala kohta, ning et töötajatel on võimalus valida kahe võimaluse vahel, kuidas töötada teatavate puhkepäevade ajal, mis ei ole uue kokkuleppe alusel enam tasustatud. Airport Handling kinnitas need ettepanekud 7. juulil 2014. 15. juulil 2014 allkirjastas Airport Handling lisakokkuleppe, milles kinnitati 4. juuni 2014. aasta kokkuleppe kehtivust, ning lisas ametiühingute organisatsioonide nõutavad selgitused. Samas ei tehtud selle uue kokkuleppega olulisi muudatusi võrreldes varem tagasilükatud 4. juuni 2014. aasta kokkuleppega. |
| --- | --- |

(38)

14. juuni 2014. aasta hääletuse negatiivse tulemusega seotud olukorra lahendamiseks pakkusid ametiühingute organisatsioonid 4. juulil 2014 välja teatavad selgitused punktide kohta, mis on sätestatud 4. juuni 2014. aasta kokkuleppes; näiteks selgitasid nad, et lisatööpäevad peavad jagunema ühtlaselt kogu aasta peale, et viide tööaja tõhususele tähendab seda, et töötama peab vähemalt 7,5 tundi päevas viiepäevase töönädala kohta, ning et töötajatel on võimalus valida kahe võimaluse vahel, kuidas töötada teatavate puhkepäevade ajal, mis ei ole uue kokkuleppe alusel enam tasustatud. Airport Handling kinnitas need ettepanekud 7. juulil 2014. 15. juulil 2014 allkirjastas Airport Handling lisakokkuleppe, milles kinnitati 4. juuni 2014. aasta kokkuleppe kehtivust, ning lisas ametiühingute organisatsioonide nõutavad selgitused. Samas ei tehtud selle uue kokkuleppega olulisi muudatusi võrreldes varem tagasilükatud 4. juuni 2014. aasta kokkuleppega.

| (39) | 2014. aasta augustis jätkas SEAH oma kõikide töötajate koondamisega. Samal ajal hakkas Airport Handling võtma SEAHi endiste töötajate seast tööle neid töötajaid, keda ta pidas oma tegevuse jaoks vajalikuks. Airport Handling võttis ajutiste töötajate leidmiseks ühendust ka Adeccoga, kes on ajutise töö valdkonna teenuseosutaja. |
| --- | --- |

(39)

2014. aasta augustis jätkas SEAH oma kõikide töötajate koondamisega. Samal ajal hakkas Airport Handling võtma SEAHi endiste töötajate seast tööle neid töötajaid, keda ta pidas oma tegevuse jaoks vajalikuks. Airport Handling võttis ajutiste töötajate leidmiseks ühendust ka Adeccoga, kes on ajutise töö valdkonna teenuseosutaja.

| (40) | SEAH lõpetas tegevuse 1. septembril 2014. Sel kuupäeval alustas Airport Handling tegevust Milano lennujaamades. 1. septembri 2014. aasta seisuga oli Airport Handlingul [...] (*1) töötajat ([...] (*1) täistööaja ekvivalenti), seega töötas tema juures [...] (*1) % töötajatest, kes olid olnud SEAHi töötajad 22. aprilli 2014. aasta seisuga, s.o kuupäev, millal SEAH alustas ametlikku menetlust oma töötajate kollektiivseks koondamiseks. Lisaks kasutas Airport Handling [...] (*1) ajutist töötajat ([...] (*1) täistööaja ekvivalenti) [...] (*1). |
| --- | --- |

(40)

SEAH lõpetas tegevuse 1. septembril 2014. Sel kuupäeval alustas Airport Handling tegevust Milano lennujaamades. 1. septembri 2014. aasta seisuga oli Airport Handlingul [...] (*1) töötajat ([...] (*1) täistööaja ekvivalenti), seega töötas tema juures [...] (*1) % töötajatest, kes olid olnud SEAHi töötajad 22. aprilli 2014. aasta seisuga, s.o kuupäev, millal SEAH alustas ametlikku menetlust oma töötajate kollektiivseks koondamiseks. Lisaks kasutas Airport Handling [...] (*1) ajutist töötajat ([...] (*1) täistööaja ekvivalenti) [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

2.2.   Leping lennuettevõtjatega

Leping lennuettevõtjatega

| (41) | 22. aprilli 2014. aasta kirjaga teavitas SEAH lennuettevõtjaid, tarnijaid ja teisi huvitatud isikuid, et ta lõpetab tegevuse alates 1. juulist 2014 ning lõpetab seega sel kuupäeval maapealse teeninduse teenuste osutamise Milano lennujaamades. |
| --- | --- |

(41)

22. aprilli 2014. aasta kirjaga teavitas SEAH lennuettevõtjaid, tarnijaid ja teisi huvitatud isikuid, et ta lõpetab tegevuse alates 1. juulist 2014 ning lõpetab seega sel kuupäeval maapealse teeninduse teenuste osutamise Milano lennujaamades.

| (42) | Ülalnimetatud teate järel otsustasid kümme lennuettevõtjat kasutada maapealse teeninduse teenuste osutamiseks Milano lennujaamades muid teenuseosutajaid kui SEAH ja Airport Handling. |
| --- | --- |

(42)

Ülalnimetatud teate järel otsustasid kümme lennuettevõtjat kasutada maapealse teeninduse teenuste osutamiseks Milano lennujaamades muid teenuseosutajaid kui SEAH ja Airport Handling.

| (43) | Samal ajal valisid avatud pakkumismenetluse põhjal Airport Handlingu maapealse teeninduse teenuste osutajaks 19 lennuettevõtjat, kes Milano lennujaamades tegutsevad. Teised lennuettevõtjad valisid Airport Handlingu võistleva dialoogi menetluse põhjal. Itaalia kinnituse kohaselt põhineb teenuseosutaja valimine tavaliselt teatavate tegurite hindamisel, nagu hind, teenuseosutaja rahaline usaldusväärsus, tõhusate seadmete kättesaadavus, võrgustiku olemasolu ning ettevõtja varasem tegevus, kogemus ja pädevus. |
| --- | --- |

(43)

Samal ajal valisid avatud pakkumismenetluse põhjal Airport Handlingu maapealse teeninduse teenuste osutajaks 19 lennuettevõtjat, kes Milano lennujaamades tegutsevad. Teised lennuettevõtjad valisid Airport Handlingu võistleva dialoogi menetluse põhjal. Itaalia kinnituse kohaselt põhineb teenuseosutaja valimine tavaliselt teatavate tegurite hindamisel, nagu hind, teenuseosutaja rahaline usaldusväärsus, tõhusate seadmete kättesaadavus, võrgustiku olemasolu ning ettevõtja varasem tegevus, kogemus ja pädevus.

2.3.   Airport Handlingu rajamine ja SEA osaluse ülekandmine usaldusfondile Milan Airport Handling Trust; Airport Handlingu kapitaliseerimine

Airport Handlingu rajamine ja SEA osaluse ülekandmine usaldusfondile Milan Airport Handling Trust; Airport Handlingu kapitaliseerimine

| (44) | Airport Handling asutati 9. septembril 2013 osaühinguna, mille osakapital oli 10 000 eurot. |
| --- | --- |

(44)

Airport Handling asutati 9. septembril 2013 osaühinguna, mille osakapital oli 10 000 eurot.

| (45) | 10. märtsil 2014 otsustas SEA juhatus suurendada Airport Handlingu kapitali 2,5 miljoni euroni, et Airport Handling vastaks riikliku tsiviillennundusameti (ENAC) kehtestatud maapealse teeninduse teenuste osutaja sertifitseerimise nõuetele. Kehtivate siseriiklike õigusnormide kohaselt annab ENAC litsentsi maapealse teeninduse teenuste osutajatele, kes vastavad järgmistele nõuetele (9):






  — | kapital moodustab vähemalt ühe neljandiku tõenäolisest käibest; |
| --- | --- | --- |

(45)

10. märtsil 2014 otsustas SEA juhatus suurendada Airport Handlingu kapitali 2,5 miljoni euroni, et Airport Handling vastaks riikliku tsiviillennundusameti (ENAC) kehtestatud maapealse teeninduse teenuste osutaja sertifitseerimise nõuetele. Kehtivate siseriiklike õigusnormide kohaselt annab ENAC litsentsi maapealse teeninduse teenuste osutajatele, kes vastavad järgmistele nõuetele (9):

9

—

kapital moodustab vähemalt ühe neljandiku tõenäolisest käibest;

| — | tegevusega seotud ressursid ja organisatsiooniline suutlikkus, mis on piisavad teenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

—

tegevusega seotud ressursid ja organisatsiooniline suutlikkus, mis on piisavad teenuste osutamiseks;

| — | tõend selle kohta, et kõik töö- ja tööohutusõigusest tulenevad kohustused on täidetud. |
| --- | --- |

—

tõend selle kohta, et kõik töö- ja tööohutusõigusest tulenevad kohustused on täidetud.

| (46) | 30. juunil 2014 otsustas SEA juhatus luua usaldusfondi Milan Airport Handling Trust (edaspidi „usaldusfond“) ja suurendada Airport Handlingu kapitali 25 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(46)

30. juunil 2014 otsustas SEA juhatus luua usaldusfondi Milan Airport Handling Trust (edaspidi „usaldusfond“) ja suurendada Airport Handlingu kapitali 25 miljoni euroni.

| (47) | Usaldusleping allkirjastati 30. juunil 2014. Usalduslepingu kohaselt teeb usaldusfond järgmist: i) tegutseb Airport Handlingu ainuosanikuna kuni äriühingu vähemusosaluse müümiseni ning ii) tagab, et Airport Handling teostab oma majandustegevust SEA Handlingust sõltumatult. |
| --- | --- |

(47)

Usaldusleping allkirjastati 30. juunil 2014. Usalduslepingu kohaselt teeb usaldusfond järgmist: i) tegutseb Airport Handlingu ainuosanikuna kuni äriühingu vähemusosaluse müümiseni ning ii) tagab, et Airport Handling teostab oma majandustegevust SEA Handlingust sõltumatult.

| (48) | Usalduslepingu kohaselt loodi usaldusfond konkreetsete eesmärkidega, et:






  — | kinnitada ja kontrollida Airport Handlingu majandusliku järjepidevuse puudumist SEA ja SEAHiga, mis tagatakse eelkõige sellega, et Airport Handlingut juhitakse SEAst sõltumatult; |
| --- | --- | --- |

(48)

Usalduslepingu kohaselt loodi usaldusfond konkreetsete eesmärkidega, et:

—

kinnitada ja kontrollida Airport Handlingu majandusliku järjepidevuse puudumist SEA ja SEAHiga, mis tagatakse eelkõige sellega, et Airport Handlingut juhitakse SEAst sõltumatult;

| — | võimaldada sõltumatutel kolmandatest isikutest investoritel omandada Airport Handlingu kapitalis vähemalt 30 % osalus. |
| --- | --- |

—

võimaldada sõltumatutel kolmandatest isikutest investoritel omandada Airport Handlingu kapitalis vähemalt 30 % osalus.

| (49) | Usalduslepingus on märgitud, et selle ülesande täitmiseks kasutab usaldusfond oma volitusi:






  — | nimetada juhatuse liikmed, seadusjärgsed audiitorid ja teised juhtorganid, valides nõuetele vastavate kandidaatide seast, kellel ei ole tegevusega seotud vastutust ega töösuhet SEA või SEAHiga; |
| --- | --- | --- |

(49)

Usalduslepingus on märgitud, et selle ülesande täitmiseks kasutab usaldusfond oma volitusi:

—

nimetada juhatuse liikmed, seadusjärgsed audiitorid ja teised juhtorganid, valides nõuetele vastavate kandidaatide seast, kellel ei ole tegevusega seotud vastutust ega töösuhet SEA või SEAHiga;

| — | nõuda juhatuselt aruannet majandusliku järjepidevuse katkemist kajastavate sündmuste kohta, mis toimusid enne usaldusfondi asutamist, ning |
| --- | --- |

—

nõuda juhatuselt aruannet majandusliku järjepidevuse katkemist kajastavate sündmuste kohta, mis toimusid enne usaldusfondi asutamist, ning

| — | tagada asjakohase korra kehtestamine, et ära hoida olukord, kus Airport Handling saab lennuettevõtjatega lepinguid sõlmides või jõus hoides võrreldes konkurentidega SEA äriteabest lubamatult kasu, järgides usalduslepingu A lisas sätestatud piiranguid. |
| --- | --- |

—

tagada asjakohase korra kehtestamine, et ära hoida olukord, kus Airport Handling saab lennuettevõtjatega lepinguid sõlmides või jõus hoides võrreldes konkurentidega SEA äriteabest lubamatult kasu, järgides usalduslepingu A lisas sätestatud piiranguid.

| (50) | Eelkõige peab usaldusisik usalduslepingu kohaselt kontrollima, et alates Airport Handlingu asutamisest ei oleks kehtestatud õigusakte, mille tulemusena kannab SEAH Airport Handlingule üle mis tahes muid varasid, vallas- ja kinnisvara, lennuettevõtjatega ja/või käitlemisteenuste osutajatega sõlmitud lepinguid, intellektuaalomandi õigusi või majandusliku mõjuga ühepoolseid kohustusi (st reaalsed või isiklikud garantiid) kui need, mis on sätestatud usalduslepingus. |
| --- | --- |

(50)

Eelkõige peab usaldusisik usalduslepingu kohaselt kontrollima, et alates Airport Handlingu asutamisest ei oleks kehtestatud õigusakte, mille tulemusena kannab SEAH Airport Handlingule üle mis tahes muid varasid, vallas- ja kinnisvara, lennuettevõtjatega ja/või käitlemisteenuste osutajatega sõlmitud lepinguid, intellektuaalomandi õigusi või majandusliku mõjuga ühepoolseid kohustusi (st reaalsed või isiklikud garantiid) kui need, mis on sätestatud usalduslepingus.

| (51) | Seoses sellega jäetakse usalduslepinguga usaldusisiku kontrollivolituste alt välja:






  — | asjaolu, et Airport Handlingu rajas ja kapitaliseeris SEA; |
| --- | --- | --- |

(51)

Seoses sellega jäetakse usalduslepinguga usaldusisiku kontrollivolituste alt välja:

—

asjaolu, et Airport Handlingu rajas ja kapitaliseeris SEA;

| — | asjaolu, et Airport Handling oli üle võtnud SEAHi töötajad; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et Airport Handling oli üle võtnud SEAHi töötajad;

| — | asjaolu, et Airport Handling rendib oma varasid ja käitlemisseadmeid SEAHilt rendilepingu alusel, mis lõppeb 28. veebruaril 2015. |
| --- | --- |

—

asjaolu, et Airport Handling rendib oma varasid ja käitlemisseadmeid SEAHilt rendilepingu alusel, mis lõppeb 28. veebruaril 2015.

| (52) | Lisaks peab usaldusisik usalduslepingu kohaselt kontrollima, et:






  — | Airport Handlingu tegevuse juhtimine oleks eraldi SEA juhtimisest ning toimuks sellise juhatuse kontrolli ja järelevalve all, mille liikmed on nimetanud usaldusisik iseseisvalt, välja arvatud SEA-le usalduslepingu alusel antud volituste korral; |
| --- | --- | --- |

(52)

Lisaks peab usaldusisik usalduslepingu kohaselt kontrollima, et:

—

Airport Handlingu tegevuse juhtimine oleks eraldi SEA juhtimisest ning toimuks sellise juhatuse kontrolli ja järelevalve all, mille liikmed on nimetanud usaldusisik iseseisvalt, välja arvatud SEA-le usalduslepingu alusel antud volituste korral;

| — | enne või pärast usaldusfondi loomist ei kehtestaks SEA ja Airport Handling õiguslikke dokumente, mis toovad kaasa SEA poolt mis tahes muude varade, vallas- või kinnisvara, lepingute, majandusliku mõjuga ühepoolsete kohustuste (st reaalsete või isiklike garantiide) või intellektuaalomandi õiguste ülekandmise kui need, mis on sätestatud usalduslepingus või mida SEA nõuab Milano lennujaamade kontsessiooniomanikuna, ning |
| --- | --- |

—

enne või pärast usaldusfondi loomist ei kehtestaks SEA ja Airport Handling õiguslikke dokumente, mis toovad kaasa SEA poolt mis tahes muude varade, vallas- või kinnisvara, lepingute, majandusliku mõjuga ühepoolsete kohustuste (st reaalsete või isiklike garantiide) või intellektuaalomandi õiguste ülekandmise kui need, mis on sätestatud usalduslepingus või mida SEA nõuab Milano lennujaamade kontsessiooniomanikuna, ning

| — | Airport Handling kehtestaks korra ja kontrolli, et ära hoida võimalus SEA ärisaladusega kaitstud äriteabe kasutamiseks, mis annaks Airport Handlingule lubamatu eelise lennuettevõtjatega lepinguid sõlmides või jõus hoides; selline teave on näiteks teave SEAHi poolt varem sõlmitud lepingute kohta või SEA-le lennujaama käitajana tegutsemise ajal edastatud lennuettevõtjate nõuete kohta. |
| --- | --- |

—

Airport Handling kehtestaks korra ja kontrolli, et ära hoida võimalus SEA ärisaladusega kaitstud äriteabe kasutamiseks, mis annaks Airport Handlingule lubamatu eelise lennuettevõtjatega lepinguid sõlmides või jõus hoides; selline teave on näiteks teave SEAHi poolt varem sõlmitud lepingute kohta või SEA-le lennujaama käitajana tegutsemise ajal edastatud lennuettevõtjate nõuete kohta.

| (53) | Usalduslepingu kohaselt ei ole samas usaldusisiku ülesanne kontrollida või hinnata asjaolusid, et:






  — | SEA esindajad osalesid läbirääkimistel töötajatega, kelle Airport Handling peaks üle võtma; |
| --- | --- | --- |

(53)

Usalduslepingu kohaselt ei ole samas usaldusisiku ülesanne kontrollida või hinnata asjaolusid, et:

—

SEA esindajad osalesid läbirääkimistel töötajatega, kelle Airport Handling peaks üle võtma;

| — | Airport Handling saab kasutada allhanke korras palgatud SEA töötajaid, sealhulgas tema tegevdirektorit, mis pidi jääma nii usaldusfondi kestuse ajaks; |
| --- | --- |

—

Airport Handling saab kasutada allhanke korras palgatud SEA töötajaid, sealhulgas tema tegevdirektorit, mis pidi jääma nii usaldusfondi kestuse ajaks;

| — | teatavaid keskseid teenuseid pakub endiselt SEA; |
| --- | --- |

—

teatavaid keskseid teenuseid pakub endiselt SEA;

| — | SEA võib kontrollida kvaliteetsete teenuste tasemeid, et täita oma kohustusi Milano lennujaamade taristu lennujaama käitajana; |
| --- | --- |

—

SEA võib kontrollida kvaliteetsete teenuste tasemeid, et täita oma kohustusi Milano lennujaamade taristu lennujaama käitajana;

| — | otsuseid Airport Handlingu tulevase rahastamise kohta teeb täielikult SEA, ilma et see piiraks Airport Handlingu juhatuse õigusi teha otsuseid äriplaani elluviimiseks. |
| --- | --- |

—

otsuseid Airport Handlingu tulevase rahastamise kohta teeb täielikult SEA, ilma et see piiraks Airport Handlingu juhatuse õigusi teha otsuseid äriplaani elluviimiseks.

| (54) | Seoses kolmandast isikust investori lisandumisega on usalduslepingus sätestatud, et Airport Handlingu kapitali nii-öelda nõuetekohastele osanikele (füüsilistele või juriidilistele isikutele, kes, olles Itaalia residendid, ei kvalifitseeru avalik-õigusliku asutusena ega Itaalia riigi kontrolli all olevate äriühingutena, välja arvatud börsil noteeritud ettevõtted) avamise menetluse esimest etapp pidi juhtima SEA ning see pidi viidama lõpule 28. veebruariks 2015. |
| --- | --- |

(54)

Seoses kolmandast isikust investori lisandumisega on usalduslepingus sätestatud, et Airport Handlingu kapitali nii-öelda nõuetekohastele osanikele (füüsilistele või juriidilistele isikutele, kes, olles Itaalia residendid, ei kvalifitseeru avalik-õigusliku asutusena ega Itaalia riigi kontrolli all olevate äriühingutena, välja arvatud börsil noteeritud ettevõtted) avamise menetluse esimest etapp pidi juhtima SEA ning see pidi viidama lõpule 28. veebruariks 2015.

| (55) | Usalduslepingus on sätestatud, et kui SEA on 1. märtsiks 2015 endiselt Airport Handlingu osanik rohkem kui [...] (*1) % ulatuses, siis hakkab usaldusisik otsima investoreid, kes peavad vastama tingimustele, mille SEA on talle eelnevalt edastanud dokumendi kaudu, millest tuleb teatada usaldusisiku järelevalvajana tegutsevale juristile, ning mille SEA peab õigel ajal läbi vaatama. Ühelgi muul juhul ei või usaldusisik võõrandada osalust Airport Handlingus ilma SEA nõusolekuta. |
| --- | --- |

(55)

Usalduslepingus on sätestatud, et kui SEA on 1. märtsiks 2015 endiselt Airport Handlingu osanik rohkem kui [...] (*1) % ulatuses, siis hakkab usaldusisik otsima investoreid, kes peavad vastama tingimustele, mille SEA on talle eelnevalt edastanud dokumendi kaudu, millest tuleb teatada usaldusisiku järelevalvajana tegutsevale juristile, ning mille SEA peab õigel ajal läbi vaatama. Ühelgi muul juhul ei või usaldusisik võõrandada osalust Airport Handlingus ilma SEA nõusolekuta.

*1

| (56) | Usalduslepingus on lisaks sätestatud, et pärast [...] (*1) % SEA osaluse müüki Airport Handlingus hakkab SEA otsima erainvestoreid, kes soovivad omandada osalust Airport Handlingu kapitalis, võttes arvesse sotsiaalseid kaalutlusi ja SEA kohustust tagada jätkuvalt maapealse teeninduse teenuste osutamine Milano lennujaamades. |
| --- | --- |

(56)

Usalduslepingus on lisaks sätestatud, et pärast [...] (*1) % SEA osaluse müüki Airport Handlingus hakkab SEA otsima erainvestoreid, kes soovivad omandada osalust Airport Handlingu kapitalis, võttes arvesse sotsiaalseid kaalutlusi ja SEA kohustust tagada jätkuvalt maapealse teeninduse teenuste osutamine Milano lennujaamades.

*1

| (57) | 26. augustil 2014 kiitis Airport Handlingu juhatus heaks usalduslepingu lisa. Lisas sätestati, et Airport Handling emiteerib 20 000 kapitaliinstrumenti (strumenti finanziari partecipativi ehk SFPd) kooskõlas Itaalia tsiviilseadustiku artikli 2346 lõikega 6 (10) nimiväärtusega 1 000 eurot üks instrument, mille kohta peab ettepaneku tegema SEA. Lisa allkirjastati järgmisel päeval. |
| --- | --- |

(57)

26. augustil 2014 kiitis Airport Handlingu juhatus heaks usalduslepingu lisa. Lisas sätestati, et Airport Handling emiteerib 20 000 kapitaliinstrumenti (strumenti finanziari partecipativi ehk SFPd) kooskõlas Itaalia tsiviilseadustiku artikli 2346 lõikega 6 (10) nimiväärtusega 1 000 eurot üks instrument, mille kohta peab ettepaneku tegema SEA. Lisa allkirjastati järgmisel päeval.

strumenti finanziari partecipativi

10

| (58) | 27. augustil 2014 otsustas Airport Handlingu osanike üldkoosolek (11) suurendada Airport Handlingu kapitali 1,3 miljonilt eurolt 5 miljoni euroni; kapitali märkis ja maksis sisse SEA. |
| --- | --- |

(58)

27. augustil 2014 otsustas Airport Handlingu osanike üldkoosolek (11) suurendada Airport Handlingu kapitali 1,3 miljonilt eurolt 5 miljoni euroni; kapitali märkis ja maksis sisse SEA.

11

| (59) | Samal kuupäeval kandis SEA kogu Airport Handlingu osaluse üle usaldusfondile ja nimetas Airport Handlingut juhtima usaldusisiku, nimelt äriühingu Crowe Horwath Trustee Services (edaspidi „usaldusisik“). |
| --- | --- |

(59)

Samal kuupäeval kandis SEA kogu Airport Handlingu osaluse üle usaldusfondile ja nimetas Airport Handlingut juhtima usaldusisiku, nimelt äriühingu Crowe Horwath Trustee Services (edaspidi „usaldusisik“).

| (60) | 27. augustil 2014 nimetas usaldusisik ametisse Airport Handlingu uue juhatuse. SEA [...] (*1) tippjuhti [...] (*1) viiest, [...] (*1). Itaalia andmetel tegutsevad mõlemad üksnes Airport Handlingu ainuhuvides emaettevõtjast SEA lähetamise lepingu alusel. |
| --- | --- |

(60)

27. augustil 2014 nimetas usaldusisik ametisse Airport Handlingu uue juhatuse. SEA [...] (*1) tippjuhti [...] (*1) viiest, [...] (*1). Itaalia andmetel tegutsevad mõlemad üksnes Airport Handlingu ainuhuvides emaettevõtjast SEA lähetamise lepingu alusel.

*1

*1

*1

| (61) | Samal kuupäeval ehk 27. augustil 2014 tegi Airport Handlingu osanike üldkoosolek (12) pärast SEA osaluse üleandmist usaldusfondis otsuse kujundada Airport Handling ümber osaühingust (S.R.L) aktsiaseltsiks (S.p.A) ning emiteerida 20 000 SFPd, mida pakuti märkimiseks SEA-le hinnaga 1 000 eurot üks instrument. SEA märkis ja maksis SFPd sisse järgmisel päeval, suurendades seega Airport Handlingu kapitali kokku 25 miljoni euroni (5 miljonit eurot osakapitalina ja 20 miljonit eurot SFPdena). |
| --- | --- |

(61)

Samal kuupäeval ehk 27. augustil 2014 tegi Airport Handlingu osanike üldkoosolek (12) pärast SEA osaluse üleandmist usaldusfondis otsuse kujundada Airport Handling ümber osaühingust (S.R.L) aktsiaseltsiks (S.p.A) ning emiteerida 20 000 SFPd, mida pakuti märkimiseks SEA-le hinnaga 1 000 eurot üks instrument. SEA märkis ja maksis SFPd sisse järgmisel päeval, suurendades seega Airport Handlingu kapitali kokku 25 miljoni euroni (5 miljonit eurot osakapitalina ja 20 miljonit eurot SFPdena).

12

S.R.L

S.p.A

2.4.   SEAHi varade müümise katse; rendileping Airport Handlinguga

SEAHi varade müümise katse; rendileping Airport Handlinguga

| (62) | 12. novembril 2014 avaldas likvideerija ettepanekute esitamise kutse SEAHi varade ostmiseks; kõnealune kutse avaldati Euroopa Liidu Teataja lisas.


  „Itaalia – Milano: Seadmete müük, mis hõlmab järgmist (üksnes teabeks): lasti laadimisseadmed, transpordivahendid, tõsteplatvormid, kahvelkärud, teisaldatavad/haagisele paigaldatud lintkonveierid, teisaldatavad/haagisele paigaldatud/BAE trepid, elektri-/diisel-/hübriidtraktorid, vaadid, generaatorid, kliimaseadmed, kompressorid, pagasi-/kaubakärud 2014/5 218-385934 – ettepanekute esitamise kutse“
   (13). Ettepanekute esitamise kutse puhul jaotati varad üheksaks osaks. |
| --- | --- |

(62)

12. novembril 2014 avaldas likvideerija ettepanekute esitamise kutse SEAHi varade ostmiseks; kõnealune kutse avaldati Euroopa Liidu Teataja lisas.

Euroopa Liidu Teataja

„Itaalia – Milano: Seadmete müük, mis hõlmab järgmist (üksnes teabeks): lasti laadimisseadmed, transpordivahendid, tõsteplatvormid, kahvelkärud, teisaldatavad/haagisele paigaldatud lintkonveierid, teisaldatavad/haagisele paigaldatud/BAE trepid, elektri-/diisel-/hübriidtraktorid, vaadid, generaatorid, kliimaseadmed, kompressorid, pagasi-/kaubakärud 2014/5 218-385934 – ettepanekute esitamise kutse“
   (13). Ettepanekute esitamise kutse puhul jaotati varad üheksaks osaks.

„Itaalia – Milano: Seadmete müük, mis hõlmab järgmist (üksnes teabeks): lasti laadimisseadmed, transpordivahendid, tõsteplatvormid, kahvelkärud, teisaldatavad/haagisele paigaldatud lintkonveierid, teisaldatavad/haagisele paigaldatud/BAE trepid, elektri-/diisel-/hübriidtraktorid, vaadid, generaatorid, kliimaseadmed, kompressorid, pagasi-/kaubakärud 2014/5 218-385934

13

| (63) | SEAH tellis äriühingult Istituto del Marchio di Qualità S.p.A. (edaspidi „IMQ“) SEAHi varade põhjaliku hindamise, et kehtestada selle põhjal SEAHi maapealse teeninduse seadmete rentimise tasu ja varade müügihind. IMQ esitas kaks aruannet: 25. juunil 2014 renditasu kohta ning 16. oktoobril 2014 müügi eesmärgil varade osadeks jaotamise kohta. IMQ kinnitusel tuleb varade hinnangulist väärtust käsitleda tõenäolise turuväärtusena, mis sarnaste tehniliste omaduste, toimivuse, remondi- ja hoiustamisseisukorra, kasutamise ja vanusega varadel rahalises väärtuses oleks. |
| --- | --- |

(63)

SEAH tellis äriühingult Istituto del Marchio di Qualità S.p.A. (edaspidi „IMQ“) SEAHi varade põhjaliku hindamise, et kehtestada selle põhjal SEAHi maapealse teeninduse seadmete rentimise tasu ja varade müügihind. IMQ esitas kaks aruannet: 25. juunil 2014 renditasu kohta ning 16. oktoobril 2014 müügi eesmärgil varade osadeks jaotamise kohta. IMQ kinnitusel tuleb varade hinnangulist väärtust käsitleda tõenäolise turuväärtusena, mis sarnaste tehniliste omaduste, toimivuse, remondi- ja hoiustamisseisukorra, kasutamise ja vanusega varadel rahalises väärtuses oleks.

| (64) | Müügi eesmärgil üheksaks osaks jaotatud varade pakkumuste esitamise lõpptähtajaks kehtestati 26. jaanuar 2015. |
| --- | --- |

(64)

Müügi eesmärgil üheksaks osaks jaotatud varade pakkumuste esitamise lõpptähtajaks kehtestati 26. jaanuar 2015.

| (65) | IMQ tegi ettepaneku kehtestada SEAHi maapealse teeninduse seadmete rentimise tasuna [...] (*1) eurot poolaastas ([...] (*1) eurot aastas). |
| --- | --- |

(65)

IMQ tegi ettepaneku kehtestada SEAHi maapealse teeninduse seadmete rentimise tasuna [...] (*1) eurot poolaastas ([...] (*1) eurot aastas).

*1

*1

| (66) | 1. septembril 2014 sõlmisid SEAH ja Airport Handling rendilepingu, millega Airport Handling pidi rentima seadmed renditasuga [...] (*1) eurot, s.o IMQ välja pakutud summa. Rendileping pidi lõppema 31. augustil 2015. |
| --- | --- |

(66)

1. septembril 2014 sõlmisid SEAH ja Airport Handling rendilepingu, millega Airport Handling pidi rentima seadmed renditasuga [...] (*1) eurot, s.o IMQ välja pakutud summa. Rendileping pidi lõppema 31. augustil 2015.

*1

| (67) | Selleks et kinnitada IMQ ellu viidud väärtuse hindamise õigsust, sõlmisid IMQ, Airport Handling ja SEAH 1. septembril 2014 lepingu teise sõltumatu eksperdiga Ernst & Young Financial Business Advisors SpA (edaspidi „E&Y“), et hinnata uuesti renditasu taset. Seoses sellega olid SEAH ja Airport Handling lepingus kokku leppinud, et kui teisel hindamisel tehakse järeldus, et turuväärtus kaldub vähemalt [...] (*1) % IMQ kehtestatud tasemest kõrvale, tuleks lepingulist tasu tagasiulatuvalt korrigeerida. |
| --- | --- |

(67)

Selleks et kinnitada IMQ ellu viidud väärtuse hindamise õigsust, sõlmisid IMQ, Airport Handling ja SEAH 1. septembril 2014 lepingu teise sõltumatu eksperdiga Ernst & Young Financial Business Advisors SpA (edaspidi „E&Y“), et hinnata uuesti renditasu taset. Seoses sellega olid SEAH ja Airport Handling lepingus kokku leppinud, et kui teisel hindamisel tehakse järeldus, et turuväärtus kaldub vähemalt [...] (*1) % IMQ kehtestatud tasemest kõrvale, tuleks lepingulist tasu tagasiulatuvalt korrigeerida.

*1

| (68) | 15. oktoobril 2014 esitas E&Y oma aruande ja kehtestas SEAHi varade rentimiseks turumäära [...] (*1) eurot aastas. 25. oktoobril 2014 leppisid Airport Handling ja SEAH kokku, et nad laiendavad E&Y tehtud analüüsi ja andsid talle ülesande analüüsida tegelikke tegevustingimusi ja varade füüsilist seisundit (E&Y oli esialgu tuginenud oma hinnangu puhul varade valimi füüsilisele kontrollile). See analüüs näitas, et mitu masinat ja seadet ei olnud kasutamiseks sobivad, võttes arvesse rendilepingu lühikest kestust ja vajaliku remondi suuri kulusid, mis tulenesid mitme seadme vananemisest. Usaldusfondi andmetel arutasid kuupäeval, mil ta esitas oma märkused 2014. aasta menetluse algatamise otsuse kohta, SEAH ja Airport Handling lahendust, mis hoiaks ära kohtumenetluse. Seega korrigeeriti renditasu tagasiulatuvalt [...] (*1) euroni aastas. |
| --- | --- |

(68)

15. oktoobril 2014 esitas E&Y oma aruande ja kehtestas SEAHi varade rentimiseks turumäära [...] (*1) eurot aastas. 25. oktoobril 2014 leppisid Airport Handling ja SEAH kokku, et nad laiendavad E&Y tehtud analüüsi ja andsid talle ülesande analüüsida tegelikke tegevustingimusi ja varade füüsilist seisundit (E&Y oli esialgu tuginenud oma hinnangu puhul varade valimi füüsilisele kontrollile). See analüüs näitas, et mitu masinat ja seadet ei olnud kasutamiseks sobivad, võttes arvesse rendilepingu lühikest kestust ja vajaliku remondi suuri kulusid, mis tulenesid mitme seadme vananemisest. Usaldusfondi andmetel arutasid kuupäeval, mil ta esitas oma märkused 2014. aasta menetluse algatamise otsuse kohta, SEAH ja Airport Handling lahendust, mis hoiaks ära kohtumenetluse. Seega korrigeeriti renditasu tagasiulatuvalt [...] (*1) euroni aastas.

*1

*1

| (69) | 26. novembril 2014 otsustas Airport Handlingu juhatus alustada turul uue seadme ostmise avalikku hankemenetlust. 11. veebruaril 2015 asendas Airport Handling selle hankemenetluse tulemusena ligikaudu [...] (*1) % oma seadmetest turult ostetud varaga maksumusega ligikaudu [...] (*1) eurot. Itaalia ametiasutuste andmetel rahastas Airport Handling seda ostu üksnes omavahenditest. |
| --- | --- |

(69)

26. novembril 2014 otsustas Airport Handlingu juhatus alustada turul uue seadme ostmise avalikku hankemenetlust. 11. veebruaril 2015 asendas Airport Handling selle hankemenetluse tulemusena ligikaudu [...] (*1) % oma seadmetest turult ostetud varaga maksumusega ligikaudu [...] (*1) eurot. Itaalia ametiasutuste andmetel rahastas Airport Handling seda ostu üksnes omavahenditest.

*1

*1

| (70) | 9. veebruaril 2015 kuulutati SEAHi varade müügi hange mitteedukaks, sest ükski pakkuja ei olnud väljendanud huvi ühegi osa ostmise vastu. |
| --- | --- |

(70)

9. veebruaril 2015 kuulutati SEAHi varade müügi hange mitteedukaks, sest ükski pakkuja ei olnud väljendanud huvi ühegi osa ostmise vastu.

| (71) | 26. veebruaril 2015 sai SEAH Airport Handlingult esimese teate, millega Airport Handling väljendas oma huvi hanke üheksast osast kuue ostmise vastu. 3. juunil 2015 uuendas Airport Handling oma ettepanekute esitamise kutset. 18. septembril 2015 müüdi [...] (*1) Airport Handlingule esialgses hankemenetluses märgitud hinnaga [...] (*1) eurot. |
| --- | --- |

(71)

26. veebruaril 2015 sai SEAH Airport Handlingult esimese teate, millega Airport Handling väljendas oma huvi hanke üheksast osast kuue ostmise vastu. 3. juunil 2015 uuendas Airport Handling oma ettepanekute esitamise kutset. 18. septembril 2015 müüdi [...] (*1) Airport Handlingule esialgses hankemenetluses märgitud hinnaga [...] (*1) eurot.

*1

*1

2.5.   Vähemusosaluse müük Airport Handlingus

Vähemusosaluse müük Airport Handlingus

| (72) | Nagu usalduslepingus sätestatud, algatas usaldusisik menetluse Airport Handlingu kapitali vähemusosaluse müügiks. |
| --- | --- |

(72)

Nagu usalduslepingus sätestatud, algatas usaldusisik menetluse Airport Handlingu kapitali vähemusosaluse müügiks.

| (73) | Sel eesmärgil määras usaldusisik 27. jaanuaril 2015 BNP Paribase Itaalia filiaali finantsnõustajaks seoses vähemalt 30 % Airport Handlingu aktsiakapitali müügiga kolmandatest isikutest investoritele. Itaalia ametiasutused märkisid, et BNP Paribas korraldas finantsnõustajana tegutsedes müügiprotsessi täiesti sõltumatult. BNP Paribas kavandas järgmised müügietapid: 1. esialgne sõelumine; 2. tehingu korraldamine; 3. tehingu lõpuleviimine. |
| --- | --- |

(73)

Sel eesmärgil määras usaldusisik 27. jaanuaril 2015 BNP Paribase Itaalia filiaali finantsnõustajaks seoses vähemalt 30 % Airport Handlingu aktsiakapitali müügiga kolmandatest isikutest investoritele. Itaalia ametiasutused märkisid, et BNP Paribas korraldas finantsnõustajana tegutsedes müügiprotsessi täiesti sõltumatult. BNP Paribas kavandas järgmised müügietapid: 1. esialgne sõelumine; 2. tehingu korraldamine; 3. tehingu lõpuleviimine.

| (74) | Viis huvitatud investorit esitasid mittesiduvad pakkumused [...] (*1)–[...] (*1) % osaluse ostmiseks Airport Handlingus: [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1) ning [...] (*1). |
| --- | --- |

(74)

Viis huvitatud investorit esitasid mittesiduvad pakkumused [...] (*1)–[...] (*1) % osaluse ostmiseks Airport Handlingus: [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1), [...] (*1) ning [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (75) | Itaalia esitatud müügilepingu kavandi kohaselt kohustub usaldusisik selleks, et võimaldada investoril omandada kontroll Airport Handlingu tegevuse üle, kogu ajavahemiku jooksul kuni maksepuhkuse perioodi lõpuni (14) andma investorile õiguse määrata enamik juhatuse liikmeid, st viiest juhatuse liikmest kolm, kelle seas oli äriühingu tegevjuht, samal ajal kui juhatuse esimehe nimetab osanike koosolek. |
| --- | --- |

(75)

Itaalia esitatud müügilepingu kavandi kohaselt kohustub usaldusisik selleks, et võimaldada investoril omandada kontroll Airport Handlingu tegevuse üle, kogu ajavahemiku jooksul kuni maksepuhkuse perioodi lõpuni (14) andma investorile õiguse määrata enamik juhatuse liikmeid, st viiest juhatuse liikmest kolm, kelle seas oli äriühingu tegevjuht, samal ajal kui juhatuse esimehe nimetab osanike koosolek.

14

| (76) | 21. septembril 2015 allkirjastas usaldusisik D’Nataga siduva raaminvesteerimislepingu [...] (*1) % Airport Handlingu osade müügiks. Selle lepingu kohaselt kohaldatakse järgmist korda. |
| --- | --- |

(76)

21. septembril 2015 allkirjastas usaldusisik D’Nataga siduva raaminvesteerimislepingu [...] (*1) % Airport Handlingu osade müügiks. Selle lepingu kohaselt kohaldatakse järgmist korda.

*1

| (77) | Esialgne investeering: pärast seda, kui ühinemist kontrollivad ametiasutused on omandamise kinnitanud, omandab D’Nata [...] (*1) % Airport Handlingu osadest õigusega nimetada enamik juhatuse liikmeid ja tegevjuht. Selle kokkuleppe eesmärk oli tagada D’Nata jaoks, olenemata sellest, et ta on vähemusosanik, tegelikku kontrolli omava osaniku seisund. |
| --- | --- |

(77)

Esialgne investeering: pärast seda, kui ühinemist kontrollivad ametiasutused on omandamise kinnitanud, omandab D’Nata [...] (*1) % Airport Handlingu osadest õigusega nimetada enamik juhatuse liikmeid ja tegevjuht. Selle kokkuleppe eesmärk oli tagada D’Nata jaoks, olenemata sellest, et ta on vähemusosanik, tegelikku kontrolli omava osaniku seisund.

*1

| (78) | Lisainvesteering: D’Natal on ostuoptsiooni alusel õigus omandada veel [...] (*1) % suurune osalus Airport Handlingus. Asjaomases riigiabi müügioptsioonis on sätestatud, et D’Natal on õigus oma [...] (*1) % osalus korrigeeritud esialgse soetamishinnaga tagasi müüa, kui komisjon teeb negatiivse otsuse või kui esialgse investeeringu tegemisest 18 kuu möödudes on riigiabimenetlus veel pooleli. |
| --- | --- |

(78)

Lisainvesteering: D’Natal on ostuoptsiooni alusel õigus omandada veel [...] (*1) % suurune osalus Airport Handlingus. Asjaomases riigiabi müügioptsioonis on sätestatud, et D’Natal on õigus oma [...] (*1) % osalus korrigeeritud esialgse soetamishinnaga tagasi müüa, kui komisjon teeb negatiivse otsuse või kui esialgse investeeringu tegemisest 18 kuu möödudes on riigiabimenetlus veel pooleli.

*1

*1

| (79) | 8. veebruaril 2016 kinnitas Itaalia konkurentsiamet (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato) Airport Handlingus ainukontrolli omandamise D’Nata poolt Itaalia ühinemiste kontrolli seaduse alusel. Usaldusisik teavitas komisjoni, et pärast seda kinnitamist jätkab ta D’Nata investeeringu lõpuleviimisega 8. märtsil 2016. |
| --- | --- |

(79)

8. veebruaril 2016 kinnitas Itaalia konkurentsiamet (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato) Airport Handlingus ainukontrolli omandamise D’Nata poolt Itaalia ühinemiste kontrolli seaduse alusel. Usaldusisik teavitas komisjoni, et pärast seda kinnitamist jätkab ta D’Nata investeeringu lõpuleviimisega 8. märtsil 2016.

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

2.6.   2014.–2017. aasta äriplaan

2014.–2017. aasta äriplaan

2.6.1.   
  14. novembri 2013. aasta äriplaan

14. novembri 2013. aasta äriplaan

| (80) | Esialgse uurimise etapis oli Itaalia esitanud 14. novembril 2013 Airport Handlingu äriplaani ajavahemikuks 2014–2017 (edaspidi „2013. aasta novembri äriplaan“), et tõendada SEA poolt Airport Handlingu kapitali tehtud investeeringu vastavust turumajandusliku investori põhimõttele. Selle plaani põhielementide kokkuvõte on esitatud allpool. |
| --- | --- |

(80)

Esialgse uurimise etapis oli Itaalia esitanud 14. novembril 2013 Airport Handlingu äriplaani ajavahemikuks 2014–2017 (edaspidi „2013. aasta novembri äriplaan“), et tõendada SEA poolt Airport Handlingu kapitali tehtud investeeringu vastavust turumajandusliku investori põhimõttele. Selle plaani põhielementide kokkuvõte on esitatud allpool.

| (81) | Äriplaan keskendub perrooni- (15) ja reisijateenustele, (16) mis moodustavad põhiosa Airport Handlingu äritegevusest. Äriühingu koguturuosa nii Malpensa kui ka Linate lennujaamades pidi 2014. aasta teisel poolaastal olema eelduste kohaselt vastavalt [50–70] (*1) % ja [50–70] (*1) % ning suurenema 2017. aastaks vastavalt [60–80] (*1) % ja [60–80] (*1) %ni. |
| --- | --- |

(81)

Äriplaan keskendub perrooni- (15) ja reisijateenustele, (16) mis moodustavad põhiosa Airport Handlingu äritegevusest. Äriühingu koguturuosa nii Malpensa kui ka Linate lennujaamades pidi 2014. aasta teisel poolaastal olema eelduste kohaselt vastavalt [50–70] (*1) % ja [50–70] (*1) % ning suurenema 2017. aastaks vastavalt [60–80] (*1) % ja [60–80] (*1) %ni.

15

16

*1

*1

*1

*1

| (82) | Äriplaanis koostatud prognoosid viitavad tegevustulu suurenemisele tänu turuosa prognoositud suurenemisele. Kogutulu pidi suurenema [...] (*1) eurolt 2014. aasta teisel poolaastal [...] (*1) euroni 2017. aastal, tuginedes eeldusele, et ajavahemikul 2014–2017 suureneb reisijate liiklus [...] (*1)–[...] (*1) % aastas. |
| --- | --- |

(82)

Äriplaanis koostatud prognoosid viitavad tegevustulu suurenemisele tänu turuosa prognoositud suurenemisele. Kogutulu pidi suurenema [...] (*1) eurolt 2014. aasta teisel poolaastal [...] (*1) euroni 2017. aastal, tuginedes eeldusele, et ajavahemikul 2014–2017 suureneb reisijate liiklus [...] (*1)–[...] (*1) % aastas.

*1

*1

*1

*1

| (83) | Keskmine töötajate arv pidi prognoosi kohaselt kasvama [...] (*1) täistööaja ekvivalendilt 2014. aastal [...] (*1) täistööaja ekvivalendini 2017. aastal tulenevalt tähtajaliste lepingute arvu kasvust. Tööjõukulud pidid olema hinnanguliselt ligikaudu [...] (*1) % kogutegevuskuludest. SEA tootlikkus pidi vaatlusperioodil suurenema 12 % tänu kolmele peamisele tegurile:






  — | tõhususe suurenemine Airport Handlingu tegevuse alustamisel (korrigeerides tähtajalisi ja osalise tööajaga lepingute osakaalu; töökava parem määratlemine; organisatsioonilise struktuuri kohandamine, et kasutada vahendeid tõhusalt, piirates hooajatöötajate kasutamist; olemasoleva tööjõu võimsuse suurendamine); |
| --- | --- | --- |

(83)

Keskmine töötajate arv pidi prognoosi kohaselt kasvama [...] (*1) täistööaja ekvivalendilt 2014. aastal [...] (*1) täistööaja ekvivalendini 2017. aastal tulenevalt tähtajaliste lepingute arvu kasvust. Tööjõukulud pidid olema hinnanguliselt ligikaudu [...] (*1) % kogutegevuskuludest. SEA tootlikkus pidi vaatlusperioodil suurenema 12 % tänu kolmele peamisele tegurile:

*1

*1

*1

—

tõhususe suurenemine Airport Handlingu tegevuse alustamisel (korrigeerides tähtajalisi ja osalise tööajaga lepingute osakaalu; töökava parem määratlemine; organisatsioonilise struktuuri kohandamine, et kasutada vahendeid tõhusalt, piirates hooajatöötajate kasutamist; olemasoleva tööjõu võimsuse suurendamine);

| — | mastaabisääst, mis tuleneb liikluse suurenemisest; |
| --- | --- |

—

mastaabisääst, mis tuleneb liikluse suurenemisest;

| — | äriprotsesside struktuuri kohandamine (parem töö planeerimine ja organiseerimine; investeeringud tehnilistesse lahendustesse, et võimaldada teatava tegevuse osalist või täielikku automatiseerimist; tööjõukulude seostamine tegevuse väljundite ja tulemustega). |
| --- | --- |

—

äriprotsesside struktuuri kohandamine (parem töö planeerimine ja organiseerimine; investeeringud tehnilistesse lahendustesse, et võimaldada teatava tegevuse osalist või täielikku automatiseerimist; tööjõukulude seostamine tegevuse väljundite ja tulemustega).

| (84) | Esialgsed tegevuse alustamise kulud seoses kliendi- ja tarnijalepingute uute läbirääkimistega, töölepingutega, värbamisega, organisatsiooniliste/halduslike/tegevusega seotud menetlustega, õigusabiga, panga teenustasudega, nõustamisega ning väikevahendite ja mitmesuguste muude varude ostuga olid eelduste kohaselt kuni [...] (*1) eurot. |
| --- | --- |

(84)

Esialgsed tegevuse alustamise kulud seoses kliendi- ja tarnijalepingute uute läbirääkimistega, töölepingutega, värbamisega, organisatsiooniliste/halduslike/tegevusega seotud menetlustega, õigusabiga, panga teenustasudega, nõustamisega ning väikevahendite ja mitmesuguste muude varude ostuga olid eelduste kohaselt kuni [...] (*1) eurot.

*1

| (85) | Põhitegevusega seotud tegevuse alustamise kulud, st kapitalikulud, mis on vajalikud, et Airport Handling saaks hakata tegutsema, olid hinnanguliselt [...] (*1) eurot uute seadmete eest. Samas eeldati 2013. aasta äriplaani puhul, et Airport Handling soetab kasutatud maapealse teeninduse seadmed väärtusega [...] (*1) eurot. |
| --- | --- |

(85)

Põhitegevusega seotud tegevuse alustamise kulud, st kapitalikulud, mis on vajalikud, et Airport Handling saaks hakata tegutsema, olid hinnanguliselt [...] (*1) eurot uute seadmete eest. Samas eeldati 2013. aasta äriplaani puhul, et Airport Handling soetab kasutatud maapealse teeninduse seadmed väärtusega [...] (*1) eurot.

*1

*1

| (86) | Kõikide hinnanguliste tegevuse alustamisega seotud kulude katmiseks tuleb äriplaani kohaselt suurendada [...]. (*1) aastal kapitali [...] (*1) euro võrra. |
| --- | --- |

(86)

Kõikide hinnanguliste tegevuse alustamisega seotud kulude katmiseks tuleb äriplaani kohaselt suurendada [...]. (*1) aastal kapitali [...] (*1) euro võrra.

*1

*1

2.6.2.   
  6. augusti 2014. aasta äriplaan

6. augusti 2014. aasta äriplaan

| (87) | Edasise uurimise käigus esitas 6. augustil 2014 Itaalia läbivaadatud äriplaani ajavahemiku 2014–2017 kohta (edaspidi „2014. aasta augusti äriplaan“), mille Airport Handlingu juhatus 26. augustil 2014 heaks kiitis. Itaalia esitatud teabe kohaselt viidi see läbivaatamine lõpule juba 2014. aasta juulis. Selle plaani põhieelduste kokkuvõte on järgmine. |
| --- | --- |

(87)

Edasise uurimise käigus esitas 6. augustil 2014 Itaalia läbivaadatud äriplaani ajavahemiku 2014–2017 kohta (edaspidi „2014. aasta augusti äriplaan“), mille Airport Handlingu juhatus 26. augustil 2014 heaks kiitis. Itaalia esitatud teabe kohaselt viidi see läbivaatamine lõpule juba 2014. aasta juulis. Selle plaani põhieelduste kokkuvõte on järgmine.

| (88) | Turuosa: mis puutub [...] (*1), siis eeldatakse 2014. aasta augusti äriplaanis veidi väiksemat kasvu kui eelmises plaanis, nii et turuosa on [...] (*1). aastal [70–80] (*1) %, tuginedes [...] (*1) ja [...] (*1) liikluse ajakohastatud prognoositud tasemele. |
| --- | --- |

(88)

Turuosa: mis puutub [...] (*1), siis eeldatakse 2014. aasta augusti äriplaanis veidi väiksemat kasvu kui eelmises plaanis, nii et turuosa on [...] (*1). aastal [70–80] (*1) %, tuginedes [...] (*1) ja [...] (*1) liikluse ajakohastatud prognoositud tasemele.

*1

*1

*1

*1

*1

| (89) | Hinnad: ühikuhinnad (õhusõiduki liikumise kohta) on kõrgemad kui 2013. aasta äriplaanis eeldatud hinnad ning on kogu 2014.–2017. aasta jooksul nominaalselt samad. |
| --- | --- |

(89)

Hinnad: ühikuhinnad (õhusõiduki liikumise kohta) on kõrgemad kui 2013. aasta äriplaanis eeldatud hinnad ning on kogu 2014.–2017. aasta jooksul nominaalselt samad.

| (90) | Tööjõukulud: 2014. aasta augusti äriplaanis esitatud hinnangulised tööjõukulud on veidi suuremad kui 2013. aasta novembri äriplaanis eeldatud kulud ning jäävad vahemikku [...] (*1)–[...] (*1) % tegevuskuludest. Kasv tuleneb [...] (*1). |
| --- | --- |

(90)

Tööjõukulud: 2014. aasta augusti äriplaanis esitatud hinnangulised tööjõukulud on veidi suuremad kui 2013. aasta novembri äriplaanis eeldatud kulud ning jäävad vahemikku [...] (*1)–[...] (*1) % tegevuskuludest. Kasv tuleneb [...] (*1).

*1

*1

*1

| (91) | Muud arvesse võetud kulud olid välised kulud, amortisatsioon ja eraldised, mis moodustasid koos ligikaudu [...] (*1)% kogutegevuskuludest, ning nende teenuste reguleeritud kulud (ligikaudu [...] (*1) %), mida SEA osutab Airport Handlingule lennujaama ühise jagatava infrastruktuuri kasutamise eest (nimelt [...] (*1)). 2014. aasta augusti äriplaani hinnangu kohaselt tuleks seadmete ostmiseks investeerida [...] (*1) eurot, millest [...] (*1) % kuluks uute seadmete ostmiseks ja [...] (*1) % kasutatud seadmete ostmiseks turul. Need näitajad põhinesid võimalike pakkujate pakkumustel, mis saadi lennujaama käitamisel 2014. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(91)

Muud arvesse võetud kulud olid välised kulud, amortisatsioon ja eraldised, mis moodustasid koos ligikaudu [...] (*1)% kogutegevuskuludest, ning nende teenuste reguleeritud kulud (ligikaudu [...] (*1) %), mida SEA osutab Airport Handlingule lennujaama ühise jagatava infrastruktuuri kasutamise eest (nimelt [...] (*1)). 2014. aasta augusti äriplaani hinnangu kohaselt tuleks seadmete ostmiseks investeerida [...] (*1) eurot, millest [...] (*1) % kuluks uute seadmete ostmiseks ja [...] (*1) % kasutatud seadmete ostmiseks turul. Need näitajad põhinesid võimalike pakkujate pakkumustel, mis saadi lennujaama käitamisel 2014. aasta märtsis.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (92) | Nii nagu 2013. aasta äriplaanis, on ka 2014. aasta augusti äriplaanis osutatud SEAHi kulude struktuuriga võrreldes tegevuskulude vähenemisele, mis saavutatakse peamiselt tõhususe suurendamise ja töötajate arvu vähendamise kaudu. |
| --- | --- |

(92)

Nii nagu 2013. aasta äriplaanis, on ka 2014. aasta augusti äriplaanis osutatud SEAHi kulude struktuuriga võrreldes tegevuskulude vähenemisele, mis saavutatakse peamiselt tõhususe suurendamise ja töötajate arvu vähendamise kaudu.

2.6.3.   Äriplaani majanduslikud hinnangud

Äriplaani majanduslikud hinnangud

2.6.3.1.   BCG aruanne

BCG aruanne

| (93) | Airport Handling tellis Boston Consulting Groupilt 2014.–2017. aasta äriplaani esialgse sõltumatu hindamise (edaspidi „BCG aruanne“). BCG esitas oma aruande 14. oktoobril 2014. |
| --- | --- |

(93)

Airport Handling tellis Boston Consulting Groupilt 2014.–2017. aasta äriplaani esialgse sõltumatu hindamise (edaspidi „BCG aruanne“). BCG esitas oma aruande 14. oktoobril 2014.

| (94) | BCG aruanne põhineb 26. augustil 2014 heaks kiidetud äriplaanil, 2013. aasta novembris koostatud äriplaanil, BCG enda kogemustel ja oskusteabel selles valdkonnas, samuti turu arengut ja peamisi käitamisettevõtjaid käsitlevatel avalikel andmetel. |
| --- | --- |

(94)

BCG aruanne põhineb 26. augustil 2014 heaks kiidetud äriplaanil, 2013. aasta novembris koostatud äriplaanil, BCG enda kogemustel ja oskusteabel selles valdkonnas, samuti turu arengut ja peamisi käitamisettevõtjaid käsitlevatel avalikel andmetel.

| (95) | Kokkuvõttes hindas BCG järgmisi äriplaani aluseks olnud eelduseid: tuluprognoosid (tuginedes eeldatavale liikluse kasvu potentsiaalile, Airport Handlingu käideldavate mahtude eeldatavale kasvule); tööjõukulud (tuginedes kuludele täistööaja ekvivalendi kohta; eeldatavale tööviljakuse kasvule); kavandatavad investeeringud (kogusumma [...] (*1) eurot). |
| --- | --- |

(95)

Kokkuvõttes hindas BCG järgmisi äriplaani aluseks olnud eelduseid: tuluprognoosid (tuginedes eeldatavale liikluse kasvu potentsiaalile, Airport Handlingu käideldavate mahtude eeldatavale kasvule); tööjõukulud (tuginedes kuludele täistööaja ekvivalendi kohta; eeldatavale tööviljakuse kasvule); kavandatavad investeeringud (kogusumma [...] (*1) eurot).

*1

| (96) | BCG tegi oma järelduste kohta järgmise kokkuvõtte. |
| --- | --- |

(96)

BCG tegi oma järelduste kohta järgmise kokkuvõtte.

| (97) | SEA tasandil esineva liikluse mahu eeldused tunduvad üldiselt olevat jätkusuulikud ja suuremate organisatsioonide, eelkõige IATA ja Eurocontroli tehtud korraldustega kooskõlas. BCG märkis samas, et kavatsus säilitada muutumatu vedajate kooslus, kuhu kuuluvad odavad vedajad (low-cost carriers) ja nii-öelda pikaajalised vedajad (legacy carriers), ei oleks kooskõlas vedajate koosluse ajaloolise arenguga Malpensa terminalis, kus viimase nelja aasta jooksul oleks odavate vedajate osakaal suurenenud [...] (*1) protsendipunkti. Lisaks sellele võib uus riiklik määrus (Decreto Linate) kaasa tuua mõne vedaja ümberpaigutamise Malpensa lennujaamast Linate lennujaama. |
| --- | --- |

(97)

SEA tasandil esineva liikluse mahu eeldused tunduvad üldiselt olevat jätkusuulikud ja suuremate organisatsioonide, eelkõige IATA ja Eurocontroli tehtud korraldustega kooskõlas. BCG märkis samas, et kavatsus säilitada muutumatu vedajate kooslus, kuhu kuuluvad odavad vedajad (low-cost carriers) ja nii-öelda pikaajalised vedajad (legacy carriers), ei oleks kooskõlas vedajate koosluse ajaloolise arenguga Malpensa terminalis, kus viimase nelja aasta jooksul oleks odavate vedajate osakaal suurenenud [...] (*1) protsendipunkti. Lisaks sellele võib uus riiklik määrus (Decreto Linate) kaasa tuua mõne vedaja ümberpaigutamise Malpensa lennujaamast Linate lennujaama.

low-cost carriers

legacy carriers

*1

Decreto Linate

| (98) | Airport Handlingu käideldavate mahtude võimaliku arengu eeldus tundub olevat üldiselt saavutatav, sest esiteks peaksid uute vedajatega kuupäeval, mil BCG aruande koostas, sõlmitud lepingud tagama [60–70] (*1) % turuosa; teiseks oleks 2017. aasta eesmärgiks seatud [70–80] (*1) % turuosa jätkusuutlik, pidades silmas kehtivat konkurentsidünaamikat sektoris, samuti SEAHi ajaloolist [70–80] (*1) % turuosa. |
| --- | --- |

(98)

Airport Handlingu käideldavate mahtude võimaliku arengu eeldus tundub olevat üldiselt saavutatav, sest esiteks peaksid uute vedajatega kuupäeval, mil BCG aruande koostas, sõlmitud lepingud tagama [60–70] (*1) % turuosa; teiseks oleks 2017. aasta eesmärgiks seatud [70–80] (*1) % turuosa jätkusuutlik, pidades silmas kehtivat konkurentsidünaamikat sektoris, samuti SEAHi ajaloolist [70–80] (*1) % turuosa.

*1

*1

*1

| (99) | BCG andmetel tundusid lennujaama käitajale osutatud teenustest saadud tulu eeldused olevat üldiselt tehtud SEAga käimasolevate läbirääkimiste käigus. BCG ei saanud samas hinnata eeldatavat tulu äriplaani viimasel aastal (2017) tingituna lepingu kestusest, mis oli kaks aastat. |
| --- | --- |

(99)

BCG andmetel tundusid lennujaama käitajale osutatud teenustest saadud tulu eeldused olevat üldiselt tehtud SEAga käimasolevate läbirääkimiste käigus. BCG ei saanud samas hinnata eeldatavat tulu äriplaani viimasel aastal (2017) tingituna lepingu kestusest, mis oli kaks aastat.

| (100) | Eeldused keskmise tööjõuühikukulu kasvu kohta [...] (*1) % aastas alates 2014. aastast kuni 2017. aastani olid üldjoontes kooskõlas Itaalia lennujaamade käitajate ühingu Assaeroporti ja ametiühingute vahel 2014. aasta oktoobris sõlmitud lepingutega. |
| --- | --- |

(100)

Eeldused keskmise tööjõuühikukulu kasvu kohta [...] (*1) % aastas alates 2014. aastast kuni 2017. aastani olid üldjoontes kooskõlas Itaalia lennujaamade käitajate ühingu Assaeroporti ja ametiühingute vahel 2014. aasta oktoobris sõlmitud lepingutega.

*1

| (101) | Ressursside tootlikkuse [...] (*1)% suurenemine tundus üldiselt jätkusuutlik esiteks tingituna tootlikkuse [...] (*1) % suurenemisest, mis oli aruande koostamise ajal juba saavutatud, ning teiseks tulenevalt sellest, et ülejäänud [...] (*1) % tundub olevat mõistlik, arvestades olemasolevaid organisatsioonilisi tegureid ja tehnilist rakendamisetappi. |
| --- | --- |

(101)

Ressursside tootlikkuse [...] (*1)% suurenemine tundus üldiselt jätkusuutlik esiteks tingituna tootlikkuse [...] (*1) % suurenemisest, mis oli aruande koostamise ajal juba saavutatud, ning teiseks tulenevalt sellest, et ülejäänud [...] (*1) % tundub olevat mõistlik, arvestades olemasolevaid organisatsioonilisi tegureid ja tehnilist rakendamisetappi.

*1

*1

*1

| (102) | BCG leidis ka seda, et [...] (*1) euro suurune eelarve investeeringuteks tundub olevat üldiselt kooskõlas uue sõidukipargi ostuga, kuhu kuuluvad peamiselt uued sõidukid (95 %), nagu on näidatud üksikasjalike ostuväärtustega, mis on esitatud pakkumustes, mille Airport Handling sai 2014. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(102)

BCG leidis ka seda, et [...] (*1) euro suurune eelarve investeeringuteks tundub olevat üldiselt kooskõlas uue sõidukipargi ostuga, kuhu kuuluvad peamiselt uued sõidukid (95 %), nagu on näidatud üksikasjalike ostuväärtustega, mis on esitatud pakkumustes, mille Airport Handling sai 2014. aasta märtsis.

*1

| (103) | BCG leidis, et kokkuvõttes oli 2017. aastaks äriplaanis prognoositud kasumimarginaal ([...] (*1) %, [...] (*1) eurot) üldiselt kooskõlas teistest sellistest Euroopa äriühingutest koosneva märkimisväärse valimi keskmise kasumlikkusega, kes tegutsevad era- ja avalikus sektoris (tuginedes võrdlusele Portway, Acciona, Aviapartneri, Fraporti ja ATA-Handlinguga). BCG märkis samas, et liikluse koosluse tegelik areng, samuti Linatet käsitleva uue määruse (Decreto Linate) võimalik mõju võib tuua kaasa väiksema liikluse Malpensal. |
| --- | --- |

(103)

BCG leidis, et kokkuvõttes oli 2017. aastaks äriplaanis prognoositud kasumimarginaal ([...] (*1) %, [...] (*1) eurot) üldiselt kooskõlas teistest sellistest Euroopa äriühingutest koosneva märkimisväärse valimi keskmise kasumlikkusega, kes tegutsevad era- ja avalikus sektoris (tuginedes võrdlusele Portway, Acciona, Aviapartneri, Fraporti ja ATA-Handlinguga). BCG märkis samas, et liikluse koosluse tegelik areng, samuti Linatet käsitleva uue määruse (Decreto Linate) võimalik mõju võib tuua kaasa väiksema liikluse Malpensal.

*1

*1

Decreto Linate

2.6.3.2.   Brattle’i aruanne

Brattle’i aruanne

| (104) | SEA tellis Brattle’i kontsernilt aruande, et analüüsida SEA kapitalisüsti Airport Handlingule ja eelkõige seda, kas investeeringud vastasid turumajandusliku investori põhimõttele. Brattle esitas oma aruande 30. märtsil 2015. |
| --- | --- |

(104)

SEA tellis Brattle’i kontsernilt aruande, et analüüsida SEA kapitalisüsti Airport Handlingule ja eelkõige seda, kas investeeringud vastasid turumajandusliku investori põhimõttele. Brattle esitas oma aruande 30. märtsil 2015.

| (105) | Brattle’i aruande kohaselt põhines analüüs teabel, mis oli SEA’le teada sel ajal, kui tehti otsus investeerida Airport Handlingusse, samuti avalikel andmetel SEA konkurentsiolukorra kohta. Brattle’i aruande kohaselt on 2013. aasta äriplaani eeldused kõige asjakohasemad turumajandusliku investori katsetamiseks, sest need on SEA investeeringu aluseks (17). |
| --- | --- |

(105)

Brattle’i aruande kohaselt põhines analüüs teabel, mis oli SEA’le teada sel ajal, kui tehti otsus investeerida Airport Handlingusse, samuti avalikel andmetel SEA konkurentsiolukorra kohta. Brattle’i aruande kohaselt on 2013. aasta äriplaani eeldused kõige asjakohasemad turumajandusliku investori katsetamiseks, sest need on SEA investeeringu aluseks (17).

17

| (106) | Brattle’i aruande kohaselt saab komisjoni 2014. aasta menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtluse, et Airport Handlingu äriplaan on liiga optimistlik, hajutada, kuna äriplaani põhieeldused on tegelikkuses realiseerunud. Eelkõige ületas Airport Handlingu turuosa 2014. aastal 2013. aasta äriplaani prognoosi. |
| --- | --- |

(106)

Brattle’i aruande kohaselt saab komisjoni 2014. aasta menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtluse, et Airport Handlingu äriplaan on liiga optimistlik, hajutada, kuna äriplaani põhieeldused on tegelikkuses realiseerunud. Eelkõige ületas Airport Handlingu turuosa 2014. aastal 2013. aasta äriplaani prognoosi.

| (107) | Kooskõlas Brattle’i aruandega põhinevad ühikuhinnad (hinnad, mida Airport Handling võtab iga õhusõiduki liikumise eest), mis on esitatud 2014. aasta augusti äriplaanis, lennuettevõtjatega juba sõlmitud lepingutel ning on keskmiselt [...] (*1) eurot, mis on kõrgem kui 2013. aasta novembri äriplaanis esitatud hind, ulatudes [...] (*1) eurost 2014. aastal [...] (*1) euroni 2017. aastal. Selle põhjal said eksperdid teha järgmised järeldused: esiteks on 2014. aasta äriplaani turuhinnad tegelikule saavutatud protsessile lähemal, sest need põhinesid sõlmitud lepingutel. Teiseks alahinnati 2013. aasta novembri äriplaanis, millele SEA oma investeerimisotsuse tegemisel tugines, tegelikult turuhinda, mida Airport Handling võiks küsida. Kolmandaks kinnitab see asjaolu, et 2013. aasta novembri äriplaanis ei olnud turuhinnad üksnes mõistlikud, vaid olid tegelikult liiga madalad. |
| --- | --- |

(107)

Kooskõlas Brattle’i aruandega põhinevad ühikuhinnad (hinnad, mida Airport Handling võtab iga õhusõiduki liikumise eest), mis on esitatud 2014. aasta augusti äriplaanis, lennuettevõtjatega juba sõlmitud lepingutel ning on keskmiselt [...] (*1) eurot, mis on kõrgem kui 2013. aasta novembri äriplaanis esitatud hind, ulatudes [...] (*1) eurost 2014. aastal [...] (*1) euroni 2017. aastal. Selle põhjal said eksperdid teha järgmised järeldused: esiteks on 2014. aasta äriplaani turuhinnad tegelikule saavutatud protsessile lähemal, sest need põhinesid sõlmitud lepingutel. Teiseks alahinnati 2013. aasta novembri äriplaanis, millele SEA oma investeerimisotsuse tegemisel tugines, tegelikult turuhinda, mida Airport Handling võiks küsida. Kolmandaks kinnitab see asjaolu, et 2013. aasta novembri äriplaanis ei olnud turuhinnad üksnes mõistlikud, vaid olid tegelikult liiga madalad.

*1

*1

*1

| (108) | Lisaks märkisid eksperdid, et turuhinnad, mille Airport Handling oli lennuettevõtjatega läbi rääkinud, olid madalamad, kui hinnad, mille SEAH tegelikult kehtestas. |
| --- | --- |

(108)

Lisaks märkisid eksperdid, et turuhinnad, mille Airport Handling oli lennuettevõtjatega läbi rääkinud, olid madalamad, kui hinnad, mille SEAH tegelikult kehtestas.

| (109) | Eksperdid nõustuvad, et Airport Handlingu esialgne turuosa, mida on eeldatud 2013. aasta novembri äriplaanis, võib tunduda uue turule siseneja jaoks suur. Samas eeldavad nad, et turumajanduslik investor oleks teadnud, et SEAHi tegevuse lõpetamine tekitab ebatavalise olukorra, mille puhul suur osa käitlemislepinguid SEA lennujaamades oleksid olnud omandatavad. Eksperdid teevad järelduse, et Airport Handling oleks seda olukorda seega samal viisil ära kasutanud, nagu seda oleksid saanud teha teised ettevõtjad Milano lennujaamades. Lisaks oleks aruande kohaselt Airport Handlingu eeldatav turuosa olnud tüüpiline suurtele Itaalia lennujaamadele, kus suurim käitajaid omab tavaliselt ligikaudu 70 % turuosa. Peale selle leidsid eksperdid, et Airport Handling on ainus käitaja, kellel on piisavad varad ja seadmed ööpäevaringse täisteenuse tagamiseks, mis oleks peamine eelis konkurentide ees. |
| --- | --- |

(109)

Eksperdid nõustuvad, et Airport Handlingu esialgne turuosa, mida on eeldatud 2013. aasta novembri äriplaanis, võib tunduda uue turule siseneja jaoks suur. Samas eeldavad nad, et turumajanduslik investor oleks teadnud, et SEAHi tegevuse lõpetamine tekitab ebatavalise olukorra, mille puhul suur osa käitlemislepinguid SEA lennujaamades oleksid olnud omandatavad. Eksperdid teevad järelduse, et Airport Handling oleks seda olukorda seega samal viisil ära kasutanud, nagu seda oleksid saanud teha teised ettevõtjad Milano lennujaamades. Lisaks oleks aruande kohaselt Airport Handlingu eeldatav turuosa olnud tüüpiline suurtele Itaalia lennujaamadele, kus suurim käitajaid omab tavaliselt ligikaudu 70 % turuosa. Peale selle leidsid eksperdid, et Airport Handling on ainus käitaja, kellel on piisavad varad ja seadmed ööpäevaringse täisteenuse tagamiseks, mis oleks peamine eelis konkurentide ees.

| (110) | Eksperdid leidsid ka seda, et väiksemad tööjõukulud oli üks peamisi põhjuseid, miks Airport Handling eeldas enda kasumlikkust, ehkki SEAH oli kandnud kahjumit. Eksperdid käsitlesid sellist eeldust mõistlikuna, sest Airport Handling pidas läbirääkimisi uute töölepingute üle, mille puhul töötajad nõustusid töötama 20 lisapäeva aastas võrreldes varasemate SEAHi lepingutega. |
| --- | --- |

(110)

Eksperdid leidsid ka seda, et väiksemad tööjõukulud oli üks peamisi põhjuseid, miks Airport Handling eeldas enda kasumlikkust, ehkki SEAH oli kandnud kahjumit. Eksperdid käsitlesid sellist eeldust mõistlikuna, sest Airport Handling pidas läbirääkimisi uute töölepingute üle, mille puhul töötajad nõustusid töötama 20 lisapäeva aastas võrreldes varasemate SEAHi lepingutega.

| (111) | Peale selle oli Brattle’i aruande kohaselt 2014. aasta äriplaanis täistööaja ekvivalendi kulu [...] (*1) eurot tunnis ehk [...] (*1), ehkki 2013. aasta novembri äriplaanis olid tööjõukulud veidi alahinnatud. |
| --- | --- |

(111)

Peale selle oli Brattle’i aruande kohaselt 2014. aasta äriplaanis täistööaja ekvivalendi kulu [...] (*1) eurot tunnis ehk [...] (*1), ehkki 2013. aasta novembri äriplaanis olid tööjõukulud veidi alahinnatud.

*1

*1

| (112) | Airport Handlingusse investeerides oleks turumajanduslik investor ekspertide arvates eeldanud kooskõlas standardse finantsteooriaga sisemist tulumäära (IRR), mis on võrdne kapitali kaalutud keskmise hinnaga (WACC) või sellest suurem. Selle juhtumi puhul kinnitasid arvutused, et kõikide stsenaariumide korral ületab projekti eeldatav sisemine tulumäär kapitali kaalutud keskmist hinda, ning seega oleks erainvestor eeldanud, et ta teenib oma investeeringult Airport Handlingus kasumit. |
| --- | --- |

(112)

Airport Handlingusse investeerides oleks turumajanduslik investor ekspertide arvates eeldanud kooskõlas standardse finantsteooriaga sisemist tulumäära (IRR), mis on võrdne kapitali kaalutud keskmise hinnaga (WACC) või sellest suurem. Selle juhtumi puhul kinnitasid arvutused, et kõikide stsenaariumide korral ületab projekti eeldatav sisemine tulumäär kapitali kaalutud keskmist hinda, ning seega oleks erainvestor eeldanud, et ta teenib oma investeeringult Airport Handlingus kasumit.

| (113) | Konsultant märkis ka seda, et kui SEA tegi 2013. aastal otsuse asutada Airport Handling, omas börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond F2i äriühingus 44,31 %. F2i nimetab kaks liiget SEA juhatusse ning Brattle’i aruande kohaselt ei hääletanud kumbki juhatuse liige SEA Airport Handlingusse investeerimise ettepaneku vastu, mis tõendas, et investeeringut peeti kasumlikuks ja see oli seega turumajandusliku investori põhimõttega kooskõlas. |
| --- | --- |

(113)

Konsultant märkis ka seda, et kui SEA tegi 2013. aastal otsuse asutada Airport Handling, omas börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond F2i äriühingus 44,31 %. F2i nimetab kaks liiget SEA juhatusse ning Brattle’i aruande kohaselt ei hääletanud kumbki juhatuse liige SEA Airport Handlingusse investeerimise ettepaneku vastu, mis tõendas, et investeeringut peeti kasumlikuks ja see oli seega turumajandusliku investori põhimõttega kooskõlas.

| (114) | Pealegi oleks Brattle’i aruande kohaselt turumajanduslik investor pidanud tõenäosust, et komisjon tuvastab majandusliku järjepidevuse SEAHi ja Airport Handlingu vahel ja nõuab Airport Handlingult tagasinõudmisotsuses siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmist, suhteliselt väikeseks. Seda seetõttu, et SEA võttis meetmeid Airport Handlingu sihtotstarbe kaitsmiseks ja majandusliku järjepidevuse ärahoidmiseks, luues näiteks usaldusfondi. Kooskõlas Brattle’i finantshinnangutega 2013. aasta novembri äriplaani kohta, kuivõrd majandusliku järjepidevuse järelduse tegemise võimalus oli väiksem kui [...] (*1) % (eeldades SEA välja pakutud kapitalikulu hinnangut) või [...] (*1) % (eeldades Brattle’i välja pakutud kapitalikulu hinnangut), oli SEA investeering Airport Handlingusse turumajandusliku investori põhimõttega kooskõlas. Brattle pidas mõistlikuks eeldada, et arvestades konteksti ja eelkõige komisjoni teavitamist, hindaks turumajanduslik investor sellist tõenäosust väiksemaks kui [...] (*1) % ning investeeriks seega Airport Handlingusse puhtalt majanduslikel tingimustel. |
| --- | --- |

(114)

Pealegi oleks Brattle’i aruande kohaselt turumajanduslik investor pidanud tõenäosust, et komisjon tuvastab majandusliku järjepidevuse SEAHi ja Airport Handlingu vahel ja nõuab Airport Handlingult tagasinõudmisotsuses siseturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmist, suhteliselt väikeseks. Seda seetõttu, et SEA võttis meetmeid Airport Handlingu sihtotstarbe kaitsmiseks ja majandusliku järjepidevuse ärahoidmiseks, luues näiteks usaldusfondi. Kooskõlas Brattle’i finantshinnangutega 2013. aasta novembri äriplaani kohta, kuivõrd majandusliku järjepidevuse järelduse tegemise võimalus oli väiksem kui [...] (*1) % (eeldades SEA välja pakutud kapitalikulu hinnangut) või [...] (*1) % (eeldades Brattle’i välja pakutud kapitalikulu hinnangut), oli SEA investeering Airport Handlingusse turumajandusliku investori põhimõttega kooskõlas. Brattle pidas mõistlikuks eeldada, et arvestades konteksti ja eelkõige komisjoni teavitamist, hindaks turumajanduslik investor sellist tõenäosust väiksemaks kui [...] (*1) % ning investeeriks seega Airport Handlingusse puhtalt majanduslikel tingimustel.

*1

*1

*1

2.7.   Teade Airport Handlingu majandustegevuse ulatuse vähenemise kohta

Teade Airport Handlingu majandustegevuse ulatuse vähenemise kohta

| (115) | Itaalia tegi ettepaneku veelgi vähendada Airport Handlingu tegevuse mahtu võrreldes SEAHi varasema tegevuse mahuga. Eelkõige seoses [...] (*1). |
| --- | --- |

(115)

Itaalia tegi ettepaneku veelgi vähendada Airport Handlingu tegevuse mahtu võrreldes SEAHi varasema tegevuse mahuga. Eelkõige seoses [...] (*1).

*1

| (116) | SEA osutab praegu [...] (*1) kooskõlas uue ja erineva lepinguga, mis lõppeb 31. detsembril 2018. |
| --- | --- |

(116)

SEA osutab praegu [...] (*1) kooskõlas uue ja erineva lepinguga, mis lõppeb 31. detsembril 2018.

*1

| (117) | SEA väitis, et ta soovis hiljemalt 31. detsembriks 2016 lõpetada kokkuleppe, mis on seotud [...] (*1), võttes sellega selle Airport Handlingult ära, ning võtta tööle ligikaudu [...] (*1) Airport Handlingu töötajat (praegu [...] (*1)). Selle muudatuse tulemusena vähendataks Airport Handlingu käivet, mis oli tema esimesel tegevusaastal [...] (*1) eurot, ligikaudu [...] (*1) euro võrra. |
| --- | --- |

(117)

SEA väitis, et ta soovis hiljemalt 31. detsembriks 2016 lõpetada kokkuleppe, mis on seotud [...] (*1), võttes sellega selle Airport Handlingult ära, ning võtta tööle ligikaudu [...] (*1) Airport Handlingu töötajat (praegu [...] (*1)). Selle muudatuse tulemusena vähendataks Airport Handlingu käivet, mis oli tema esimesel tegevusaastal [...] (*1) eurot, ligikaudu [...] (*1) euro võrra.

*1

*1

*1

*1

*1

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

3.1.   Majanduslik järjepidevus ja tagasimaksmiskohustuse ülekandmine

Majanduslik järjepidevus ja tagasimaksmiskohustuse ülekandmine

| (118) | Komisjon asus 2014. aasta menetluse algatamise otsuses seisukohale, et Euroopa Kohtu kindlaks tehtud kriteeriumid, mille alusel saab teha kindlaks, kas kui muud äriühingut kui esialgne abisaaja saab pidada abi tagasimaksmise eest vastutavaks, olid selle juhtumi puhul suures osas täidetud. Eelkõige:






  — | isegi kui Airport Handling oleks töötajad uuesti tööle võtnud, siis kooskõlas SEA, SEAHi ja ametiühingute vahel 4. novembril 2013 sõlmitud kokkuleppega ilmnes, et SEAHi endistele töötajatele tagati õigused, mis omandati varasemate lepingute alusel SEAHiga; |
| --- | --- | --- |

(118)

Komisjon asus 2014. aasta menetluse algatamise otsuses seisukohale, et Euroopa Kohtu kindlaks tehtud kriteeriumid, mille alusel saab teha kindlaks, kas kui muud äriühingut kui esialgne abisaaja saab pidada abi tagasimaksmise eest vastutavaks, olid selle juhtumi puhul suures osas täidetud. Eelkõige:

—

isegi kui Airport Handling oleks töötajad uuesti tööle võtnud, siis kooskõlas SEA, SEAHi ja ametiühingute vahel 4. novembril 2013 sõlmitud kokkuleppega ilmnes, et SEAHi endistele töötajatele tagati õigused, mis omandati varasemate lepingute alusel SEAHiga;

| — | komisjonile selles etapis kättesaadava teabe põhjal olid SEA ja Airport Handling juba enne lennuettevõtjatega sõlmitud põhilepingute kehtivusaja lõppu ühise turundustegevuse kaudu veennud lennuettevõtjaid, et SEA jätkab kõnealuses lennujaamas maapealse teeninduse teenuste osutamist oma uue tütarettevõtja Airport Handling poolt pärast SEAHi likvideerimise lõpuleviimist; |
| --- | --- |

—

komisjonile selles etapis kättesaadava teabe põhjal olid SEA ja Airport Handling juba enne lennuettevõtjatega sõlmitud põhilepingute kehtivusaja lõppu ühise turundustegevuse kaudu veennud lennuettevõtjaid, et SEA jätkab kõnealuses lennujaamas maapealse teeninduse teenuste osutamist oma uue tütarettevõtja Airport Handling poolt pärast SEAHi likvideerimise lõpuleviimist;

| — | maapealse teeninduse teenuste osutamiseks vajalikud seadmed rendib Airport Handling SEAHilt kuni avatud pakkumismenetluse kaudu nende varade (võimaliku) müügini kolmandatele isikutele. Komisjon leidis, et Itaalia argument, et neid varasid rendiks Airport Handling turuhinnaga, võiks olla vastuvõetav määral, mil kõnealuste varade väärtust hindas ekspert, kelle nimetas ametisse SEA emaettevõtja, ja nende varade lõplik müük ei ole kindel; |
| --- | --- |

—

maapealse teeninduse teenuste osutamiseks vajalikud seadmed rendib Airport Handling SEAHilt kuni avatud pakkumismenetluse kaudu nende varade (võimaliku) müügini kolmandatele isikutele. Komisjon leidis, et Itaalia argument, et neid varasid rendiks Airport Handling turuhinnaga, võiks olla vastuvõetav määral, mil kõnealuste varade väärtust hindas ekspert, kelle nimetas ametisse SEA emaettevõtja, ja nende varade lõplik müük ei ole kindel;

| — | uuel maapealse teeninduse äriühingul oleks sama omaniku kui SEAHil, nimelt SEA. Komisjon pidas Itaalia ettepanekut hankida uuelt maapealse teeninduse teenuste osutajalt 20 % kapitali ebapiisavaks, et tagada SEAHiga esineva järjepidevuse katkemine, sest esiteks piirdus ettepanek vähemusosalusega ning teiseks ei esitatud tagatisi, et see tegelikult juhtub. Lisaks sellele toimuks kapitali erainvesteeringutele avamine alles pärast ettevõtja Airport Handling turule sisenemist; |
| --- | --- |

—

uuel maapealse teeninduse äriühingul oleks sama omaniku kui SEAHil, nimelt SEA. Komisjon pidas Itaalia ettepanekut hankida uuelt maapealse teeninduse teenuste osutajalt 20 % kapitali ebapiisavaks, et tagada SEAHiga esineva järjepidevuse katkemine, sest esiteks piirdus ettepanek vähemusosalusega ning teiseks ei esitatud tagatisi, et see tegelikult juhtub. Lisaks sellele toimuks kapitali erainvesteeringutele avamine alles pärast ettevõtja Airport Handling turule sisenemist;

| — | uue maapealse teeninduse teenuste osutaja loomise ajastus – pärast tagasinõudmisotsuse vastuvõtmist – ja majanduslik loogika viitas sellele, et Itaalia poolt eelnevalt avaldatud kava on mehhanism tagasinõudmisest hoidumiseks. |
| --- | --- |

—

uue maapealse teeninduse teenuste osutaja loomise ajastus – pärast tagasinõudmisotsuse vastuvõtmist – ja majanduslik loogika viitas sellele, et Itaalia poolt eelnevalt avaldatud kava on mehhanism tagasinõudmisest hoidumiseks.

| (119) | Komisjon tegi seega esialgse järelduse, et uue ettevõtja rajamise eesmärk ja mõju tundus olevat hoiduda riigiabi tagasimaksmise kohustusest ning et Airport Handling tundus on SEAHi õigusjärglane. Selle alusel asus komisjon esialgsele seisukohale, et Airport Handlingut saaks käsitleda vastutavana SEAHile varem antud ja 2012. aasta tagasinõudmisotsuses siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasimaksmise eest. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon tegi seega esialgse järelduse, et uue ettevõtja rajamise eesmärk ja mõju tundus olevat hoiduda riigiabi tagasimaksmise kohustusest ning et Airport Handling tundus on SEAHi õigusjärglane. Selle alusel asus komisjon esialgsele seisukohale, et Airport Handlingut saaks käsitleda vastutavana SEAHile varem antud ja 2012. aasta tagasinõudmisotsuses siseturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasimaksmise eest.

3.2.   Kapitalisüst

Kapitalisüst

| (120) | Komisjon asus esialgsele seisukohale, et SEA otsused asutada Airport Handling ja teha talle kapitalisüst, ei olnud riigile omistatavad. Esiteks märkis komisjon, et Milano omavalitsusüksusel oli SEAs 54,81 % enamusosalus ning seetõttu tuleks riiki käsitleda SEA otsustusprotsessides mõju omavana ja äriühingute tehtud otsustes osalenuna. Teiseks viitas komisjon teatavatele seisukohtadele, mille Itaalia ametiasutuste esindajad olid seoses selle küsimusega esitanud, mis tundusid viitavat sellele, et Airport Handlingu rajamist juhtisid Itaalia ametiasutused eelkõige, et kaitsta töökohti Milano lennujaamades. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon asus esialgsele seisukohale, et SEA otsused asutada Airport Handling ja teha talle kapitalisüst, ei olnud riigile omistatavad. Esiteks märkis komisjon, et Milano omavalitsusüksusel oli SEAs 54,81 % enamusosalus ning seetõttu tuleks riiki käsitleda SEA otsustusprotsessides mõju omavana ja äriühingute tehtud otsustes osalenuna. Teiseks viitas komisjon teatavatele seisukohtadele, mille Itaalia ametiasutuste esindajad olid seoses selle küsimusega esitanud, mis tundusid viitavat sellele, et Airport Handlingu rajamist juhtisid Itaalia ametiasutused eelkõige, et kaitsta töökohti Milano lennujaamades.

| (121) | Pealegi kuna tundus, et SEA üle omavad kontrolli Itaalia ametiasutused, tegi komisjon esialgse järelduse, et kapitalisüst, mida rahastas SEA, hõlmas riigi vahendeid. |
| --- | --- |

(121)

Pealegi kuna tundus, et SEA üle omavad kontrolli Itaalia ametiasutused, tegi komisjon esialgse järelduse, et kapitalisüst, mida rahastas SEA, hõlmas riigi vahendeid.

| (122) | Komisjon asus ka esialgsele seisukohale, et SEA ei tegutsenud turumajandusliku investorina Airport Handlingu kapitalisüsti tegemisel. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon asus ka esialgsele seisukohale, et SEA ei tegutsenud turumajandusliku investorina Airport Handlingu kapitalisüsti tegemisel.

| (123) | Esiteks väljendas komisjon kahtluseid, kas erainvestor oleks andnud kapitali Airport Handlingule ajal, mil SEA seda tegi, sest komisjoni talitused olid juba teavitanud Itaalia ametiasutusi, et uue maapealse teeninduse teenuste osutaja asutamine tooks tõenäoliselt kaasa majandusliku järjepidevuse ja seega uue äriühingu kohustuse hüvitada abi, mis on tunnistatud 2012. aasta tagasinõudmisotsus siseturuga kokkusobimatuks. Samas 2013. aasta äriplaanis ei võetud tagasinõudmise vastutuse SEAHilt Airport Handlingule ülekandmise riski arvesse. |
| --- | --- |

(123)

Esiteks väljendas komisjon kahtluseid, kas erainvestor oleks andnud kapitali Airport Handlingule ajal, mil SEA seda tegi, sest komisjoni talitused olid juba teavitanud Itaalia ametiasutusi, et uue maapealse teeninduse teenuste osutaja asutamine tooks tõenäoliselt kaasa majandusliku järjepidevuse ja seega uue äriühingu kohustuse hüvitada abi, mis on tunnistatud 2012. aasta tagasinõudmisotsus siseturuga kokkusobimatuks. Samas 2013. aasta äriplaanis ei võetud tagasinõudmise vastutuse SEAHilt Airport Handlingule ülekandmise riski arvesse.

| (124) | Teiseks väljendas komisjon kahtluseid selles suhtes, kas äriplaan, mis toetas SEA otsust investeerida Airport Handlingusse, tugines piisavalt kindlatele eeldustele. |
| --- | --- |

(124)

Teiseks väljendas komisjon kahtluseid selles suhtes, kas äriplaan, mis toetas SEA otsust investeerida Airport Handlingusse, tugines piisavalt kindlatele eeldustele.

| (125) | Komisjon leidis seega, et SEA 25 miljoni euro suurune investeering Airport Handlingusse ei tuginenud majanduslikele hinnangutele, mis oleksid võrreldavad hinnangutega, mille samadel asjaoludel oleks samas olukorras olev kaalutlev erainvestor enne selliste investeeringute tegemist teinud, et selgitada välja oma tulevane kasumlikkus. Sellele tuginedes asus komisjon esialgsele seisukohale, et 25 miljoni euro suurune kapitalisüst kujutas endast riigiabi Airport Handlingu kasuks. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon leidis seega, et SEA 25 miljoni euro suurune investeering Airport Handlingusse ei tuginenud majanduslikele hinnangutele, mis oleksid võrreldavad hinnangutega, mille samadel asjaoludel oleks samas olukorras olev kaalutlev erainvestor enne selliste investeeringute tegemist teinud, et selgitada välja oma tulevane kasumlikkus. Sellele tuginedes asus komisjon esialgsele seisukohale, et 25 miljoni euro suurune kapitalisüst kujutas endast riigiabi Airport Handlingu kasuks.

4.   ITAALIA MÄRKUSED

ITAALIA MÄRKUSED

4.1.   Majanduslik järjepidevus

Majanduslik järjepidevus

| (126) | Itaalia tuletas meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi tagasinõudmise eesmärk kõrvaldada konkurentsi moonutamine, mida põhjustab ebaseadusliku abiga antud konkurentsieelis. Seega tuleb ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu abi tagasi nõuda ettevõtjalt, kes sellest tegelikult kasu sai. Tagasinõudmise kohustust võib laiendada muudele äriühingutele kui esialgne abisaaja üksnes siis, kui järgmised kumulatiivsed tingimused on täidetud:






  — | on tehtud kindlaks, et äriühing on jätkanud abi saava ettevõtja tegevust, ning |
| --- | --- | --- |

(126)

Itaalia tuletas meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi tagasinõudmise eesmärk kõrvaldada konkurentsi moonutamine, mida põhjustab ebaseadusliku abiga antud konkurentsieelis. Seega tuleb ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu abi tagasi nõuda ettevõtjalt, kes sellest tegelikult kasu sai. Tagasinõudmise kohustust võib laiendada muudele äriühingutele kui esialgne abisaaja üksnes siis, kui järgmised kumulatiivsed tingimused on täidetud:

—

on tehtud kindlaks, et äriühing on jätkanud abi saava ettevõtja tegevust, ning

| — | äriühing saab abi saamisega seotud konkurentsieelisest jätkuvalt tegelikku kasu. |
| --- | --- |

—

äriühing saab abi saamisega seotud konkurentsieelisest jätkuvalt tegelikku kasu.

| (127) | Itaalia arvates võib SEAHile antud abiga seotud konkurentsieelise ülekandmise algusest saadik välistada. |
| --- | --- |

(127)

Itaalia arvates võib SEAHile antud abiga seotud konkurentsieelise ülekandmise algusest saadik välistada.

| (128) | Itaalia märgib eelkõige, et komisjon määratles SEAHile antud väidetava eelise oma tagasinõudmisotsuse põhjendustes 219 jj kui SEAHi kahjude hüvitamisele vastava ajavahemikul 2002–2010. Nagu komisjon on märkinud, on nende kahjumite põhjuseks suured tööjõukulud, mis moodustavad märkimisväärse osa maapealse teeninduse teenuste osutaja kuludest. Kuna komisjoni poolt riigiabiks liigitatud kapitalisüstide eesmärk oli katta eelkõige kahjumeid, mis tulenesid SEAHi ülemäärastest tööjõukuludest, siis oleks Itaalia seisukoha järgi konkurentsieelis, mida SEAH sai kasutada, tema likvideerimise ja turult lahkumisega iseenesest kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(128)

Itaalia märgib eelkõige, et komisjon määratles SEAHile antud väidetava eelise oma tagasinõudmisotsuse põhjendustes 219 jj kui SEAHi kahjude hüvitamisele vastava ajavahemikul 2002–2010. Nagu komisjon on märkinud, on nende kahjumite põhjuseks suured tööjõukulud, mis moodustavad märkimisväärse osa maapealse teeninduse teenuste osutaja kuludest. Kuna komisjoni poolt riigiabiks liigitatud kapitalisüstide eesmärk oli katta eelkõige kahjumeid, mis tulenesid SEAHi ülemäärastest tööjõukuludest, siis oleks Itaalia seisukoha järgi konkurentsieelis, mida SEAH sai kasutada, tema likvideerimise ja turult lahkumisega iseenesest kõrvaldatud.

| (129) | Itaalia märkis ka seda, et isegi kui osa – ehkki väike – SEAHile antud abiga seotud konkurentsieelisest oleks olnud seotud äriühingu varadega, st SEAHi kasutatavate varadega, et viia ellu tema maapealse teeninduse tegevust Milano lennujaamades, ei kantaks neid varasid samas SEAHilt Airport Handlingule üle. Airport Handling pigem rendiks neid ajutiselt turutingimustel kuni nende müümiseni avatud turul. |
| --- | --- |

(129)

Itaalia märkis ka seda, et isegi kui osa – ehkki väike – SEAHile antud abiga seotud konkurentsieelisest oleks olnud seotud äriühingu varadega, st SEAHi kasutatavate varadega, et viia ellu tema maapealse teeninduse tegevust Milano lennujaamades, ei kantaks neid varasid samas SEAHilt Airport Handlingule üle. Airport Handling pigem rendiks neid ajutiselt turutingimustel kuni nende müümiseni avatud turul.

| (130) | Itaalia märkis lisaks, et isegi kui konkurentsieelis kandus tegelikult SEAHilt Airport Handlingule üle, ei saa selle juhtumi puhul väita, et Airport Handling jätkab tegelikult SEAHi majandustegevust. |
| --- | --- |

(130)

Itaalia märkis lisaks, et isegi kui konkurentsieelis kandus tegelikult SEAHilt Airport Handlingule üle, ei saa selle juhtumi puhul väita, et Airport Handling jätkab tegelikult SEAHi majandustegevust.

| (131) | Esiteks ei oleks SEAHi ja Airport Handlingu vahel toimunud mingit tegelikku ega õiguslikku töölepingute üleminekut. Itaalia seisukoha järgi oli Airport Handling võtnud sisuliselt uute tingimuste alusel tööle üksnes töötajad, keda oli tingimata vaja maapealse teeninduse teenuste osutamiseks. Lisaks reguleeris uusi töölepinguid teistsugune kord (riikliku kollektiivlepingu (Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro (CCNL) käitleja punkt, mitte lennujaama käitaja punkt) ja teistsugune töötajate ühing (Assohandlers ja mitte Assoaeroporti). Selle põhjal märkis Itaalia, et Airport Handling oleks saavutanud tööjõukulude vähendamise koos märkimisväärse tööviljakuse kasvuga. |
| --- | --- |

(131)

Esiteks ei oleks SEAHi ja Airport Handlingu vahel toimunud mingit tegelikku ega õiguslikku töölepingute üleminekut. Itaalia seisukoha järgi oli Airport Handling võtnud sisuliselt uute tingimuste alusel tööle üksnes töötajad, keda oli tingimata vaja maapealse teeninduse teenuste osutamiseks. Lisaks reguleeris uusi töölepinguid teistsugune kord (riikliku kollektiivlepingu (Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro (CCNL) käitleja punkt, mitte lennujaama käitaja punkt) ja teistsugune töötajate ühing (Assohandlers ja mitte Assoaeroporti). Selle põhjal märkis Itaalia, et Airport Handling oleks saavutanud tööjõukulude vähendamise koos märkimisväärse tööviljakuse kasvuga.

Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro

Assohandlers

Assoaeroporti

| (132) | Itaalia lisas ka seda, et komisjoni väite kohta 2014. aasta menetluse algatamise otsuses, et SEAHi endistele töötajatele tagati õigused, mis olid omandatud eelnevate lepingutega SEAHiga, puuduvad faktilised tõendid. Itaalia seisukoha kohaselt ei sätestatud 4. novembri 2013. aasta kokkuleppes SEAHi varasemate töötajate kasuks ühtegi garantiid omandatud õiguste kohta ning sätestati selgelt vajadus, et uued töölepingud põhineksid uutel tingimustel. |
| --- | --- |

(132)

Itaalia lisas ka seda, et komisjoni väite kohta 2014. aasta menetluse algatamise otsuses, et SEAHi endistele töötajatele tagati õigused, mis olid omandatud eelnevate lepingutega SEAHiga, puuduvad faktilised tõendid. Itaalia seisukoha kohaselt ei sätestatud 4. novembri 2013. aasta kokkuleppes SEAHi varasemate töötajate kasuks ühtegi garantiid omandatud õiguste kohta ning sätestati selgelt vajadus, et uued töölepingud põhineksid uutel tingimustel.

| (133) | Samuti ei läinud SEAHi ja Milano lennujaamades tegutsevate lennuettevõtjate vahelised lepingud üle Airport Handlingule. Itaalia seisukoht oli, et SEAHi ja lennuettevõtjate vaheliste lepingute lõpetamise korral rääkis Airport Handling Milano lennujaamades tegutsevate lennuettevõtjatega läbi uued lepingud. Lisaks ei tegelenud Itaalia seisukoha järgi SEA ja Airport Handling sel eesmärgil ühise turundustegevusega, vastupidiselt komisjoni väidetele 2014. aasta menetluse algatamise otsuses, millel puuduvad Itaalia arvates faktilised tõendid. Need asjaolud oleksid SEAHi ja Airport Handlingu vahelise majandusliku järjepidevuse hindamisel igal juhul mitteasjakohased. Seoses sellega tuletas Itaalia meelde, et Airport Handlingu praegune kliendiportfell on SEAHi omast erinev. Airport Handling oleks pigem sõlminud teatavad lepingud lennuettevõtjatega, kes ei olnud veel SEAHi kliendid, ehkki samal ajal ei õnnestunud tal mõnesid SEAHi endisi kliente säilitada. |
| --- | --- |

(133)

Samuti ei läinud SEAHi ja Milano lennujaamades tegutsevate lennuettevõtjate vahelised lepingud üle Airport Handlingule. Itaalia seisukoht oli, et SEAHi ja lennuettevõtjate vaheliste lepingute lõpetamise korral rääkis Airport Handling Milano lennujaamades tegutsevate lennuettevõtjatega läbi uued lepingud. Lisaks ei tegelenud Itaalia seisukoha järgi SEA ja Airport Handling sel eesmärgil ühise turundustegevusega, vastupidiselt komisjoni väidetele 2014. aasta menetluse algatamise otsuses, millel puuduvad Itaalia arvates faktilised tõendid. Need asjaolud oleksid SEAHi ja Airport Handlingu vahelise majandusliku järjepidevuse hindamisel igal juhul mitteasjakohased. Seoses sellega tuletas Itaalia meelde, et Airport Handlingu praegune kliendiportfell on SEAHi omast erinev. Airport Handling oleks pigem sõlminud teatavad lepingud lennuettevõtjatega, kes ei olnud veel SEAHi kliendid, ehkki samal ajal ei õnnestunud tal mõnesid SEAHi endisi kliente säilitada.

| (134) | Itaalia märkis, et asjaolu, et Airport Handlingu äriplaanis on sätestatud [...] (*1) turuosa, ei saa iseenesest käsitleda majandusliku järjepidevuse tõendina. Sellist turuosa oleks pidanud hindama, tuginedes Airport Handlingu eesmärgile saavutada elujõulisus keskmise aja jooksul. |
| --- | --- |

(134)

Itaalia märkis, et asjaolu, et Airport Handlingu äriplaanis on sätestatud [...] (*1) turuosa, ei saa iseenesest käsitleda majandusliku järjepidevuse tõendina. Sellist turuosa oleks pidanud hindama, tuginedes Airport Handlingu eesmärgile saavutada elujõulisus keskmise aja jooksul.

*1

| (135) | Itaalia väitis ka, et Airport Handling ei ole seotud SEAHi varade müügi menetlusega ning seega ei toimu kahe äriühingu vahel varade ülekandmist. Peale selle ei saa Itaalia arvates üksnes fakti, et abisaaja varad renditakse kolmandast isikust ettevõtjale, pidada piisavaks tõendiks, et see kolmandast isikust ettevõtja saab kasu abiga seotud konkurentsieelisest. Itaalia arvates peaks selleks, et see viitaks järjepidevusele, toimuma nende varade rentimine turuhinnast madalama hinnaga. Samas sellisel juhul oleks rendihinna määranud sõltumatu äriühing (IMQ). |
| --- | --- |

(135)

Itaalia väitis ka, et Airport Handling ei ole seotud SEAHi varade müügi menetlusega ning seega ei toimu kahe äriühingu vahel varade ülekandmist. Peale selle ei saa Itaalia arvates üksnes fakti, et abisaaja varad renditakse kolmandast isikust ettevõtjale, pidada piisavaks tõendiks, et see kolmandast isikust ettevõtja saab kasu abiga seotud konkurentsieelisest. Itaalia arvates peaks selleks, et see viitaks järjepidevusele, toimuma nende varade rentimine turuhinnast madalama hinnaga. Samas sellisel juhul oleks rendihinna määranud sõltumatu äriühing (IMQ).

| (136) | Itaalia tuletas ka meelde, et SEA osalus erineb märkimisväärselt ajavahemikust, kui SEAHile väidetavat abi anti. Samal ajal kui SEA kuulus ajavahemikul 2002–2010 täielikult riigile, kuulub praegu 44,31 % tema kapitalist erainvestorile F2i. |
| --- | --- |

(136)

Itaalia tuletas ka meelde, et SEA osalus erineb märkimisväärselt ajavahemikust, kui SEAHile väidetavat abi anti. Samal ajal kui SEA kuulus ajavahemikul 2002–2010 täielikult riigile, kuulub praegu 44,31 % tema kapitalist erainvestorile F2i.

| (137) | Peale selle tähendab Itaalia seisukoha järgi usaldusfondi loomine lisagarantiid SEAHi ja Airport Handlingu vahelise järjepidevuse puudumise kohta. Nagu usalduslepingus sätestatud peaks usaldusisiku tegevus olema oluline järgmiste eesmärkide saavutamisel:






  — | tagada SEA-le Airport Handlingus kuuluva osaluse sõltumatu haldamine, omades ainukontrolli äriühingu üle ja tagades seega mis tahes huvi ja/või teabevoo puudumise Airport Handlingu ja SEA kontserni vahel, viidates eelkõige SEAHile ja käitlemisele, millega SEAH varem Milano lennujaamades tegeles; |
| --- | --- | --- |

(137)

Peale selle tähendab Itaalia seisukoha järgi usaldusfondi loomine lisagarantiid SEAHi ja Airport Handlingu vahelise järjepidevuse puudumise kohta. Nagu usalduslepingus sätestatud peaks usaldusisiku tegevus olema oluline järgmiste eesmärkide saavutamisel:

—

tagada SEA-le Airport Handlingus kuuluva osaluse sõltumatu haldamine, omades ainukontrolli äriühingu üle ja tagades seega mis tahes huvi ja/või teabevoo puudumise Airport Handlingu ja SEA kontserni vahel, viidates eelkõige SEAHile ja käitlemisele, millega SEAH varem Milano lennujaamades tegeles;

| — | võimaldada uutel SEA kontserniga mitteseotud erainvestoritel omandada osalus Airport Handlingus, esialgu vähemalt [...] (*1) % ulatuses. |
| --- | --- |

—

võimaldada uutel SEA kontserniga mitteseotud erainvestoritel omandada osalus Airport Handlingus, esialgu vähemalt [...] (*1) % ulatuses.

*1

| (138) | SEA-le Airport Handlingus kuuluva 100 % osaluse usaldusfondile ülekandmisega sisestati usaldusisik äriregistrisse äriühingu ainuosanikuna. Selles rollis on usaldusisikul täielik ja oluline kontroll SEA osaluse üle Airport Handlingus. |
| --- | --- |

(138)

SEA-le Airport Handlingus kuuluva 100 % osaluse usaldusfondile ülekandmisega sisestati usaldusisik äriregistrisse äriühingu ainuosanikuna. Selles rollis on usaldusisikul täielik ja oluline kontroll SEA osaluse üle Airport Handlingus.

| (139) | Usaldusisik peab Airport Handlingu ainuosanikuna muu hulgas tegema järgmist:






  — | kasutama hääleõigusi Airport Handlingu juhtorganitesse nimetamiseks sõltumatult ja SEA sekkumiseta ning sellisel viisil, et tagada, et nende organite liikmetel ei oleks ega oleks olnud tegevusega seotud rolli SEAs või SEAHis või nendest sõltuvust. SEA osaluse usaldusfondile ülekandmise hetkel esitasid kõik SEA nimetatud liikmed Airport Handlingu juhtorganites oma tagasiastumisavaldused ning nad asendati usaldusisiku nimetatud liikmetega; |
| --- | --- | --- |

(139)

Usaldusisik peab Airport Handlingu ainuosanikuna muu hulgas tegema järgmist:

—

kasutama hääleõigusi Airport Handlingu juhtorganitesse nimetamiseks sõltumatult ja SEA sekkumiseta ning sellisel viisil, et tagada, et nende organite liikmetel ei oleks ega oleks olnud tegevusega seotud rolli SEAs või SEAHis või nendest sõltuvust. SEA osaluse usaldusfondile ülekandmise hetkel esitasid kõik SEA nimetatud liikmed Airport Handlingu juhtorganites oma tagasiastumisavaldused ning nad asendati usaldusisiku nimetatud liikmetega;

| — | jälgima SEAHi ja Airport Handlingu vahelise majandusliku järjepidevuse puudumist, nõudes korrapäraseid aruandeid äriühingu juhtimise, äriplaani nõuetekohase rakendamise ning turuosa ja arenguväljavaadete kohta; |
| --- | --- |

—

jälgima SEAHi ja Airport Handlingu vahelise majandusliku järjepidevuse puudumist, nõudes korrapäraseid aruandeid äriühingu juhtimise, äriplaani nõuetekohase rakendamise ning turuosa ja arenguväljavaadete kohta;

| — | tagama, et kehtib kord, et ära hoida Airport Handlingu mittenõuetekohane kasusaamine SEA-le kuuluvast teabest lennuettevõtjatega või kaupade või teenuste tarnijatega lepingute sõlmimisel või jõushoidmisel; |
| --- | --- |

—

tagama, et kehtib kord, et ära hoida Airport Handlingu mittenõuetekohane kasusaamine SEA-le kuuluvast teabest lennuettevõtjatega või kaupade või teenuste tarnijatega lepingute sõlmimisel või jõushoidmisel;

| — | kontrollima, et SEAHi ja Airport Handlingu vahel ei toimuks ühtegi tehingut. |
| --- | --- |

—

kontrollima, et SEAHi ja Airport Handlingu vahel ei toimuks ühtegi tehingut.

4.2.   Kapitalisüst

Kapitalisüst

4.2.1.   Riigi ressursid ja riigile omistatavus

Riigi ressursid ja riigile omistatavus

| (140) | Itaalia arvates ei ole SEA kui avalik-õigusliku äriühingu seisund piisav, et teha järeldus, et tema ressursid on riigi ressursid aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seoses sellega tuletas Itaalia meelde, et Airport Handlingu finantsvahendid ei ole SEA omanduses ega kontrolli all, sest tema osalemine Airport Handlingus haldab sõltumatu asutus, s.o usaldusisik, SEAst täiesti sõltumatult. |
| --- | --- |

(140)

Itaalia arvates ei ole SEA kui avalik-õigusliku äriühingu seisund piisav, et teha järeldus, et tema ressursid on riigi ressursid aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seoses sellega tuletas Itaalia meelde, et Airport Handlingu finantsvahendid ei ole SEA omanduses ega kontrolli all, sest tema osalemine Airport Handlingus haldab sõltumatu asutus, s.o usaldusisik, SEAst täiesti sõltumatult.

| (141) | SEA-l ei oleks seega olnud võimalust kasutada tavapäraseid enamusosaniku volitusi, nimelt muu hulgas volitust nimetada liikmeid tütarettevõtja juhtorganitesse ja seega osaleda otsustavalt äriühingu juhtimises. |
| --- | --- |

(141)

SEA-l ei oleks seega olnud võimalust kasutada tavapäraseid enamusosaniku volitusi, nimelt muu hulgas volitust nimetada liikmeid tütarettevõtja juhtorganitesse ja seega osaleda otsustavalt äriühingu juhtimises.

| (142) | Itaalia seisukoha kohaselt ei saa komisjon teha järeldust, et vaidlustatud meetmed saab omistada riigile lihtsalt asjaolu alusel, et on väga ebatõenäoline, et neid meetmeid oleks võetud riigi sekkumiseta. Itaalia arvates peab komisjon esitama kindlad tõendid. Asjaomaseid meetmeid ei saa käsitleda riigile omistatavana üksnes määral, mil SEA avaliku sektori osanikul oli võtmeroll Airport Handlingu kasuks tehtud kapitalisüsti otsuse tegemisel. Selles mõttes peab Itaalia oluliseks märkida, et SEA põhikirja artiklis 15 sätestatakse, et kaalutluste poolt, mis on muu hulgas seotud tütarettevõtjate kapitali suurendamisega, peab hääletama vähemalt kuus liiget seitsmest, mis nõuab F2i erasektori osaniku nimetatud juhtide nõusolekut. Järelikult olenemata SEA osade enamuse omamisest ei saa avaliku sektori teha kehtivat otsust kapitali suurendamise kohta ilma erasektori aktsionäri nimetatud juhatuse liikmete nõusolekuta (või pigem otsustava hääleta). |
| --- | --- |

(142)

Itaalia seisukoha kohaselt ei saa komisjon teha järeldust, et vaidlustatud meetmed saab omistada riigile lihtsalt asjaolu alusel, et on väga ebatõenäoline, et neid meetmeid oleks võetud riigi sekkumiseta. Itaalia arvates peab komisjon esitama kindlad tõendid. Asjaomaseid meetmeid ei saa käsitleda riigile omistatavana üksnes määral, mil SEA avaliku sektori osanikul oli võtmeroll Airport Handlingu kasuks tehtud kapitalisüsti otsuse tegemisel. Selles mõttes peab Itaalia oluliseks märkida, et SEA põhikirja artiklis 15 sätestatakse, et kaalutluste poolt, mis on muu hulgas seotud tütarettevõtjate kapitali suurendamisega, peab hääletama vähemalt kuus liiget seitsmest, mis nõuab F2i erasektori osaniku nimetatud juhtide nõusolekut. Järelikult olenemata SEA osade enamuse omamisest ei saa avaliku sektori teha kehtivat otsust kapitali suurendamise kohta ilma erasektori aktsionäri nimetatud juhatuse liikmete nõusolekuta (või pigem otsustava hääleta).

| (143) | Peale selle märkis Itaalia, et väited, mille taristu- ja transpordiminister esitas töötajatele kindlustunde tagamiseks ja mida komisjon menetluse algatamise otsuses tsiteeris, on täielikult kooskõlas Euroopa ja Itaalia tavadega ning seega ei saa neid kasutada tõendina, et meedet saaks omistada riigile. Asjaomaseid väiteid tuleb käsitleda poliitiliste deklaratsioonidena, mille eesmärk on leevendada tööpuuduse negatiivseid mõjusid. |
| --- | --- |

(143)

Peale selle märkis Itaalia, et väited, mille taristu- ja transpordiminister esitas töötajatele kindlustunde tagamiseks ja mida komisjon menetluse algatamise otsuses tsiteeris, on täielikult kooskõlas Euroopa ja Itaalia tavadega ning seega ei saa neid kasutada tõendina, et meedet saaks omistada riigile. Asjaomaseid väiteid tuleb käsitleda poliitiliste deklaratsioonidena, mille eesmärk on leevendada tööpuuduse negatiivseid mõjusid.

| (144) | Selle põhjal leiab Itaalia, et SEA investeering Airport Handlingusse ei ole omistatav riigile, ei kätke seega riigi ressursse ega kujuta endast riigiabi asutamislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(144)

Selle põhjal leiab Itaalia, et SEA investeering Airport Handlingusse ei ole omistatav riigile, ei kätke seega riigi ressursse ega kujuta endast riigiabi asutamislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

4.2.2.   Majandusliku eelise olemasolu

Majandusliku eelise olemasolu

| (145) | Itaalia tuletas meelde, et erasektori osanik osaleb kapitalisüstides proportsionaalselt SEAs omatava kapitaliga (44,31 %). Itaalia sõnul on erainvestori F2i osalemisel tegelik majanduslik mõju ja see on oluline. Seoses sellega peab Itaalia oluliseks märkida, et komisjoni tavade kohaselt peeti koguinvesteeringust ligikaudu kolmandiku suurust erasektori investeeringut oluliseks. Itaalia arvates piisab sellest juba iseenesest, et välistada kapitalisüsti riigiabina kvalifitseerumine aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(145)

Itaalia tuletas meelde, et erasektori osanik osaleb kapitalisüstides proportsionaalselt SEAs omatava kapitaliga (44,31 %). Itaalia sõnul on erainvestori F2i osalemisel tegelik majanduslik mõju ja see on oluline. Seoses sellega peab Itaalia oluliseks märkida, et komisjoni tavade kohaselt peeti koguinvesteeringust ligikaudu kolmandiku suurust erasektori investeeringut oluliseks. Itaalia arvates piisab sellest juba iseenesest, et välistada kapitalisüsti riigiabina kvalifitseerumine aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (146) | Teiseks väidab Itaalia, et Airport Handlingu äriplaani hinnati sõltumatu eksperdi poolt, kes tegi järelduse, et SEA investeering on põhjendatud üksnes majanduslikust seisukohast ning seega vastab turumajanduse investori põhimõttele. |
| --- | --- |

(146)

Teiseks väidab Itaalia, et Airport Handlingu äriplaani hinnati sõltumatu eksperdi poolt, kes tegi järelduse, et SEA investeering on põhjendatud üksnes majanduslikust seisukohast ning seega vastab turumajanduse investori põhimõttele.

| (147) | Selle põhjal leiab Itaalia, et SEA investeering Airport Handlingusse tehti asjaoludel, mis ei oleks vastuvõetavad erainvestori jaoks, kes tegutseb tavapärastel turutingimustel, ning mis seega ei kujuta meede endast riigiabi asutamislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(147)

Selle põhjal leiab Itaalia, et SEA investeering Airport Handlingusse tehti asjaoludel, mis ei oleks vastuvõetavad erainvestori jaoks, kes tegutseb tavapärastel turutingimustel, ning mis seega ei kujuta meede endast riigiabi asutamislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (148) | Komisjonile esitasid märkuseid SEAH (likvideerimisel), usaldusfond Milan Airport Handling Trust ja Airport Handling, SEA ja huvitatud isik, kes soovis anonüümseks jääda. |
| --- | --- |

(148)

Komisjonile esitasid märkuseid SEAH (likvideerimisel), usaldusfond Milan Airport Handling Trust ja Airport Handling, SEA ja huvitatud isik, kes soovis anonüümseks jääda.

5.1.   Usaldusfondi Milan Airport Handling Trust ja Airport Handlingu (edaspidi „usaldusfond“) märkused

Usaldusfondi Milan Airport Handling Trust ja Airport Handlingu (edaspidi „usaldusfond“) märkused

5.1.1.   Tööjõu ülekandmine

Tööjõu ülekandmine

| (149) | Usaldusfondi andmetel on Airport Handling alates oma tegevuse algusest struktureerinud oma ärimudelit, tuginedes SEAHi majandusloogikast erinevale loogikale, eesmärgiga tegutseda turul üksinda ja saavutada elujõulisus oma aktsionäride poolse kapitali sekkumiseta. |
| --- | --- |

(149)

Usaldusfondi andmetel on Airport Handling alates oma tegevuse algusest struktureerinud oma ärimudelit, tuginedes SEAHi majandusloogikast erinevale loogikale, eesmärgiga tegutseda turul üksinda ja saavutada elujõulisus oma aktsionäride poolse kapitali sekkumiseta.

| (150) | Eelkõige on Airport Handling alati märkinud, et tema ärimudel peaks järgima tõhususe ja asjakohasuse kriteeriumide kohaselt korraldatud tööjõu loomist. Usaldusfondi arvates iseloomustab käitlemistegevust tööjõu maksimumvajadus teataval ajal aasta jooksul (nt suvel). Selliste kiirete nõudluse muudatustega toime tulekuks peab teenuseosutaja reageerima paindlikult, värvates ajutisi töötajaid nendeks ajavahemikeks, kui värbamine on põhjendatud seoses nõutava töö mahuga. |
| --- | --- |

(150)

Eelkõige on Airport Handling alati märkinud, et tema ärimudel peaks järgima tõhususe ja asjakohasuse kriteeriumide kohaselt korraldatud tööjõu loomist. Usaldusfondi arvates iseloomustab käitlemistegevust tööjõu maksimumvajadus teataval ajal aasta jooksul (nt suvel). Selliste kiirete nõudluse muudatustega toime tulekuks peab teenuseosutaja reageerima paindlikult, värvates ajutisi töötajaid nendeks ajavahemikeks, kui värbamine on põhjendatud seoses nõutava töö mahuga.

| (151) | Samal ajal kui SEAH kasutas enamasti [...] (*1) ([...] (*1)), on Airport Handling võtnud kasutusele lähenemisviisi, mis põhineb [...] (*1) (nt [...] (*1)). Ehkki see nõuab keerulisemat koolitust, juhtimist ja kooskõlastamist, toob see omakorda kaasa suurema paindlikkuse ja seega tegevuskulude vähenemise. Usaldusfondi sõnul võimaldas see [...] (*1) (31. detsembril 2014, Airport Handlingul oli [...] (*1)). |
| --- | --- |

(151)

Samal ajal kui SEAH kasutas enamasti [...] (*1) ([...] (*1)), on Airport Handling võtnud kasutusele lähenemisviisi, mis põhineb [...] (*1) (nt [...] (*1)). Ehkki see nõuab keerulisemat koolitust, juhtimist ja kooskõlastamist, toob see omakorda kaasa suurema paindlikkuse ja seega tegevuskulude vähenemise. Usaldusfondi sõnul võimaldas see [...] (*1) (31. detsembril 2014, Airport Handlingul oli [...] (*1)).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (152) | Usaldusfond kinnitas, et SEAHi ja Airport Handlingu vahel ei toimunud töölepingute ülekandmist, nagu näitavad järgmised asjaolud:






  — | Airport Handling värbas oma töötajad vastavalt täielikult autonoomselt kindlaks määratud kavaga, mille kohaselt eeldatava liikluse maht ning töö erikorraldus, seega saavutades tööjõu märkimisväärse vähendamise SEAHiga võrreldes; |
| --- | --- | --- |

(152)

Usaldusfond kinnitas, et SEAHi ja Airport Handlingu vahel ei toimunud töölepingute ülekandmist, nagu näitavad järgmised asjaolud:

—

Airport Handling värbas oma töötajad vastavalt täielikult autonoomselt kindlaks määratud kavaga, mille kohaselt eeldatava liikluse maht ning töö erikorraldus, seega saavutades tööjõu märkimisväärse vähendamise SEAHiga võrreldes;

| — | Airport Handling võttis SEAHi endised töötajad tööle tingimustel, mis erinevad vormiliselt ja sisuliselt, tuginedes SEAHi ärimudelist erinevale ärimudelile. |
| --- | --- |

—

Airport Handling võttis SEAHi endised töötajad tööle tingimustel, mis erinevad vormiliselt ja sisuliselt, tuginedes SEAHi ärimudelist erinevale ärimudelile.

| (153) | Lisaks puutus usaldusfond kokku väga suure vastuseisuga ja väga keeruliste suhetega ametiühingute organisatsioonidega 2014. aasta juunis. Usaldusfondi seisukoha järgi on ilmne, et kui Airport Handling oleks tõepoolest võtnud SEAHi töötajad uuesti tööle samadel tingimustel, ei oleks nendel töötajatel olnud põhjust kaebusi esitada. Seevastu ametiühingute suur vastuseis 2014. aasta juuni kokkuleppele tõendab asjaolu, et töötajad olid täielikult teadlikud oma töötingimuste halvenemisest. |
| --- | --- |

(153)

Lisaks puutus usaldusfond kokku väga suure vastuseisuga ja väga keeruliste suhetega ametiühingute organisatsioonidega 2014. aasta juunis. Usaldusfondi seisukoha järgi on ilmne, et kui Airport Handling oleks tõepoolest võtnud SEAHi töötajad uuesti tööle samadel tingimustel, ei oleks nendel töötajatel olnud põhjust kaebusi esitada. Seevastu ametiühingute suur vastuseis 2014. aasta juuni kokkuleppele tõendab asjaolu, et töötajad olid täielikult teadlikud oma töötingimuste halvenemisest.

5.1.2.   Lennuettevõtjatega sõlmitud lepingud

Lennuettevõtjatega sõlmitud lepingud

| (154) | Esiteks väitis usaldusfond, et lennuettevõtjatega sõlmitud lepinguid ei saa nende laadist tulenevalt kolmandatele isikutele üle anda. Maapealse teeninduse standardlepingu artikli 3 lõikes 2 on selgelt sätestatud, et välja arvatud erandlikel juhtudel, mis tuleb maapealse teeninduse äriühingutega kokku leppida, ei saa vedaja anda lepingu alusel ülesandeid kolmandatele isikutele:


  „Lennuettevõtja ei nimeta mis tahes isikut, äriühingut või organisatsiooni osutama teenuseid, mille käitlemisettevõte oli kokku leppinud selle lepingu alusel, välja arvatud sellistel erijuhtudel, mis lepitakse poolte vahel vastastikku kokku“. |
| --- | --- |

(154)

Esiteks väitis usaldusfond, et lennuettevõtjatega sõlmitud lepinguid ei saa nende laadist tulenevalt kolmandatele isikutele üle anda. Maapealse teeninduse standardlepingu artikli 3 lõikes 2 on selgelt sätestatud, et välja arvatud erandlikel juhtudel, mis tuleb maapealse teeninduse äriühingutega kokku leppida, ei saa vedaja anda lepingu alusel ülesandeid kolmandatele isikutele:

„Lennuettevõtja ei nimeta mis tahes isikut, äriühingut või organisatsiooni osutama teenuseid, mille käitlemisettevõte oli kokku leppinud selle lepingu alusel, välja arvatud sellistel erijuhtudel, mis lepitakse poolte vahel vastastikku kokku“.

„Lennuettevõtja ei nimeta mis tahes isikut, äriühingut või organisatsiooni osutama teenuseid, mille käitlemisettevõte oli kokku leppinud selle lepingu alusel, välja arvatud sellistel erijuhtudel, mis lepitakse poolte vahel vastastikku kokku“.

| (155) | Usaldusfond esitas mitu väidet lennuettevõtjate poolt, kes ei olnud läbi viinud pakkumismenetlust hankemenetluse tähenduses, et valida Airport Handling maapealse teeninduse teenuste osutajaks. Need lennuettevõtjad väitsid, et Airport Handling oli samas olnud valitud konkurentsimenetluse alusel, mis põhines võrdlemisel teiste maapealse teeninduse teenuste osutajatega. |
| --- | --- |

(155)

Usaldusfond esitas mitu väidet lennuettevõtjate poolt, kes ei olnud läbi viinud pakkumismenetlust hankemenetluse tähenduses, et valida Airport Handling maapealse teeninduse teenuste osutajaks. Need lennuettevõtjad väitsid, et Airport Handling oli samas olnud valitud konkurentsimenetluse alusel, mis põhines võrdlemisel teiste maapealse teeninduse teenuste osutajatega.

| (156) | Lisaks tuletas usaldusfond meelde, et käitlemislepingu kestuse kehtestab lennuettevõtja ning sageli sätestatakse selles lennuettevõtja jaoks võimalus etteteatamise korral lepingust taganeda. Näiteks IATA standardlepingus on sätestatud, et iga pool võib lõpetada lepingu 60päevase etteteatamisega. Seega ei ole leping lennuettevõtjaga tingimata pikaajaline leping, mille põhjal võib käitleja konkurentsist hoiduda. Tegelikult võivad vedajad lepingust taganeda, kui teised teenuseosutajad pakuvad neile paremaid tingimusi. |
| --- | --- |

(156)

Lisaks tuletas usaldusfond meelde, et käitlemislepingu kestuse kehtestab lennuettevõtja ning sageli sätestatakse selles lennuettevõtja jaoks võimalus etteteatamise korral lepingust taganeda. Näiteks IATA standardlepingus on sätestatud, et iga pool võib lõpetada lepingu 60päevase etteteatamisega. Seega ei ole leping lennuettevõtjaga tingimata pikaajaline leping, mille põhjal võib käitleja konkurentsist hoiduda. Tegelikult võivad vedajad lepingust taganeda, kui teised teenuseosutajad pakuvad neile paremaid tingimusi.

| (157) | Usaldusfondi seisukoha järgi lahkus SEAH turult ja Airport Handling pidas läbirääkimisi uute lepingute sõlmimiseks lennuettevõtjatega, kes tegid Airport Handlingule ning teistele teenuseosutajatele, kellega ühendust võeti, ettepaneku teistsuguste – soodsamate – tingimuste kohta kui SEAHi tingimused. Usaldusfondi sõnul on üsna tavaline, et lennuettevõtja otsustab lõpetada lepingu, kui teised konkureerivad käitlejad pakuvad talle soodsamaid tingimusi; või ähvardab lepingut mitte jätkata, kui olemasolev käitleja ei soovi oma pakutavaid tingimusi parandada võrreldes teiste teenuseosutajatega. |
| --- | --- |

(157)

Usaldusfondi seisukoha järgi lahkus SEAH turult ja Airport Handling pidas läbirääkimisi uute lepingute sõlmimiseks lennuettevõtjatega, kes tegid Airport Handlingule ning teistele teenuseosutajatele, kellega ühendust võeti, ettepaneku teistsuguste – soodsamate – tingimuste kohta kui SEAHi tingimused. Usaldusfondi sõnul on üsna tavaline, et lennuettevõtja otsustab lõpetada lepingu, kui teised konkureerivad käitlejad pakuvad talle soodsamaid tingimusi; või ähvardab lepingut mitte jätkata, kui olemasolev käitleja ei soovi oma pakutavaid tingimusi parandada võrreldes teiste teenuseosutajatega.

| (158) | Airport Handling alustas oma tegevust Milano lennujaamades 1. septembril 2014 pärast seda, kui SEA osalus anti üle usaldusfondile. Ehkki Airport Handling teatas esialgu ENACile ja lennuettevõtjatele oma tegevuse alustamisest 1. juulil 2014, on usaldusfondile osade ülekandmisest tulenev viivitus ja ametiühingutega tekkinud raskused tema tegevuse alustamist 1. septembrini 2014 veelgi edasi lükanud. |
| --- | --- |

(158)

Airport Handling alustas oma tegevust Milano lennujaamades 1. septembril 2014 pärast seda, kui SEA osalus anti üle usaldusfondile. Ehkki Airport Handling teatas esialgu ENACile ja lennuettevõtjatele oma tegevuse alustamisest 1. juulil 2014, on usaldusfondile osade ülekandmisest tulenev viivitus ja ametiühingutega tekkinud raskused tema tegevuse alustamist 1. septembrini 2014 veelgi edasi lükanud.

| (159) | 28. veebruaril 2015 oli Airport Handling sõlminud maapealse teeninduse lepingud [...] (*1) lennuettevõtjaga, kellest [...] (*1) tegutseb Linates ja [...] (*1) Malpensas. Usaldusfond väitis lisaks, et Airport Handling ei sõlminud lepinguid kõikide vedajatega, kes olid varem SEAHiga lepingulises suhtes. Täpsemalt [...] (*1). |
| --- | --- |

(159)

28. veebruaril 2015 oli Airport Handling sõlminud maapealse teeninduse lepingud [...] (*1) lennuettevõtjaga, kellest [...] (*1) tegutseb Linates ja [...] (*1) Malpensas. Usaldusfond väitis lisaks, et Airport Handling ei sõlminud lepinguid kõikide vedajatega, kes olid varem SEAHiga lepingulises suhtes. Täpsemalt [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

| (160) | Usaldusfondi sõnul on Airport Handlingu poolt lennuettevõtjatega sõlmitud lepingud SEAHi lepingutest erinevad.






  — | Õiguslikust seisukohast Airport Handling on sõlminud uue lepingulise suhte ning temast ei saanud eelmise lepingu õigusjärglast. Seepärast ei vastuta Airport Handling vedajate varasemate kohustuste, nõuete ega võlgade eest SEAHi suhtes. |
| --- | --- | --- |

(160)

Usaldusfondi sõnul on Airport Handlingu poolt lennuettevõtjatega sõlmitud lepingud SEAHi lepingutest erinevad.

—

Õiguslikust seisukohast Airport Handling on sõlminud uue lepingulise suhte ning temast ei saanud eelmise lepingu õigusjärglast. Seepärast ei vastuta Airport Handling vedajate varasemate kohustuste, nõuete ega võlgade eest SEAHi suhtes.

Õiguslikust seisukohast

| — | Sisulisest seisukohast







  — | Airport Handling on peaaegu süsteemselt saanud vedajatelt (otse või hanketeadete kaudu) taotlusi [...] (*1); |
| --- | --- | --- |

—

Sisulisest seisukohast

Sisulisest seisukohast

—

Airport Handling on peaaegu süsteemselt saanud vedajatelt (otse või hanketeadete kaudu) taotlusi [...] (*1);

*1

| — | mõnedel vedajatel on [...] (*1); |
| --- | --- |

—

mõnedel vedajatel on [...] (*1);

*1

| — | mõned vedajad taotlesid [...] (*1). |
| --- | --- |

—

mõned vedajad taotlesid [...] (*1).

*1

| (161) | Eelkõige on usaldusfondi seisukoha järgi [...] (*1) vedajat sõlminud Airport Handlinguga uue maapealse teeninduse lepingu läbirääkimiste raames, [...] (*1). Samal ajal on [...] (*1) vedajat sõlminud [...] (*1) SEAHiga. |
| --- | --- |

(161)

Eelkõige on usaldusfondi seisukoha järgi [...] (*1) vedajat sõlminud Airport Handlinguga uue maapealse teeninduse lepingu läbirääkimiste raames, [...] (*1). Samal ajal on [...] (*1) vedajat sõlminud [...] (*1) SEAHiga.

*1

*1

*1

*1

| (162) | Usaldusfond esitas ka mõned kõige olulisemad lepingud vedajatega ([...] (*1)), mis aeguksid järgmiselt:






  — | leping järgmise isikuga: [...] (*1), sõlmimise kuupäev: [...] (*1); |
| --- | --- | --- |

(162)

Usaldusfond esitas ka mõned kõige olulisemad lepingud vedajatega ([...] (*1)), mis aeguksid järgmiselt:

*1

—

leping järgmise isikuga: [...] (*1), sõlmimise kuupäev: [...] (*1);

*1

*1

| — | leping järgmise isikuga: [...] (*1), sõlmimise kuupäev: [...] (*1); |
| --- | --- |

—

leping järgmise isikuga: [...] (*1), sõlmimise kuupäev: [...] (*1);

*1

*1

| — | leping järgmise isikuga: [...] (*1), sõlmimise kuupäev: [...] (*1). |
| --- | --- |

—

leping järgmise isikuga: [...] (*1), sõlmimise kuupäev: [...] (*1).

*1

*1

5.1.3.   Eeldatav ühine turundustegevus

Eeldatav ühine turundustegevus

| (163) | Nagu Itaalia, leiab usaldusfond, et võimalik SEA/SEAHi ja Airport Handlingu ühine turundustegevus, kui see tõendataks, ei oleks majandusliku järjepidevuse hindamisel asjakohane. |
| --- | --- |

(163)

Nagu Itaalia, leiab usaldusfond, et võimalik SEA/SEAHi ja Airport Handlingu ühine turundustegevus, kui see tõendataks, ei oleks majandusliku järjepidevuse hindamisel asjakohane.

| (164) | Lisaks leiab usaldusfond, et asjaolu, et SEA võib olla teatanud avalikult ja/või teatanud oma vedajatele, et kontsern kavatses jätkata maapealse teeninduse tegevust, ei ole oluline uurimise seisukohast määral, mil Airport Handlingu loomine ja kapitaliseerimine oli olnud komisjonile alates 2013. aastast teada. |
| --- | --- |

(164)

Lisaks leiab usaldusfond, et asjaolu, et SEA võib olla teatanud avalikult ja/või teatanud oma vedajatele, et kontsern kavatses jätkata maapealse teeninduse tegevust, ei ole oluline uurimise seisukohast määral, mil Airport Handlingu loomine ja kapitaliseerimine oli olnud komisjonile alates 2013. aastast teada.

5.1.4.   Airport Handlingu eeldatav turuosa

Airport Handlingu eeldatav turuosa

| (165) | Usaldusfond andmetel asjaolu, et Airport Handling võib omandada märkimisväärse turuosa maapealse teeninduse teenuste osutamisel Milano lennujaamades, tuleneb mitte SEAHi varade üleandmisest Airport Handlingule, vaid Milano lennujaamade asjaomasest olukorrast ja eri käitajate kasutatavatest ärimudelitest. |
| --- | --- |

(165)

Usaldusfond andmetel asjaolu, et Airport Handling võib omandada märkimisväärse turuosa maapealse teeninduse teenuste osutamisel Milano lennujaamades, tuleneb mitte SEAHi varade üleandmisest Airport Handlingule, vaid Milano lennujaamade asjaomasest olukorrast ja eri käitajate kasutatavatest ärimudelitest.

| (166) | Usaldusfondi seisukoha järgi asjaolu, et turul oli olemas äriühing ning teine ettevõtja (olenemata, kas see oli uus turule siseneja või juba tegutsev ettevõtja) omandab sarnased turuosad, on nähtus, mida võib turgudel regulaarselt täheldada, ning tuleneb konkureerivate äriühingute omavahelisest paindlikkusest. Hüpoteetilisel turul, kus oleks ainult kaks ettevõtjat A ja B, on tõenäoline, et kui äriühing A läheks pankrotti, siis läheksid tema kliendid ja turuosa üle ettevõtjale B ilma õigusliku või tegeliku seoseta kahe ettevõtja vahel. Milano lennujaamade korral on rohkem kui kaks käitajat, samas usaldusfondi arvates on üksnes kaks neist ettevõtjatest keskendunud oma ärimudeliga Milano lennujaamadele. Samalaadsed turuosad võiksid usaldusfondi seisukohast olla põhjendatud viitega asjaolule, et Airport Handling on ainus teenuseosutaja, kes on korraldanud oma tegevust Milano lennujaamades kui sõlmlennujaama teenuste pakkuja, et vastata ulatuslikult vedajate nõudlusele ja pakkuda kvaliteetseid teenuseid. |
| --- | --- |

(166)

Usaldusfondi seisukoha järgi asjaolu, et turul oli olemas äriühing ning teine ettevõtja (olenemata, kas see oli uus turule siseneja või juba tegutsev ettevõtja) omandab sarnased turuosad, on nähtus, mida võib turgudel regulaarselt täheldada, ning tuleneb konkureerivate äriühingute omavahelisest paindlikkusest. Hüpoteetilisel turul, kus oleks ainult kaks ettevõtjat A ja B, on tõenäoline, et kui äriühing A läheks pankrotti, siis läheksid tema kliendid ja turuosa üle ettevõtjale B ilma õigusliku või tegeliku seoseta kahe ettevõtja vahel. Milano lennujaamade korral on rohkem kui kaks käitajat, samas usaldusfondi arvates on üksnes kaks neist ettevõtjatest keskendunud oma ärimudeliga Milano lennujaamadele. Samalaadsed turuosad võiksid usaldusfondi seisukohast olla põhjendatud viitega asjaolule, et Airport Handling on ainus teenuseosutaja, kes on korraldanud oma tegevust Milano lennujaamades kui sõlmlennujaama teenuste pakkuja, et vastata ulatuslikult vedajate nõudlusele ja pakkuda kvaliteetseid teenuseid.

| (167) | Usaldusfondi sõnul on komisjoni põhjendused omavahel kattuvad: kas turuosa, mille Airport Handling pidi Milano lennujaamades omandama, nagu äriplaanis hinnati, on ebarealistlik, ning seega kujutaks Airport Handlingule tehtud kapitalisüst endast riigiabi, või on turuosa tegelikult realistlik, samas sel juhul on asjaolu, et Airport Handling ei saavutanud seda turuosa, asjakohane majandusliku järjepidevuse küsimuse puhul. |
| --- | --- |

(167)

Usaldusfondi sõnul on komisjoni põhjendused omavahel kattuvad: kas turuosa, mille Airport Handling pidi Milano lennujaamades omandama, nagu äriplaanis hinnati, on ebarealistlik, ning seega kujutaks Airport Handlingule tehtud kapitalisüst endast riigiabi, või on turuosa tegelikult realistlik, samas sel juhul on asjaolu, et Airport Handling ei saavutanud seda turuosa, asjakohane majandusliku järjepidevuse küsimuse puhul.

5.1.5.   Airport Handlingu poolt SEAHi varade kasutamine

Airport Handlingu poolt SEAHi varade kasutamine

| (168) | Usaldusfond rõhutab, et SEAHi varade müügi pakkumus kuulutati mitteedukaks, sest ükski pakkuja ei väljendanud huvi müügiks pakutavate osade ostu vastu. |
| --- | --- |

(168)

Usaldusfond rõhutab, et SEAHi varade müügi pakkumus kuulutati mitteedukaks, sest ükski pakkuja ei väljendanud huvi müügiks pakutavate osade ostu vastu.

| (169) | Airport Handlingu seisukoha järgi on selle peamine põhjus asjaolu, et SEAHi varad on iganenud ning ei ole seega turul atraktiivsed. Seejuures usaldusfond väidabki, et [...] (*1) kõige väärtuslikumast komponendist (st [...] (*1)) ostis SEAH üksnes ligikaudu [...] (*1) varad pärast 31. detsembrit 2006. Enamik varasid on rohkem kui 15 aastat vanad, mis põhjustab märkimisväärseid raskusi varuosade hankimisel ning seega nõutava tulemuslikkuse tagamisel. |
| --- | --- |

(169)

Airport Handlingu seisukoha järgi on selle peamine põhjus asjaolu, et SEAHi varad on iganenud ning ei ole seega turul atraktiivsed. Seejuures usaldusfond väidabki, et [...] (*1) kõige väärtuslikumast komponendist (st [...] (*1)) ostis SEAH üksnes ligikaudu [...] (*1) varad pärast 31. detsembrit 2006. Enamik varasid on rohkem kui 15 aastat vanad, mis põhjustab märkimisväärseid raskusi varuosade hankimisel ning seega nõutava tulemuslikkuse tagamisel.

*1

*1

*1

| (170) | Usaldusfond tuletas ka meelde, et Airport Handling ei esitanud pakkumust SEAHi varade müügiks. Samas leiab ta, et varade soetamine ei tõendaks majanduslikku järjepidevust SEAHiga. |
| --- | --- |

(170)

Usaldusfond tuletas ka meelde, et Airport Handling ei esitanud pakkumust SEAHi varade müügiks. Samas leiab ta, et varade soetamine ei tõendaks majanduslikku järjepidevust SEAHiga.

| (171) | Usaldusfond väitis ka seda, et Airport Handling kasutab praegu SEAHi varasid kahepoolse lepingu alusel, mis sõlmiti 1. septembril 2014. Usaldusfondi andmetel räägiti leping läbi turutingimustel SEAHi ja usaldusisiku poolt ajavahemikul alates usaldusfondi loomise kuupäevast (30. juuni 2014) ning SEA-le Airport Handlingus kuuluva osaluse tegeliku võõrandamise kuupäevast usaldusfondile (27. august 2014). |
| --- | --- |

(171)

Usaldusfond väitis ka seda, et Airport Handling kasutab praegu SEAHi varasid kahepoolse lepingu alusel, mis sõlmiti 1. septembril 2014. Usaldusfondi andmetel räägiti leping läbi turutingimustel SEAHi ja usaldusisiku poolt ajavahemikul alates usaldusfondi loomise kuupäevast (30. juuni 2014) ning SEA-le Airport Handlingus kuuluva osaluse tegeliku võõrandamise kuupäevast usaldusfondile (27. august 2014).

| (172) | Usaldusfond oleks lisanud lepingule märkimisväärsed muudatused, näiteks:






  — | renditasu turuväärtuse kontrollimine sõltumatu eksperdi poolt, kelle nimetasid Airport Handling ja SEAH, et tagada, et Airport Handling maksab turupõhist tasu SEAHi varade kasutamise eest; |
| --- | --- | --- |

(172)

Usaldusfond oleks lisanud lepingule märkimisväärsed muudatused, näiteks:

—

renditasu turuväärtuse kontrollimine sõltumatu eksperdi poolt, kelle nimetasid Airport Handling ja SEAH, et tagada, et Airport Handling maksab turupõhist tasu SEAHi varade kasutamise eest;

| — | selle renditasu korrigeerimine juhul, kui kaldutakse kõrvale rohkem kui 10 % renditasust, mille sõltumatu ekspert on nimetanud; |
| --- | --- |

—

selle renditasu korrigeerimine juhul, kui kaldutakse kõrvale rohkem kui 10 % renditasust, mille sõltumatu ekspert on nimetanud;

| — | lepingu pikendamine 31. augustini 2015, et viia see tavapäraste äritavadega kooskõlla; |
| --- | --- |

—

lepingu pikendamine 31. augustini 2015, et viia see tavapäraste äritavadega kooskõlla;

| — | võimalus seadmeid kolmandatele isikutele allrentida; |
| --- | --- |

—

võimalus seadmeid kolmandatele isikutele allrentida;

| — | tingimus, et Airport Handling katab hoolduse ja kahjude kõrvaldamise, samal ajal kui erakorraline hooldus jääb SEAHi ülesandeks. |
| --- | --- |

—

tingimus, et Airport Handling katab hoolduse ja kahjude kõrvaldamise, samal ajal kui erakorraline hooldus jääb SEAHi ülesandeks.

| (173) | Usaldusfond tuletas meelde, et renditasu oli kehtestatud erinevate ekspertide sõltumatute hinnangute põhjal ning kajastas seega turuhinda. |
| --- | --- |

(173)

Usaldusfond tuletas meelde, et renditasu oli kehtestatud erinevate ekspertide sõltumatute hinnangute põhjal ning kajastas seega turuhinda.

| (174) | Usaldusfond väitis ka, et Airport Handling on juba kehtestanud menetluse kolmandatelt isikutelt märkimisväärse osa varade ([...] (*1) %) ostmiseks, mis on vajalikud äritegevuse jaoks, et asendada SEAHilt renditud varad rendilepingu lõpus. Selles mõttes:






  — | otsustas Airport Handlingu juhatus 26. novembril 2014 algatada hankemenetluse SEAHilt renditud varade uuendamiseks hinnangulise koguväärtusega ligikaudu [...] (*1) eurot; |
| --- | --- | --- |

(174)

Usaldusfond väitis ka, et Airport Handling on juba kehtestanud menetluse kolmandatelt isikutelt märkimisväärse osa varade ([...] (*1) %) ostmiseks, mis on vajalikud äritegevuse jaoks, et asendada SEAHilt renditud varad rendilepingu lõpus. Selles mõttes:

*1

—

otsustas Airport Handlingu juhatus 26. novembril 2014 algatada hankemenetluse SEAHilt renditud varade uuendamiseks hinnangulise koguväärtusega ligikaudu [...] (*1) eurot;

*1

| — | need hanked (kõik peale ühe, mis sel ajal, kui usaldusfond esitas 2014. aasta menetluse algatamise otsuse kohta märkuseid, oli endiselt algusetapis) viidi läbi 2015. aasta jaanuari alguses ning Airport Handling oli juba heaks kiitnud esimese tellimuse ligikaudu [...] (*1) % varade (sealhulgas [...] (*1)) ostmiseks 11. veebruaril 2015. Usaldusfondi seisukoha järgi võiks lähiajal esitada teise tellimuse, tuginedes alternatiivses vormis rahastamise leidmisele või pakkumisele, kuni valikumenetluse tulemused näitavad märkimisväärsest uute seadmete kulude kasvu. |
| --- | --- |

—

need hanked (kõik peale ühe, mis sel ajal, kui usaldusfond esitas 2014. aasta menetluse algatamise otsuse kohta märkuseid, oli endiselt algusetapis) viidi läbi 2015. aasta jaanuari alguses ning Airport Handling oli juba heaks kiitnud esimese tellimuse ligikaudu [...] (*1) % varade (sealhulgas [...] (*1)) ostmiseks 11. veebruaril 2015. Usaldusfondi seisukoha järgi võiks lähiajal esitada teise tellimuse, tuginedes alternatiivses vormis rahastamise leidmisele või pakkumisele, kuni valikumenetluse tulemused näitavad märkimisväärsest uute seadmete kulude kasvu.

*1

*1

5.1.6.   Toimingu ajastus ja loogika

Toimingu ajastus ja loogika

| (175) | Usaldusfond leiab, et tehes järelduse, et SEA poolt uue maapealse teeninduse tütarettevõtja rajamise eesmärk on hoiduda tagasinõudmisotsuse täitmisest, on sama mis väita, et negatiivne riigiabi otsus takistab väidetava abi saajat taastamast oma äritegevust uutel tingimustel. |
| --- | --- |

(175)

Usaldusfond leiab, et tehes järelduse, et SEA poolt uue maapealse teeninduse tütarettevõtja rajamise eesmärk on hoiduda tagasinõudmisotsuse täitmisest, on sama mis väita, et negatiivne riigiabi otsus takistab väidetava abi saajat taastamast oma äritegevust uutel tingimustel.

5.1.7.   Usaldusisiku tehtud toimingud majandusliku järjepidevuse puudumise tagamiseks

Usaldusisiku tehtud toimingud majandusliku järjepidevuse puudumise tagamiseks

| (176) | Usaldusfond märgib, et 1. augustil 2014 sõlmisid usaldusisik ja SEA protokolli, et võimaldada usaldusisikul alustada teatavate funktsioonide täitmist, millega juhitakse ja jälgitakse Airport Handlingu tegevust 2014. aasta juulis ja augustis. |
| --- | --- |

(176)

Usaldusfond märgib, et 1. augustil 2014 sõlmisid usaldusisik ja SEA protokolli, et võimaldada usaldusisikul alustada teatavate funktsioonide täitmist, millega juhitakse ja jälgitakse Airport Handlingu tegevust 2014. aasta juulis ja augustis.

| (177) | Lisaks SEAHiga konsulteerides võetud meetmetele seoses SEAHi varade rentimisega ja eksperdi aruandele taotles ja sai usaldusisik selles etapis SEA-lt finantsvahendid, mis on vajalikud tema töö tegemiseks SEAst täiesti sõltumatult. Lisaks innustas usaldusisik SEAd uuesti määratlema oma teenuslepingud Airport Handlinguga, tuvastas Airport Handlingu üldnõukogu ning nõudis muudatuste tegemist Airport Handlingu põhikirja, et tagada äriühingu täielik autonoomia. |
| --- | --- |

(177)

Lisaks SEAHiga konsulteerides võetud meetmetele seoses SEAHi varade rentimisega ja eksperdi aruandele taotles ja sai usaldusisik selles etapis SEA-lt finantsvahendid, mis on vajalikud tema töö tegemiseks SEAst täiesti sõltumatult. Lisaks innustas usaldusisik SEAd uuesti määratlema oma teenuslepingud Airport Handlinguga, tuvastas Airport Handlingu üldnõukogu ning nõudis muudatuste tegemist Airport Handlingu põhikirja, et tagada äriühingu täielik autonoomia.

| (178) | Pärast SEA-le usaldusfondis kuuluva osaluse ülekandmist 27. augustil 2014 nimetas usaldusisik uue juhatuse. |
| --- | --- |

(178)

Pärast SEA-le usaldusfondis kuuluva osaluse ülekandmist 27. augustil 2014 nimetas usaldusisik uue juhatuse.

| (179) | Usaldusisik tagas ka selle, et uus juhatus:






  — | palus Airport Handlingu juhatuse liikmetel koostada ja esitada täielik hinnang äritegevuse kohta, et tagada, et puuduvad vastu võetud õigusaktid, mis ei ole majandusliku järjepidevuse puudumise nõudega vastavuses; |
| --- | --- | --- |

(179)

Usaldusisik tagas ka selle, et uus juhatus:

—

palus Airport Handlingu juhatuse liikmetel koostada ja esitada täielik hinnang äritegevuse kohta, et tagada, et puuduvad vastu võetud õigusaktid, mis ei ole majandusliku järjepidevuse puudumise nõudega vastavuses;

| — | nõuaks korra kehtestamist, et:






  — | kinnitada muu hulgas, et ükski õigusakt ei ole kehtestatud SEAHi ja Airport Handlingu vahel seoses kaupade tarnimisega, vallas- ja/või kinnisvaraga, lennuettevõtjatega ja/või kaupade ja teenuste tarnijatega seoses käitlemistegevusega; |
| --- | --- | --- |

—

nõuaks korra kehtestamist, et:

—

kinnitada muu hulgas, et ükski õigusakt ei ole kehtestatud SEAHi ja Airport Handlingu vahel seoses kaupade tarnimisega, vallas- ja/või kinnisvaraga, lennuettevõtjatega ja/või kaupade ja teenuste tarnijatega seoses käitlemistegevusega;

| — | kontrollida, et Airport Handling kasutaks vajalikke menetlusi ja kontrolle, et ära hoida, et äriühing saab kasu ebakohasest äriteabest, mis kuulub SEA’le, mis võib Airport Handlingule kasuks tulla konkurentidega võrreldes lennuettevõtjatega lepingute sõlmimisel või hoidmisel või mis on asjakohased Airport Handlingu positsioneerimisel maapealse teeninduse turul; |
| --- | --- |

—

kontrollida, et Airport Handling kasutaks vajalikke menetlusi ja kontrolle, et ära hoida, et äriühing saab kasu ebakohasest äriteabest, mis kuulub SEA’le, mis võib Airport Handlingule kasuks tulla konkurentidega võrreldes lennuettevõtjatega lepingute sõlmimisel või hoidmisel või mis on asjakohased Airport Handlingu positsioneerimisel maapealse teeninduse turul;

| — | võttis arvesse olemasolevaid ametikohti, lõimides ebapiisavana käsitletavad kõrgema tasandi ametikohad (eelkõige õiguslik ja ressurssidega seotud direktoraat); |
| --- | --- |

—

võttis arvesse olemasolevaid ametikohti, lõimides ebapiisavana käsitletavad kõrgema tasandi ametikohad (eelkõige õiguslik ja ressurssidega seotud direktoraat);

| — | muutis Airport Handlingu juhtimist, delegeerides usaldusfondi liikmeks olev tegevjuhile ulatuslikud otsustusõigused; |
| --- | --- |

—

muutis Airport Handlingu juhtimist, delegeerides usaldusfondi liikmeks olev tegevjuhile ulatuslikud otsustusõigused;

| — | hindas ja kinnitas esialgselt peadirektori; |
| --- | --- |

—

hindas ja kinnitas esialgselt peadirektori;

| — | otsustas, et Airport Handlingul peaks olema oma veebileht; |
| --- | --- |

—

otsustas, et Airport Handlingul peaks olema oma veebileht;

| — | võttis ette pingelised läbirääkimised SEAga Airport Handlingu ja SEA vahel kehtivate teenuslepingute põhjalikuks läbivaatamiseks eesmärgiga tagada, et kõik teenused on kättesaadavad parimate võimalike tingimustega, ning sai võimaluse mitte jätkata teenindust ilma trahvita juhul, kui Airport Handling otsustab kasutada siseseid struktuure või pöörduda erinevate ja mugavamate tarnijate poole; |
| --- | --- |

—

võttis ette pingelised läbirääkimised SEAga Airport Handlingu ja SEA vahel kehtivate teenuslepingute põhjalikuks läbivaatamiseks eesmärgiga tagada, et kõik teenused on kättesaadavad parimate võimalike tingimustega, ning sai võimaluse mitte jätkata teenindust ilma trahvita juhul, kui Airport Handling otsustab kasutada siseseid struktuure või pöörduda erinevate ja mugavamate tarnijate poole;

| — | teavitas kliente, tarnijaid ja pädevat asutust (ENAC) äriühingu kontrolli muutusest. |
| --- | --- |

—

teavitas kliente, tarnijaid ja pädevat asutust (ENAC) äriühingu kontrolli muutusest.

| (180) | Peale selle võttis usaldusisik meetmeid, et tagada majandusliku järjepidevuse puudumine. Kokkuvõttes hõlmavad need menetlused järgmist:






  — | sellise toimingu loetelu, mida peetakse oluliseks, et tagada majandusliku järjepidevuse puudumine; |
| --- | --- | --- |

(180)

Peale selle võttis usaldusisik meetmeid, et tagada majandusliku järjepidevuse puudumine. Kokkuvõttes hõlmavad need menetlused järgmist:

—

sellise toimingu loetelu, mida peetakse oluliseks, et tagada majandusliku järjepidevuse puudumine;

| — | selle tegevuse hindamine ja heakskiitmine; |
| --- | --- |

—

selle tegevuse hindamine ja heakskiitmine;

| — | teabevoog juhatusele; |
| --- | --- |

—

teabevoog juhatusele;

| — | teabe juhtimist, eraldamist ja hoiustamist käsitlev kord, mis võib olla majandusliku järjepidevuse puudumise jaoks asjakohane. |
| --- | --- |

—

teabe juhtimist, eraldamist ja hoiustamist käsitlev kord, mis võib olla majandusliku järjepidevuse puudumise jaoks asjakohane.

| (181) | Usaldusfondi sõnul selgitati neid sisemenetlusi kahel Airport Handling tipp- ja keskastme juhtide koolitusel. |
| --- | --- |

(181)

Usaldusfondi sõnul selgitati neid sisemenetlusi kahel Airport Handling tipp- ja keskastme juhtide koolitusel.

5.1.8.   Meetmete riigile omistatavus

Meetmete riigile omistatavus

| (182) | Usaldusfondi andmetel ei ole Itaalia ametiasutused ajavahemikul 2014. aasta juunist augustini kasutanud otsest mõju SEA ja tema otsuse üle investeerida Airport Handlingusse. Kunagi ei ole olnud ei otseseid ega kaudseid märke, mis oleksid tekitanud isegi kaudseid kahtluseid, et Airport Handlingu rajamise ja/või kapitaliseerimise otsus sõltus Itaalia ametiasutustest. |
| --- | --- |

(182)

Usaldusfondi andmetel ei ole Itaalia ametiasutused ajavahemikul 2014. aasta juunist augustini kasutanud otsest mõju SEA ja tema otsuse üle investeerida Airport Handlingusse. Kunagi ei ole olnud ei otseseid ega kaudseid märke, mis oleksid tekitanud isegi kaudseid kahtluseid, et Airport Handlingu rajamise ja/või kapitaliseerimise otsus sõltus Itaalia ametiasutustest.

5.1.9.   Airport Handlingu äriplaan ja vastavus turumajandusliku investori põhimõttele

Airport Handlingu äriplaan ja vastavus turumajandusliku investori põhimõttele

| (183) | Usaldusfondi andmetel puudub SEAHi ja Airport Handlingu vaheline järjepidevus, seega oleks iga erainvestor käsitlenud komisjoni 2014. aasta menetluse algatamise otsuses esitatud hinnangu mittepaikapidavust ega oleks olnud mõjutatud sellest hinnangust oma otsuses investeerida Airport Handlingusse. |
| --- | --- |

(183)

Usaldusfondi andmetel puudub SEAHi ja Airport Handlingu vaheline järjepidevus, seega oleks iga erainvestor käsitlenud komisjoni 2014. aasta menetluse algatamise otsuses esitatud hinnangu mittepaikapidavust ega oleks olnud mõjutatud sellest hinnangust oma otsuses investeerida Airport Handlingusse.

| (184) | Usaldusfond selgitas, et komisjonile esialgu esitatud 2013. aasta novembri äriplaani oli vahepeal täpsustatud. Seepärast tehti Airport Handlingu kapitaliseerimise otsus 2014. aasta äriplaani põhjal, mille Airport Handlingu juhatus võttis vastu 26. augustil 2014. |
| --- | --- |

(184)

Usaldusfond selgitas, et komisjonile esialgu esitatud 2013. aasta novembri äriplaani oli vahepeal täpsustatud. Seepärast tehti Airport Handlingu kapitaliseerimise otsus 2014. aasta äriplaani põhjal, mille Airport Handlingu juhatus võttis vastu 26. augustil 2014.

| (185) | Pärast SEA osaluse usaldusfondile üleminekut kontrollis usaldusisik, kas Airport Handlingu äriplaan oli usaldusväärne. Fondi sõnul kontrollis äsja nimetatud Airport Handlingu juhatus esiteks, kas 6. augusti 2014. aasta äriplaan on usaldusväärne, tehes selle ülesandeks Boston Consulting Groupile (edaspidi „BCG“). |
| --- | --- |

(185)

Pärast SEA osaluse usaldusfondile üleminekut kontrollis usaldusisik, kas Airport Handlingu äriplaan oli usaldusväärne. Fondi sõnul kontrollis äsja nimetatud Airport Handlingu juhatus esiteks, kas 6. augusti 2014. aasta äriplaan on usaldusväärne, tehes selle ülesandeks Boston Consulting Groupile (edaspidi „BCG“).

| (186) | BCG esitas oma järeldused Airport Handlingule 14. oktoobril 2014. BCG jõudis järeldusele, et äriplaani eesmärk, st ärikasum 2017. aastal [...] (*1) eurot marginaaliga [...] (*1) % oli põhjendatud ning kõrvalekalde tase oli üldjoontes kooskõlas või veidi allpool keskmist kasumlikkust märkimisväärse valimi muude avaliku ja erasektori Euroopa äriühingute puhul, kes tegutsevad maapealse teeninduse sektoris. BCG kinnitas ka 2013. aasta novembri äriplaani kehtivust. |
| --- | --- |

(186)

BCG esitas oma järeldused Airport Handlingule 14. oktoobril 2014. BCG jõudis järeldusele, et äriplaani eesmärk, st ärikasum 2017. aastal [...] (*1) eurot marginaaliga [...] (*1) % oli põhjendatud ning kõrvalekalde tase oli üldjoontes kooskõlas või veidi allpool keskmist kasumlikkust märkimisväärse valimi muude avaliku ja erasektori Euroopa äriühingute puhul, kes tegutsevad maapealse teeninduse sektoris. BCG kinnitas ka 2013. aasta novembri äriplaani kehtivust.

*1

*1

5.1.9.1.   Kavandatav töötajate arvu vähendamine ja tõhususe kasv

Kavandatav töötajate arvu vähendamine ja tõhususe kasv

| (187) | Usaldusfondi andmetel peaks Airport Handling tagama maksimaalse tõhususe ja paindlikkuse [...] (*1) abil. Airport Handling peaks 6. augusti 2014. aasta äriplaani kohaselt võtma tööle [...] (*1). See saavutatakse kooskõlastusstruktuuride ühtlustamise ning uute toimivate seadmete ja personalihalduse arvutisüsteemide kasutuselevõtuga, mis võimaldavad Airport Handlingul lahkuvaid töötajaid mitte asendada. |
| --- | --- |

(187)

Usaldusfondi andmetel peaks Airport Handling tagama maksimaalse tõhususe ja paindlikkuse [...] (*1) abil. Airport Handling peaks 6. augusti 2014. aasta äriplaani kohaselt võtma tööle [...] (*1). See saavutatakse kooskõlastusstruktuuride ühtlustamise ning uute toimivate seadmete ja personalihalduse arvutisüsteemide kasutuselevõtuga, mis võimaldavad Airport Handlingul lahkuvaid töötajaid mitte asendada.

*1

*1

5.1.9.2.   Tõhususe kasv seoses töökorraldusele omaste teguritega

Tõhususe kasv seoses töökorraldusele omaste teguritega

| (188) | Usaldusfondi sõnul tuleneb veelgi suurem tõhusus järgmistest meetmetest.






  — | Tähtajaliste lepingute ja osalise tööajaga lepingute osakaalu optimeerimine: tõhusus peaks suurenema ligikaudu [...] (*1) % juba 2015. aastal; ning koos [...] (*1) suureneks see veel [...] (*1) % 2017. aastaks. |
| --- | --- | --- |

(188)

Usaldusfondi sõnul tuleneb veelgi suurem tõhusus järgmistest meetmetest.

—

Tähtajaliste lepingute ja osalise tööajaga lepingute osakaalu optimeerimine: tõhusus peaks suurenema ligikaudu [...] (*1) % juba 2015. aastal; ning koos [...] (*1) suureneks see veel [...] (*1) % 2017. aastaks.

Tähtajaliste lepingute ja osalise tööajaga lepingute osakaalu optimeerimine:

*1

*1

*1

| — | Töökava parem määratlemine: Airport Handlingu kohaldatava töölepinguga nähakse ette [...] (*1) kui lepinguga, mida SEAH kohaldas oma töötajate suhtes. See võimaldab kokku hoida [...] (*1) % seoses töötajate arvuga. Lisaks on olnud täistööajaga töötajate igapäevane tööaeg [...] (*1), mis on mõjutanud personalivajadust [...] (*1) %. Kollektiivlepingu pikendamisega, mida eeldatakse 2015. aastal, veel [...] (*1). Peale selle kavatseb Airport Handling optimeerida ressursside kasutamist, kehtestades vahendid, nagu vahetustes töötamine ning päevase ja nädalagraafiku muutmise sätet sisaldavad lepingud, kooskõlas tegelike nõuetega vastavalt uutele võimalustele, mida pakuvad riigi tasandil kollektiivlepingud. Need mehhanismid võimaldavad Airport Handlingul suurendada tõhusust veel vähemalt [...] (*1) %. |
| --- | --- |

—

Töökava parem määratlemine: Airport Handlingu kohaldatava töölepinguga nähakse ette [...] (*1) kui lepinguga, mida SEAH kohaldas oma töötajate suhtes. See võimaldab kokku hoida [...] (*1) % seoses töötajate arvuga. Lisaks on olnud täistööajaga töötajate igapäevane tööaeg [...] (*1), mis on mõjutanud personalivajadust [...] (*1) %. Kollektiivlepingu pikendamisega, mida eeldatakse 2015. aastal, veel [...] (*1). Peale selle kavatseb Airport Handling optimeerida ressursside kasutamist, kehtestades vahendid, nagu vahetustes töötamine ning päevase ja nädalagraafiku muutmise sätet sisaldavad lepingud, kooskõlas tegelike nõuetega vastavalt uutele võimalustele, mida pakuvad riigi tasandil kollektiivlepingud. Need mehhanismid võimaldavad Airport Handlingul suurendada tõhusust veel vähemalt [...] (*1) %.

Töökava parem määratlemine:

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| — | Organisatsioonilise struktuuri kohandamine, et kasutada tõhusalt ressursse [...] (*1): juba alates 2015. aastast suureneb tõhusus, mis tuleneb liikluse kasvu funktsiooni maatriksite hooajalisest ajakohastamisest ning puhkuse ümberjaotamisest üheksale perioodile, mis hõlmab [...] (*1). Hinnanguline kokkuhoid on [...] (*1) %. |
| --- | --- |

—

Organisatsioonilise struktuuri kohandamine, et kasutada tõhusalt ressursse [...] (*1): juba alates 2015. aastast suureneb tõhusus, mis tuleneb liikluse kasvu funktsiooni maatriksite hooajalisest ajakohastamisest ning puhkuse ümberjaotamisest üheksale perioodile, mis hõlmab [...] (*1). Hinnanguline kokkuhoid on [...] (*1) %.

Organisatsioonilise struktuuri kohandamine, et kasutada tõhusalt ressursse

*1

*1

*1

| — | Olemasolevate töötajate suutlikkuse optimeerimine: [...] (*1) järkjärguline kasutamine toob kaasa tootmise efektiivsuse 0,5 % suuruse positiivse kasvu. [...] (*1) ametikohtade vähendamine, mis on osaliselt juba toimunud ([...] (*1)) ja osaliselt toimub rakendamise alusel 2015. aastal ([...] (*1)), aitab tõhusust veelgi suurendada. |
| --- | --- |

—

Olemasolevate töötajate suutlikkuse optimeerimine: [...] (*1) järkjärguline kasutamine toob kaasa tootmise efektiivsuse 0,5 % suuruse positiivse kasvu. [...] (*1) ametikohtade vähendamine, mis on osaliselt juba toimunud ([...] (*1)) ja osaliselt toimub rakendamise alusel 2015. aastal ([...] (*1)), aitab tõhusust veelgi suurendada.

Olemasolevate töötajate suutlikkuse optimeerimine:

*1

*1

*1

*1

| — | Suuremast liiklusest tulenev mastaabisääst: olemasolevate klientide liikluse suurenemine ja uute lennuettevõtjatega lepingute sõlmimine, isegi nendega, kes tegutsesid muul ajal kui tipptund, võimaldab parandada piisava arvu töötajate leidmise tegureid seoses tootliku tõhususe tingimustega +[...] (*1) % 2017. aastal. |
| --- | --- |

—

Suuremast liiklusest tulenev mastaabisääst: olemasolevate klientide liikluse suurenemine ja uute lennuettevõtjatega lepingute sõlmimine, isegi nendega, kes tegutsesid muul ajal kui tipptund, võimaldab parandada piisava arvu töötajate leidmise tegureid seoses tootliku tõhususe tingimustega +[...] (*1) % 2017. aastal.

Suuremast liiklusest tulenev mastaabisääst:

*1

| — | Tööstusprotsesside struktuuriline kohandamine: usaldusfond märkis järgmisi marsruute, mis peaksid suurendama tõhusust: parem töö planeerimine ja korraldamine, investeeringud tehnilistesse lahendustesse, et võimaldada teatava tegevuse osalist või täielikku automatiseerimist, tööjõukulude seostamine äritegevuse väljundite ja tulemustega. Mis puudutab töö planeerimist, siis märkis usaldusfond, et Airport Handling oli ette näinud investeeringuid uutesse IT süsteemidesse personali juhtimiseks ja vahetuste määramiseks, mis tõid kaasa ressursside ratsionaalsema kasutamise tõhususega [...] (*1) %. Lisaks on Airport Handling alustanud uute seadmete soetamise protsessi, mida toetavad tänapäevased geograafilise asukoha määramise süsteemid. Töötajate kasutamisega seotud tõhusus on hinnanguliselt [...] (*1) %. |
| --- | --- |

—

Tööstusprotsesside struktuuriline kohandamine: usaldusfond märkis järgmisi marsruute, mis peaksid suurendama tõhusust: parem töö planeerimine ja korraldamine, investeeringud tehnilistesse lahendustesse, et võimaldada teatava tegevuse osalist või täielikku automatiseerimist, tööjõukulude seostamine äritegevuse väljundite ja tulemustega. Mis puudutab töö planeerimist, siis märkis usaldusfond, et Airport Handling oli ette näinud investeeringuid uutesse IT süsteemidesse personali juhtimiseks ja vahetuste määramiseks, mis tõid kaasa ressursside ratsionaalsema kasutamise tõhususega [...] (*1) %. Lisaks on Airport Handling alustanud uute seadmete soetamise protsessi, mida toetavad tänapäevased geograafilise asukoha määramise süsteemid. Töötajate kasutamisega seotud tõhusus on hinnanguliselt [...] (*1) %.

Tööstusprotsesside struktuuriline kohandamine:

*1

*1

| (189) | Usaldusfondi andmetel võimaldasid Airport Handlingu esimestel tegevuskuudel saavutatud tulemused kontrollida hiljem, et äriplaanis esitatud eeldused olid mõistlikud. Usaldusfond osutas esimese nelja tegevuskuu tulemustele, viidates [...] (*1) ärikasumile [...] (*1) eurot ja [...] (*1) [...] (*1) eurot võrreldes 6. augusti 2014. aasta äriplaanis tehtud prognoosidega. See positiivne suundumus tulenes [...] (*1) tulust ([...] (*1) eurot) ja [...] (*1) kuludest ([...] (*1) eurot). |
| --- | --- |

(189)

Usaldusfondi andmetel võimaldasid Airport Handlingu esimestel tegevuskuudel saavutatud tulemused kontrollida hiljem, et äriplaanis esitatud eeldused olid mõistlikud. Usaldusfond osutas esimese nelja tegevuskuu tulemustele, viidates [...] (*1) ärikasumile [...] (*1) eurot ja [...] (*1) [...] (*1) eurot võrreldes 6. augusti 2014. aasta äriplaanis tehtud prognoosidega. See positiivne suundumus tulenes [...] (*1) tulust ([...] (*1) eurot) ja [...] (*1) kuludest ([...] (*1) eurot).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

5.2.   SEAHi (likvideerimisel) märkused

SEAHi (likvideerimisel) märkused

5.2.1.   SEAHi varad

SEAHi varad

| (190) | SEAHi andmetel oli maapealne teeninduse seadmete raamatupidamislik väärtus enne SEAHi likvideerimise alustamist [...] (*1) eurot. Nende varade keskmine iga oli [...] (*1). Ligikaudu [...] (*1) suurema väärtusega [...] (*1) seadme ühikust (välja arvatud [...] (*1)) oli üksnes [...] (*1) omandatud pärast 31. detsembrit 2006. |
| --- | --- |

(190)

SEAHi andmetel oli maapealne teeninduse seadmete raamatupidamislik väärtus enne SEAHi likvideerimise alustamist [...] (*1) eurot. Nende varade keskmine iga oli [...] (*1). Ligikaudu [...] (*1) suurema väärtusega [...] (*1) seadme ühikust (välja arvatud [...] (*1)) oli üksnes [...] (*1) omandatud pärast 31. detsembrit 2006.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (191) | Kui alustati SEAHi likvideerimist, siis koosnes äriühingu ainus vara käibekapitalist, mis oli seotud 1. septembril 2014 peatunud äritegevusega. Lisaks esinesid teatavad [...] (*1). Need positsioonid olid vahepeal likvideeritud. Seepärast saab likvideerija SEAHi andmetel võtta arvesse üksnes maapealne teeninduse seadmete müüki, et rahastada likvideerimiskulusid või muid järelejäänud võlgasid. |
| --- | --- |

(191)

Kui alustati SEAHi likvideerimist, siis koosnes äriühingu ainus vara käibekapitalist, mis oli seotud 1. septembril 2014 peatunud äritegevusega. Lisaks esinesid teatavad [...] (*1). Need positsioonid olid vahepeal likvideeritud. Seepärast saab likvideerija SEAHi andmetel võtta arvesse üksnes maapealne teeninduse seadmete müüki, et rahastada likvideerimiskulusid või muid järelejäänud võlgasid.

*1

5.2.2.   SEAHi varade müügi pakkumus

SEAHi varade müügi pakkumus

| (192) | Likvideerija üks peamisi ülesandeid oli viia lõpule SEAHi varade avatud, avalik ja mittediskrimineeriv hankemenetlus, mis käivitati juba enne äriühingu likvideerimismenetluse alustamist. |
| --- | --- |

(192)

Likvideerija üks peamisi ülesandeid oli viia lõpule SEAHi varade avatud, avalik ja mittediskrimineeriv hankemenetlus, mis käivitati juba enne äriühingu likvideerimismenetluse alustamist.

| (193) | SEAHi andmetel jaotati varad üheksaks osaks, mis hõlmasid eri väärtusega omavahel täiendavaid ja funktsionaalselt iseseisvaid varasid. Eesmärk oli garanteerida ulatuslik osalemine pakkumuses. Varade osadeks jaotamise eesmärk oli käsitleda turunõudeid, mis on tuvastatud Itaalia lennujaamade peamiste käitlejate tegevuse põhjal. Kättesaadavad andmed näitavad, et müügimenetlus oli piiratud ja mõeldud üksnes käitlejatele, lennujaamade käitajatele, lennuettevõtjatele, müüdavate seadmete liikide tootjatele, edasimüüjatele ja rendileandjatele. Peale selle sätestati teatavad maksevõimelisuse miinimumnõuded, mis puudutasid eelkõige i) vähemalt ühe miljoni euro suurust käivet varade kogumi kohta, mille suhtes nad kavatsesid pakkumuse esitada; ii) netovarasid vähemalt ühe miljoni euro ulatuses või kahe miljoni euro ulatuses, kui võimalikud ostjad teevad pakkumuse rohkem kui ühe kogumi kohta; iii) võla ja koguvara suhtarv kuni kolm. Pakkumismenetluses ei sätestatud muid valikukriteeriumeid kui eespool sätestatud kohustuslikud nõuded. |
| --- | --- |

(193)

SEAHi andmetel jaotati varad üheksaks osaks, mis hõlmasid eri väärtusega omavahel täiendavaid ja funktsionaalselt iseseisvaid varasid. Eesmärk oli garanteerida ulatuslik osalemine pakkumuses. Varade osadeks jaotamise eesmärk oli käsitleda turunõudeid, mis on tuvastatud Itaalia lennujaamade peamiste käitlejate tegevuse põhjal. Kättesaadavad andmed näitavad, et müügimenetlus oli piiratud ja mõeldud üksnes käitlejatele, lennujaamade käitajatele, lennuettevõtjatele, müüdavate seadmete liikide tootjatele, edasimüüjatele ja rendileandjatele. Peale selle sätestati teatavad maksevõimelisuse miinimumnõuded, mis puudutasid eelkõige i) vähemalt ühe miljoni euro suurust käivet varade kogumi kohta, mille suhtes nad kavatsesid pakkumuse esitada; ii) netovarasid vähemalt ühe miljoni euro ulatuses või kahe miljoni euro ulatuses, kui võimalikud ostjad teevad pakkumuse rohkem kui ühe kogumi kohta; iii) võla ja koguvara suhtarv kuni kolm. Pakkumismenetluses ei sätestatud muid valikukriteeriumeid kui eespool sätestatud kohustuslikud nõuded.

| (194) | SEAH märgib, et ükski võimalik pakkuja ei väljendanud huvi nende varade soetamise vastu. Ainsad teabenõuded oleks esitatud väljaspool menetluse raamistikku poolte poolt, kes olid huvitatud üksnes teatavate varade soetamisest, samas hindadega, mis olid märkimisväärselt madalamad kui sõltumatute ekspertide kehtestatud hinnad. SEAH teatas ka seda, et Airport Handling oli väljendanud huvi, et omandada kõnealused varad, aga tal ei olnud pakkumust. Komisjon märgib, et Itaalia ametiasutused olid juba teatanud 27. novembril 2013, kui nad konsulteerisid komisjoniga SEA kava üle likvideerida SEAH, asutada Airport Handling ja eraldada sellele kapitali, et Airport Handling ei osaleks müügimenetluses ega esitaks seega ühtegi pakkumust selles menetluses. |
| --- | --- |

(194)

SEAH märgib, et ükski võimalik pakkuja ei väljendanud huvi nende varade soetamise vastu. Ainsad teabenõuded oleks esitatud väljaspool menetluse raamistikku poolte poolt, kes olid huvitatud üksnes teatavate varade soetamisest, samas hindadega, mis olid märkimisväärselt madalamad kui sõltumatute ekspertide kehtestatud hinnad. SEAH teatas ka seda, et Airport Handling oli väljendanud huvi, et omandada kõnealused varad, aga tal ei olnud pakkumust. Komisjon märgib, et Itaalia ametiasutused olid juba teatanud 27. novembril 2013, kui nad konsulteerisid komisjoniga SEA kava üle likvideerida SEAH, asutada Airport Handling ja eraldada sellele kapitali, et Airport Handling ei osaleks müügimenetluses ega esitaks seega ühtegi pakkumust selles menetluses.

| (195) | Pärast mitteedukat katset müüa SEAHi varad, võttis likvideerija ühendust peamiste ettevõtjatega sektoris, et arutada nende varade müügi võimalust ja tingimusi, mis võivad sellise müügi suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(195)

Pärast mitteedukat katset müüa SEAHi varad, võttis likvideerija ühendust peamiste ettevõtjatega sektoris, et arutada nende varade müügi võimalust ja tingimusi, mis võivad sellise müügi suhtes kohaldada.

5.2.3.   Varade väärtuse hindamine

Varade väärtuse hindamine

| (196) | SEAH tuletas meelde, et enne SEAHi likvideerimise alustamist oli tema juhatus valinud IMQ sõltumatuks eksperdiks, kes pidi hindama varade väärtust. Väärtuse hindamine esitati 25. juunil 2014 ning renditasuna pakuti välja [...] (*1) eurot aastas, s.o turutingimustega kooskõlas olev väärtus. 1. septembril 2014 tegi SEAH E&Y-le ülesandeks varade väärtuse teise hindamise. Usaldusfondi taotlusel tegid SEAH ja usaldusisik E&Y-le ühiselt ülesandeks kõnealuse teise väärtuse hindamise. E&Y pakkus seejärel renditasuna välja 1,4 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(196)

SEAH tuletas meelde, et enne SEAHi likvideerimise alustamist oli tema juhatus valinud IMQ sõltumatuks eksperdiks, kes pidi hindama varade väärtust. Väärtuse hindamine esitati 25. juunil 2014 ning renditasuna pakuti välja [...] (*1) eurot aastas, s.o turutingimustega kooskõlas olev väärtus. 1. septembril 2014 tegi SEAH E&Y-le ülesandeks varade väärtuse teise hindamise. Usaldusfondi taotlusel tegid SEAH ja usaldusisik E&Y-le ühiselt ülesandeks kõnealuse teise väärtuse hindamise. E&Y pakkus seejärel renditasuna välja 1,4 miljonit eurot aastas.

*1

| (197) | SEAH lisas, et Airport Handling kasutab praegu SEAHi varasid rendilepingu alusel ning vastutab nende hooldamise eest (hooldamiskulud on hinnanguliselt [...] (*1) eurot aastas). |
| --- | --- |

(197)

SEAH lisas, et Airport Handling kasutab praegu SEAHi varasid rendilepingu alusel ning vastutab nende hooldamise eest (hooldamiskulud on hinnanguliselt [...] (*1) eurot aastas).

*1

5.2.4.   Rendileping

Rendileping

| (198) | SEAHi andmetel toimusid rendilepingu üle enne selle sõlmimist intensiivsed läbirääkimised poolte vahel ilma SEA sekkumiseta. SEAH väitis, et rendilepingu sõlmimine on varade väärtuse säilimise kohustuslik tingimus, pidades silmas nende vähendamist. Airport Handlinguga rendilepingu puudumisel peaks SEAH eemaldama seadmed lennujaama ruumidest, seega kandes märkimisväärseid transpordi- ja hoolduskulusid. |
| --- | --- |

(198)

SEAHi andmetel toimusid rendilepingu üle enne selle sõlmimist intensiivsed läbirääkimised poolte vahel ilma SEA sekkumiseta. SEAH väitis, et rendilepingu sõlmimine on varade väärtuse säilimise kohustuslik tingimus, pidades silmas nende vähendamist. Airport Handlinguga rendilepingu puudumisel peaks SEAH eemaldama seadmed lennujaama ruumidest, seega kandes märkimisväärseid transpordi- ja hoolduskulusid.

| (199) | SEAH väitis ka, et arvestades rendilepingu tähtaja saabumist 31. augustil 2015, kaalus likvideerija võimalusi varade vähendamiseks. SEAH märgib, et varade müük Airport Handlingule, kui komisjoni kahtlused majandusliku järjepidevuse kohta on leevendatud, võimaldaks SEAHil maksimeerida nende varade väärtust likvideerimismenetluses. |
| --- | --- |

(199)

SEAH väitis ka, et arvestades rendilepingu tähtaja saabumist 31. augustil 2015, kaalus likvideerija võimalusi varade vähendamiseks. SEAH märgib, et varade müük Airport Handlingule, kui komisjoni kahtlused majandusliku järjepidevuse kohta on leevendatud, võimaldaks SEAHil maksimeerida nende varade väärtust likvideerimismenetluses.

5.3.   SEA märkused

SEA märkused

5.3.1.   Majanduslik järjepidevus

Majanduslik järjepidevus

| (200) | SEA seisukoha järgi erineb 2014. aasta menetluse algatamise otsuses tsiteeritud kohtupraktika üsna suurel määral asjaomasest juhtumist. |
| --- | --- |

(200)

SEA seisukoha järgi erineb 2014. aasta menetluse algatamise otsuses tsiteeritud kohtupraktika üsna suurel määral asjaomasest juhtumist.

| (201) | Esiteks viitaks see kohtupraktika üksnes olukordadele, mida kirjeldab varade ülekandmine abisaajalt äsja asutatud äriühingule. Kohtupraktika käsitleb peamiselt juhtumeid, mille puhul ettevõtja, mis on saanud siseturuga kokkusobimatut riigiabi ja ei maksa seda tagasi, asutab uue ettevõtja, kellele ta annab üle osa oma tegevusest. Teiseks puudutasid kõik komisjoni viidatud juhud asjaomase abisaaja ja uue ettevõtja vahel olulise väärtusega varade (tegevus, töövahendid, kaubad, kinnisvara, kaubamärgid, intellektuaalomandi õigused) ülekandmist. |
| --- | --- |

(201)

Esiteks viitaks see kohtupraktika üksnes olukordadele, mida kirjeldab varade ülekandmine abisaajalt äsja asutatud äriühingule. Kohtupraktika käsitleb peamiselt juhtumeid, mille puhul ettevõtja, mis on saanud siseturuga kokkusobimatut riigiabi ja ei maksa seda tagasi, asutab uue ettevõtja, kellele ta annab üle osa oma tegevusest. Teiseks puudutasid kõik komisjoni viidatud juhud asjaomase abisaaja ja uue ettevõtja vahel olulise väärtusega varade (tegevus, töövahendid, kaubad, kinnisvara, kaubamärgid, intellektuaalomandi õigused) ülekandmist.

| (202) | SEA arvates on selle juhtumi asjaolude põhjal võimalik teha järeldus, et Airport Handling ei oleks saanud jätkuvalt kasutada konkurentsieelist, mis on seotud SEAHi saadud eeldatava abiga, arvestades, et ta ei olnud võtnud üle SEAHi varasid. Pigem oleks SEAHile antud väidetav konkurentsieelis lõppenud äriühingu likvideerimisega ning seda ei oleks seega üle kantud. |
| --- | --- |

(202)

SEA arvates on selle juhtumi asjaolude põhjal võimalik teha järeldus, et Airport Handling ei oleks saanud jätkuvalt kasutada konkurentsieelist, mis on seotud SEAHi saadud eeldatava abiga, arvestades, et ta ei olnud võtnud üle SEAHi varasid. Pigem oleks SEAHile antud väidetav konkurentsieelis lõppenud äriühingu likvideerimisega ning seda ei oleks seega üle kantud.

| (203) | SEA tuletab meelde, et komisjon tegi 2012. aasta tagasinõudmisotsuses järelduse, et SEAHile antud väidetav konkurentsieelis vastas äriühingu kantud kahjumi (mille olid põhjustanud peamiselt suured tööjõukulud) rahastamisele. Tuletades meelde, et tööjõukulud avaldavad suurt mõju maapealse teeninduse osutajate kulude struktuurile, moodustades 65–80 % kogukuludest, märgib SEA, et erinevalt komisjoni märgitud juhtudest ei ole praegune juhtum seotud aktsiate või varade üleminekuga, mis on nõutavad SEAHi tegevuseks (või pigem tegevuse jätkumiseks) ega tegevuseks, mille eesmärk on kaitsta soodustatud isiku varasid ja seega sissenõudmismääruse täitmisest hoiduda. |
| --- | --- |

(203)

SEA tuletab meelde, et komisjon tegi 2012. aasta tagasinõudmisotsuses järelduse, et SEAHile antud väidetav konkurentsieelis vastas äriühingu kantud kahjumi (mille olid põhjustanud peamiselt suured tööjõukulud) rahastamisele. Tuletades meelde, et tööjõukulud avaldavad suurt mõju maapealse teeninduse osutajate kulude struktuurile, moodustades 65–80 % kogukuludest, märgib SEA, et erinevalt komisjoni märgitud juhtudest ei ole praegune juhtum seotud aktsiate või varade üleminekuga, mis on nõutavad SEAHi tegevuseks (või pigem tegevuse jätkumiseks) ega tegevuseks, mille eesmärk on kaitsta soodustatud isiku varasid ja seega sissenõudmismääruse täitmisest hoiduda.

| (204) | SEA andmetel tuleks märkida ka seda, et kuna SEAHi saadud väidetavast riigiabist saadud eelist kasutati ülemäärastest tööjõukuludest tulenevate kahjumite katmiseks, lõpetati see eelis lõplikult äriühingu likvideerimisega ja töötajate koondamisega. SEA arvates asjaolu, et SEAHi endised töötajad võeti seejärel Airport Handlingu poolt tööle vormiliselt ja sisuliselt erinevatel tingimustel, ei saa olulisel määral seda järeldust muuta. |
| --- | --- |

(204)

SEA andmetel tuleks märkida ka seda, et kuna SEAHi saadud väidetavast riigiabist saadud eelist kasutati ülemäärastest tööjõukuludest tulenevate kahjumite katmiseks, lõpetati see eelis lõplikult äriühingu likvideerimisega ja töötajate koondamisega. SEA arvates asjaolu, et SEAHi endised töötajad võeti seejärel Airport Handlingu poolt tööle vormiliselt ja sisuliselt erinevatel tingimustel, ei saa olulisel määral seda järeldust muuta.

| (205) | SEA lisab, et isegi kui oleks aktsepteeritud, et SEAHilt Airport Handlingule vara ülemineku puudumisest ei piisaks, et teha järeldus majandustegevuse jätkumise kohta, ei saaks Airport Handlingu asutamise aluseks oleva tehingu asjaolusid tervikuna vaadelda kui sissenõudmismäärusest hoidumise mõju omavana. |
| --- | --- |

(205)

SEA lisab, et isegi kui oleks aktsepteeritud, et SEAHilt Airport Handlingule vara ülemineku puudumisest ei piisaks, et teha järeldus majandustegevuse jätkumise kohta, ei saaks Airport Handlingu asutamise aluseks oleva tehingu asjaolusid tervikuna vaadelda kui sissenõudmismäärusest hoidumise mõju omavana.

| (206) | Vastavalt SEA otsusele luua uus maapealse teeninduse äriühing, mis tegutseb turutingimustel teiste teenuseosutajatega konkureerides, põhineb majanduslikul loogikal ja seda õigustab juhtimismudel, mis erineb märkimisväärselt varasema ettevõtja SEAHi omast ([...] (*1)), et saavutada jätkusuutliku kasumlikkuse eesmärk keskmise kuni pika aja jooksul. |
| --- | --- |

(206)

Vastavalt SEA otsusele luua uus maapealse teeninduse äriühing, mis tegutseb turutingimustel teiste teenuseosutajatega konkureerides, põhineb majanduslikul loogikal ja seda õigustab juhtimismudel, mis erineb märkimisväärselt varasema ettevõtja SEAHi omast ([...] (*1)), et saavutada jätkusuutliku kasumlikkuse eesmärk keskmise kuni pika aja jooksul.

*1

| (207) | SEA märgib, et SEAHi teade, et äriühing lõpetab tegevuse Milano lennujaamades ning SEAHi hakatakse likvideerima, oleks tekitanud tõhusa konkurentsi turul, mille käigus oleksid Milano lennujaamades tegutsevad lennuettevõtjad võinud valida maapealse teeninduse teenuste osutaja, tuginedes eri teenuseosutaja esitatud pakkumiste võrdlevale hindamisele. |
| --- | --- |

(207)

SEA märgib, et SEAHi teade, et äriühing lõpetab tegevuse Milano lennujaamades ning SEAHi hakatakse likvideerima, oleks tekitanud tõhusa konkurentsi turul, mille käigus oleksid Milano lennujaamades tegutsevad lennuettevõtjad võinud valida maapealse teeninduse teenuste osutaja, tuginedes eri teenuseosutaja esitatud pakkumiste võrdlevale hindamisele.

| (208) | SEA andmetel järgis ta seda konkurentsimenetlust, et Airport Handling oli sõlminud lepingud lennuettevõtjatega SEAst täiesti sõltumatult. Tõepoolest mõned vedajad, SEAHi varasemad kliendid otsustasid mitte kasutada Airport Handlingu teenuseid, ehkki Airport Handling sõlmis lepinguid vedajatega, keda SEAH ei olnud varem teenindanud. |
| --- | --- |

(208)

SEA andmetel järgis ta seda konkurentsimenetlust, et Airport Handling oli sõlminud lepingud lennuettevõtjatega SEAst täiesti sõltumatult. Tõepoolest mõned vedajad, SEAHi varasemad kliendid otsustasid mitte kasutada Airport Handlingu teenuseid, ehkki Airport Handling sõlmis lepinguid vedajatega, keda SEAH ei olnud varem teenindanud.

| (209) | Lisaks ei ole SEA andmetel nõukogu direktiivide 78/660/EMÜ (18) ja 83/349/EMÜ (19) (mis käsitlevad konsolideeritud finantsaruandeid ja mis on võetud üle Itaalia õigusse 9. aprilli 1991. aasta seadusandliku dekreediga nr 127) tähenduses ja seetõttu, et SEA-l puudusid volitused kontrollida ja juhtida Airport Handlingut pärast tema osaluse ülekandmist usaldusfondile, Airport Handling enam raamatupidamislikus mõttes SEA kontserni liige ning seega ei ole tema eelarve SEA omaga konsolideeritud. |
| --- | --- |

(209)

Lisaks ei ole SEA andmetel nõukogu direktiivide 78/660/EMÜ (18) ja 83/349/EMÜ (19) (mis käsitlevad konsolideeritud finantsaruandeid ja mis on võetud üle Itaalia õigusse 9. aprilli 1991. aasta seadusandliku dekreediga nr 127) tähenduses ja seetõttu, et SEA-l puudusid volitused kontrollida ja juhtida Airport Handlingut pärast tema osaluse ülekandmist usaldusfondile, Airport Handling enam raamatupidamislikus mõttes SEA kontserni liige ning seega ei ole tema eelarve SEA omaga konsolideeritud.

18

19

| (210) | Pealegi selleks, et kiirendada kolmandate isikute poolt Airport Handlingu kapitalis osaluse omandamist, sõlmisid SEA ja usaldusisik 26. jaanuaril 2015 rakendusmääruse usalduslepingu artikli 20 alusel eesmärgiga kehtestada usaldusisikule vastutus otsida kolmandast isikust investorit. Usaldusisik ja SEA otsustasid nimetada BNP Paribase sõltumatuks nõustajaks selle ülesande puhul. |
| --- | --- |

(210)

Pealegi selleks, et kiirendada kolmandate isikute poolt Airport Handlingu kapitalis osaluse omandamist, sõlmisid SEA ja usaldusisik 26. jaanuaril 2015 rakendusmääruse usalduslepingu artikli 20 alusel eesmärgiga kehtestada usaldusisikule vastutus otsida kolmandast isikust investorit. Usaldusisik ja SEA otsustasid nimetada BNP Paribase sõltumatuks nõustajaks selle ülesande puhul.

| (211) | BNP Paribas abistas Airport Handlingut aktsiate müügi pakkumuse ettevalmistamisel, võttis ühendust mitme investoriga, kes võisid olla huvitatud Airport Handlingu kapitalis osaluse omandamisest, ning pidas koosolekuid võimalike investoritega. |
| --- | --- |

(211)

BNP Paribas abistas Airport Handlingut aktsiate müügi pakkumuse ettevalmistamisel, võttis ühendust mitme investoriga, kes võisid olla huvitatud Airport Handlingu kapitalis osaluse omandamisest, ning pidas koosolekuid võimalike investoritega.

| (212) | SEA märkis lisaks, et kui erainvestor oli omandanud vähemalt 30 % Airport Handlingust, kaalub SEA äriühingu enamusosaluse ülevõtmisest huvitatud investorite otsimist. |
| --- | --- |

(212)

SEA märkis lisaks, et kui erainvestor oli omandanud vähemalt 30 % Airport Handlingust, kaalub SEA äriühingu enamusosaluse ülevõtmisest huvitatud investorite otsimist.

5.3.2.   Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

Riigi ressursid ja riigiga seostatavus

| (213) | SEA on seisukohal, et asjaolu, et Airport Handling on avalik-õiguslik äriühing, ei ole piisav, et teha järeldus, et tema ressursid on riigi ressursid aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks ei ole pärast usaldusfondi loomist Airport Handlingu finantsvahendid SEA kontrolli all, seega ei saa ta väita, et need on riigi ressursid aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(213)

SEA on seisukohal, et asjaolu, et Airport Handling on avalik-õiguslik äriühing, ei ole piisav, et teha järeldus, et tema ressursid on riigi ressursid aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks ei ole pärast usaldusfondi loomist Airport Handlingu finantsvahendid SEA kontrolli all, seega ei saa ta väita, et need on riigi ressursid aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (214) | Seoses sellega lisab SEA, et:






  — | kapitali esimese suurendamise summas 3,7 miljoni eurot kiitis Airport Handlingu osanike üldkoosolek heaks 27. augustil 2014. Samal kuupäeval anti usaldusfondile üle kogu SEA osalus SEAHis. Sel kuupäeval sai usaldusisik kõikidel õiguslikel eesmärkidel Airport Handlingu ainuosanikuks; |
| --- | --- | --- |

(214)

Seoses sellega lisab SEA, et:

—

kapitali esimese suurendamise summas 3,7 miljoni eurot kiitis Airport Handlingu osanike üldkoosolek heaks 27. augustil 2014. Samal kuupäeval anti usaldusfondile üle kogu SEA osalus SEAHis. Sel kuupäeval sai usaldusisik kõikidel õiguslikel eesmärkidel Airport Handlingu ainuosanikuks;

| — | samal kuupäeval emiteeris usaldusisik kui Airport Handlingu ainuosanik 20 000 SFPd koguväärtusega 20 miljonit eurot. SEA märkis ja maksis SFPd täielikult sisse 28. augustil 2014. |
| --- | --- |

—

samal kuupäeval emiteeris usaldusisik kui Airport Handlingu ainuosanik 20 000 SFPd koguväärtusega 20 miljonit eurot. SEA märkis ja maksis SFPd täielikult sisse 28. augustil 2014.

| (215) | SEA rõhutab, et alates nende ülekandmisest on Airport Handlingu finantsvahendid jäänud alati usaldusisiku kui Airport Handlingu ainuosaniku kontrolli alla. |
| --- | --- |

(215)

SEA rõhutab, et alates nende ülekandmisest on Airport Handlingu finantsvahendid jäänud alati usaldusisiku kui Airport Handlingu ainuosaniku kontrolli alla.

| (216) | SEA arvates näitab eeltoodu, et SEA avaliku sektori osanik (Milano omavalitsusüksus) ei saa kasutada – otse ega kaudselt – mingit mõju finantsinstrumentide kasutamise üle seoses Airport Handlinguga ning et kogu usaldusfondi kestuse jooksul jäävad need vahendid usaldusisiku kontrolli alla. igal juhul kaotas SEA usaldusfondi asutamise tulemusena oma volitused nimetada Airport Handlingu juhatuse liikmeid. |
| --- | --- |

(216)

SEA arvates näitab eeltoodu, et SEA avaliku sektori osanik (Milano omavalitsusüksus) ei saa kasutada – otse ega kaudselt – mingit mõju finantsinstrumentide kasutamise üle seoses Airport Handlinguga ning et kogu usaldusfondi kestuse jooksul jäävad need vahendid usaldusisiku kontrolli alla. igal juhul kaotas SEA usaldusfondi asutamise tulemusena oma volitused nimetada Airport Handlingu juhatuse liikmeid.

5.4.   Huvitatud isiku märkused

Huvitatud isiku märkused

| (217) | Komisjon sai märkuseid huvitatud isikult, kes nõudis, et ei tema identiteeti ega märkuseid ei avaldataks ühelegi kolmandale isikule. |
| --- | --- |

(217)

Komisjon sai märkuseid huvitatud isikult, kes nõudis, et ei tema identiteeti ega märkuseid ei avaldataks ühelegi kolmandale isikule.

6.   ITAALIA MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

ITAALIA MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (218) | Itaalia esitas usaldusfondi ja SEA uurimise raames esitatud tähelepanekute kohta märkuseid. |
| --- | --- |

(218)

Itaalia esitas usaldusfondi ja SEA uurimise raames esitatud tähelepanekute kohta märkuseid.

| (219) | Itaalia toetas täielikult ülalnimetatud huvitatud isikute esitatud tähelepanekuid ning rõhutas, et need tõendasid ühest küljest Itaalia ametiasutuste sekkumise puudumist SEA tegevuse kohta ning tema otsust investeerida Airport Handlingusse ning teisest küljest seda, et Airport Handling ei jätka SEAHi majandustegevust. |
| --- | --- |

(219)

Itaalia toetas täielikult ülalnimetatud huvitatud isikute esitatud tähelepanekuid ning rõhutas, et need tõendasid ühest küljest Itaalia ametiasutuste sekkumise puudumist SEA tegevuse kohta ning tema otsust investeerida Airport Handlingusse ning teisest küljest seda, et Airport Handling ei jätka SEAHi majandustegevust.

7.   HINNANG

HINNANG

| (220) | Selle juhtumi puhul pidi komisjon hindama kaht eraldiseisvat küsimust: esiteks tagasinõudmisotsusest tuleneva tagasimaksmiskohustuse võimalikku ülekandmist SEA Handlingult Airport Handlingule; teiseks võimalikku abi, mis kaasneb SEA 25 miljoni euro suuruse kapitalisüstiga Airport Handlingule. |
| --- | --- |

(220)

Selle juhtumi puhul pidi komisjon hindama kaht eraldiseisvat küsimust: esiteks tagasinõudmisotsusest tuleneva tagasimaksmiskohustuse võimalikku ülekandmist SEA Handlingult Airport Handlingule; teiseks võimalikku abi, mis kaasneb SEA 25 miljoni euro suuruse kapitalisüstiga Airport Handlingule.

7.1.   Majanduslik järjepidevus ja tagasimaksmiskohustuse ülekandmine

Majanduslik järjepidevus ja tagasimaksmiskohustuse ülekandmine

| (221) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu abi tagasi nõuda ettevõtjatelt, kes sellest tegelikult kasu said (20). |
| --- | --- |

(221)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu abi tagasi nõuda ettevõtjatelt, kes sellest tegelikult kasu said (20).

20

| (222) | Maksejõuetute riigiabi saajate korral saab taastamise kohustuse täita registreerides kohustuse, mis on seotud abi tagasimaksmisega kohustuste kavas, tingimusel, et abisaaja turul eksisteerib (21). Kohus leidis, et: „kui ebaseaduslikku abi saanud ettevõtja on pankrotis ja kui selle pankrotis ettevõtja tegevusest osa jätkamiseks on asutatud äriühing, võib selline tegevuse jätkamine – ilma et asjaomast abi oleks täies ulatuses tagasi makstud – tingida selle konkurentsimoonutuse edasikestmise, mis tuleneb konkurentsieelisest, mille see äriühing sai turul võrreldes oma konkurentidega. Nii võib selline äsja asutatud äriühing olla kohustatud kõnealuse abi tagasi maksma, kui see eelis tema kasuks edasi kestab. Nii on see eeskätt siis, kui on tuvastatud, et see äriühing saab tegelikult endiselt kasu konkurentsieelisest, mis on seotud asjaomase abi saamisega, eeskätt siis, kui uus äriühing omandab likvideerimisel äriühingu vara turutingimustele vastavat vastutasu maksmata või kui on tuvastatud, et sellise äriühingu asutamise tagajärjel hiiliti kõrvale kõnealuse abi tagastamise kohustusest“ (22). |
| --- | --- |

(222)

Maksejõuetute riigiabi saajate korral saab taastamise kohustuse täita registreerides kohustuse, mis on seotud abi tagasimaksmisega kohustuste kavas, tingimusel, et abisaaja turul eksisteerib (21). Kohus leidis, et: „kui ebaseaduslikku abi saanud ettevõtja on pankrotis ja kui selle pankrotis ettevõtja tegevusest osa jätkamiseks on asutatud äriühing, võib selline tegevuse jätkamine – ilma et asjaomast abi oleks täies ulatuses tagasi makstud – tingida selle konkurentsimoonutuse edasikestmise, mis tuleneb konkurentsieelisest, mille see äriühing sai turul võrreldes oma konkurentidega. Nii võib selline äsja asutatud äriühing olla kohustatud kõnealuse abi tagasi maksma, kui see eelis tema kasuks edasi kestab. Nii on see eeskätt siis, kui on tuvastatud, et see äriühing saab tegelikult endiselt kasu konkurentsieelisest, mis on seotud asjaomase abi saamisega, eeskätt siis, kui uus äriühing omandab likvideerimisel äriühingu vara turutingimustele vastavat vastutasu maksmata või kui on tuvastatud, et sellise äriühingu asutamise tagajärjel hiiliti kõrvale kõnealuse abi tagastamise kohustusest“ (22).

21

22

| (223) | Arvestades varade ülekandmist abisaajalt teisele äriühingule, mis jätkab esimese tegevust, kinnitas kohus, et järgmisi tegureid võidakse võtta arvesse kahe äriühingu vahelise majandusliku järjepidevuse hindamiseks: (23) ülekandmise ulatus (varad ja kohustused, tööjõu säilitamine, grupeeritud vara jne); ülekandmise hind; ülevõtva ja algse ettevõtja aktsionäride või omanike identiteet; ajahetk, millal ülekandmine toimub (pärast uurimise algust, pärast menetluse algatamist või pärast lõplikku otsust); ja lisaks tehingu majanduslik loogika. |
| --- | --- |

(223)

Arvestades varade ülekandmist abisaajalt teisele äriühingule, mis jätkab esimese tegevust, kinnitas kohus, et järgmisi tegureid võidakse võtta arvesse kahe äriühingu vahelise majandusliku järjepidevuse hindamiseks: (23) ülekandmise ulatus (varad ja kohustused, tööjõu säilitamine, grupeeritud vara jne); ülekandmise hind; ülevõtva ja algse ettevõtja aktsionäride või omanike identiteet; ajahetk, millal ülekandmine toimub (pärast uurimise algust, pärast menetluse algatamist või pärast lõplikku otsust); ja lisaks tehingu majanduslik loogika.

võidakse võtta arvesse

23

| (224) | Kohtupraktika kohaselt võidakse ülalnimetatud tegureid võtta arvesse eri määral vastavalt asjaomase juhtumi eriomadustele (24). Sellest tuleneb, et komisjon ei pea võtma arvesse kõiki neid tegureid, nagu näitab väljendi „võib võtta arvesse“ kasutamine (25). |
| --- | --- |

(224)

Kohtupraktika kohaselt võidakse ülalnimetatud tegureid võtta arvesse eri määral vastavalt asjaomase juhtumi eriomadustele (24). Sellest tuleneb, et komisjon ei pea võtma arvesse kõiki neid tegureid, nagu näitab väljendi „võib võtta arvesse“ kasutamine (25).

24

25

| (225) | Selleks et teha otsus, kas esineb majanduslik järjepidevus SEAHi ja Airport Handlingu vahel ning Airport Handlingut võib pidada vastutavaks SEAHi antud siseturuga kokkusobimatu abi hüvitamise eest, kohaldas komisjon ülalnimetatud näitajaid kõnealuse juhtumi eriasjaolude suhtes. |
| --- | --- |

(225)

Selleks et teha otsus, kas esineb majanduslik järjepidevus SEAHi ja Airport Handlingu vahel ning Airport Handlingut võib pidada vastutavaks SEAHi antud siseturuga kokkusobimatu abi hüvitamise eest, kohaldas komisjon ülalnimetatud näitajaid kõnealuse juhtumi eriasjaolude suhtes.

7.1.1.   Üleandmise ulatus

Üleandmise ulatus

7.1.1.1.   Tööjõu ja töölepingute ülekandmine

Tööjõu ja töölepingute ülekandmine

| (226) | Pärast SEAHi likvideerimist võttis Airport Handling mitmed tema eelmised töötajad uuesti tööle ning need moodustasid esialgu enamiku Airport Handlingu personalist. Seepärast on asjakohane analüüsida, kas see olukord ei viita tagasinõudmisotsuse täitmisest hoidumisele. Sel eesmärgil tuleks hinnata, kas protsess, mis tõi kaasa selle tulemuse, ei toonud kaasa SEAHi töötajate ülekandmist Airport Handlingule, säilitades tema põhiomadused. See on seda enam asjakohane, sest maapealse teeninduse ettevõtja tegevuse jaoks on tööjõud peamine vajalik ressurss (26). |
| --- | --- |

(226)

Pärast SEAHi likvideerimist võttis Airport Handling mitmed tema eelmised töötajad uuesti tööle ning need moodustasid esialgu enamiku Airport Handlingu personalist. Seepärast on asjakohane analüüsida, kas see olukord ei viita tagasinõudmisotsuse täitmisest hoidumisele. Sel eesmärgil tuleks hinnata, kas protsess, mis tõi kaasa selle tulemuse, ei toonud kaasa SEAHi töötajate ülekandmist Airport Handlingule, säilitades tema põhiomadused. See on seda enam asjakohane, sest maapealse teeninduse ettevõtja tegevuse jaoks on tööjõud peamine vajalik ressurss (26).

26

| (227) | Itaalia sõnul puudus SEAHi ja Airport Handlingu töötajate vahel järjepidevus, sest töölepingud olid kõik SEAHi poolt lõpetatud ja töötajad oli tööle võtnud Airport Handling uute lepingute alusel, tuginedes oluliselt erinevatele tingimustele. Seda seisukohta toetasid nii Airport Handling kui ka SEA. |
| --- | --- |

(227)

Itaalia sõnul puudus SEAHi ja Airport Handlingu töötajate vahel järjepidevus, sest töölepingud olid kõik SEAHi poolt lõpetatud ja töötajad oli tööle võtnud Airport Handling uute lepingute alusel, tuginedes oluliselt erinevatele tingimustele. Seda seisukohta toetasid nii Airport Handling kui ka SEA.

| (228) | Itaalia seisukoha järgi ei tohiks SEA, SEAHi ja ametiühingute poolt 4. novembril 2013 sõlmitud kokkulepet tõlgendada sellisena, et see on garanteerinud SEAHi endiste töötajatele SEAHiga varasemate lepingute alusel omandatud õigused. Selline kokkulepe oleks eelkõige programmiline dokument, mis seejärel asendati 4. juunil 2014 allkirjastatud lepingutega. Nende kokkulepete sõnastuse kohaselt oleks ilmne, et SEAHi endistele töötajatele ei tagatud varem omandatud õigusi, vaid Airport Handling võttis nad pigem uute tingimuste alusel uuesti tööle. |
| --- | --- |

(228)

Itaalia seisukoha järgi ei tohiks SEA, SEAHi ja ametiühingute poolt 4. novembril 2013 sõlmitud kokkulepet tõlgendada sellisena, et see on garanteerinud SEAHi endiste töötajatele SEAHiga varasemate lepingute alusel omandatud õigused. Selline kokkulepe oleks eelkõige programmiline dokument, mis seejärel asendati 4. juunil 2014 allkirjastatud lepingutega. Nende kokkulepete sõnastuse kohaselt oleks ilmne, et SEAHi endistele töötajatele ei tagatud varem omandatud õigusi, vaid Airport Handling võttis nad pigem uute tingimuste alusel uuesti tööle.

| (229) | Tuginedes ametliku uurimismenetluse käigus saadud teabele hindas komisjon i) protsessi, mille käigus märkimisväärne osa SEAHi töötajaid võeti taas tööle Airport Handlingus, ii) ning lepinguid ametiühingutega SEAHi töötajate taas töölevõtmiseks. |
| --- | --- |

(229)

Tuginedes ametliku uurimismenetluse käigus saadud teabele hindas komisjon i) protsessi, mille käigus märkimisväärne osa SEAHi töötajaid võeti taas tööle Airport Handlingus, ii) ning lepinguid ametiühingutega SEAHi töötajate taas töölevõtmiseks.

| (230) | Esiteks seoses protsessiga tuleks märkida kohe alguses, et puudus õiguslik töölepingute ülekandmine SEAHilt Airport Handlingule. SEAHiga sõlmitud lepingud lõpetati õiguspäraselt ja Airport Handlinguga sõlmiti uued lepingud. Peale selle ei andnud SEAH Airport Handlingule töölepinguid üle ei automaatselt ega üldiselt. Tegelikult ei toimunud mitte mingisugust töölepingute üleandmist. Pigem lõpetas varasem äriühing töölepingud enne osade töötajate uuesti töölevõtmist teise äriühingu poolt erinevatel tingimustel. |
| --- | --- |

(230)

Esiteks seoses protsessiga tuleks märkida kohe alguses, et puudus õiguslik töölepingute ülekandmine SEAHilt Airport Handlingule. SEAHiga sõlmitud lepingud lõpetati õiguspäraselt ja Airport Handlinguga sõlmiti uued lepingud. Peale selle ei andnud SEAH Airport Handlingule töölepinguid üle ei automaatselt ega üldiselt. Tegelikult ei toimunud mitte mingisugust töölepingute üleandmist. Pigem lõpetas varasem äriühing töölepingud enne osade töötajate uuesti töölevõtmist teise äriühingu poolt erinevatel tingimustel.

| (231) | Teiseks tuleb seoses ülekandmise ulatusega märkida järgmist: 22. aprillil 2014, kui SEAH algatas koondatud töötajate liikuvuse kava, oli tema töötajate arv [...] (*1) suur, samaväärne [...] (*1) täistööaja ekvivalendiga. Kättesaadavad andmed näitavad, et 31. mail 2015, üheksa kuud alates tema tegevusest oli Airport Handlingul [...] (*1) töötajat, kellest [...] (*1) olid olnud varem SEAHi juures tööl. Seega oli Airport Handling kuni selle ajani võtnud üle ligikaudu [...] (*1) % SEAHi töötajatest. Üleminek ei olnud seega täielik ja isegi mitte praktiliselt täielik. Sellegipoolest tuleb ka märkida, et Airport Handlingu personal koosnes vähemalt varajases etapis pärast tegevuse alustamist peaaegu ainult SEAHi endistest töötajatest. |
| --- | --- |

(231)

Teiseks tuleb seoses ülekandmise ulatusega märkida järgmist: 22. aprillil 2014, kui SEAH algatas koondatud töötajate liikuvuse kava, oli tema töötajate arv [...] (*1) suur, samaväärne [...] (*1) täistööaja ekvivalendiga. Kättesaadavad andmed näitavad, et 31. mail 2015, üheksa kuud alates tema tegevusest oli Airport Handlingul [...] (*1) töötajat, kellest [...] (*1) olid olnud varem SEAHi juures tööl. Seega oli Airport Handling kuni selle ajani võtnud üle ligikaudu [...] (*1) % SEAHi töötajatest. Üleminek ei olnud seega täielik ja isegi mitte praktiliselt täielik. Sellegipoolest tuleb ka märkida, et Airport Handlingu personal koosnes vähemalt varajases etapis pärast tegevuse alustamist peaaegu ainult SEAHi endistest töötajatest.

*1

*1

*1

*1

*1

| (232) | Kolmandaks märgib komisjon seoses uuesti töölevõtmise oluliste tingimustega, et Airport Handlingu poolt endiste SEAHi töötajatega sõlmitud lepingud erinesid nii formaalselt kui ka materiaalselt varasematest lepingutest SEAHiga eelkõige selle poolest, et kohaldati erinevaid tingimusi seoses järgmisega:






  — | [...] (*1) kohaldatakse Airport Handlingu töötajate suhtes; |
| --- | --- | --- |

(232)

Kolmandaks märgib komisjon seoses uuesti töölevõtmise oluliste tingimustega, et Airport Handlingu poolt endiste SEAHi töötajatega sõlmitud lepingud erinesid nii formaalselt kui ka materiaalselt varasematest lepingutest SEAHiga eelkõige selle poolest, et kohaldati erinevaid tingimusi seoses järgmisega:

—

[...] (*1) kohaldatakse Airport Handlingu töötajate suhtes;

*1

| — | Airport Handling ei kohalda [...] (*1), mis täiendab riiklikku kollektiivlepingut; |
| --- | --- |

—

Airport Handling ei kohalda [...] (*1), mis täiendab riiklikku kollektiivlepingut;

*1

| — | Töötingimuste olulised muudatused hõlmavad järgmist:






  — | [...] (*1); |
| --- | --- | --- |

—

Töötingimuste olulised muudatused hõlmavad järgmist:

—

[...] (*1);

*1

| — | [...] (*1), mida SEAH oma töötajate suhtes kohaldas; |
| --- | --- |

—

[...] (*1), mida SEAH oma töötajate suhtes kohaldas;

*1

| — | töökorraldus, nt [...] (*1). |
| --- | --- |

—

töökorraldus, nt [...] (*1).

*1

| — | Eespool loetletud muudatuste mõõdetav tulemus on tööjõukulude vähenemine ligikaudu [...] (*1) % võrreldes SEAHi tööjõukuludega, mis tulenevad mõlemad nii kohaldatava riikliku kollektiivlepingu korrast kui ka lisanduvast korporatiivlepingust; korporatiivlepingu tingimuste osakaal tööjõukuludes vähenes 50 %. |
| --- | --- |

—

Eespool loetletud muudatuste mõõdetav tulemus on tööjõukulude vähenemine ligikaudu [...] (*1) % võrreldes SEAHi tööjõukuludega, mis tulenevad mõlemad nii kohaldatava riikliku kollektiivlepingu korrast kui ka lisanduvast korporatiivlepingust; korporatiivlepingu tingimuste osakaal tööjõukuludes vähenes 50 %.

*1

| (233) | Lisaks ka asjaolud, mille alusel tööhõive tingimused asjaomaste poolte vahel läbi räägiti ja lõpuks kokku lepiti, viitavad sel juhul sellele, et töötingimused muutusid oluliselt: SEA, SEAH ja Airport Handling rääkisid eraldi läbi ametiühingutega ja jõudsid nendega eraldi kokkulepetele. Airport Handlingul ja ametiühingutel kulus rohkem kui kaheksa kuud, et jõuda kokkuleppele värbamismenetluse tingimustes, töölepingute õiguslikus ja finantssisus, sotsiaalhüvitiste põhimõtetes ja töökorralduses. Usaldusfondi sõnul olid SEAHi töötajad esialgu vastu muudatustele, millega töötajaid esindavad ametiühingud olid 2014. aasta juuni kokkuleppes nõustunud. Töötajad lükkasid need muudatused hääletusel tagasi. Usaldusfondi esitatud dokumentide alusel leppisid ametiühingud seejärel kokku üksnes uutes töötingimustes pärast seda, kui Airport Handling nõustus esitama teatavaid selgitusi ülaltoodud lepingu kohta. Komisjon märgib, et Airport Handling pidas ametiühingutega eraldi läbirääkimisi ning esialgsetest vastuoludest hoolimata õnnestus tal rakendada ülalkirjeldatud muudatused. Nagu kirjeldati põhjenduses 38, Airport Handlingu ja ametiühingute vaheline leping 4. juuni 2014 ei ole muutnud oluliselt pärast seda kui ametiühingud selle hääletusel tagasi lõkkasid, kui nad nõudsid mitmeid selgitusi lepingusse. |
| --- | --- |

(233)

Lisaks ka asjaolud, mille alusel tööhõive tingimused asjaomaste poolte vahel läbi räägiti ja lõpuks kokku lepiti, viitavad sel juhul sellele, et töötingimused muutusid oluliselt: SEA, SEAH ja Airport Handling rääkisid eraldi läbi ametiühingutega ja jõudsid nendega eraldi kokkulepetele. Airport Handlingul ja ametiühingutel kulus rohkem kui kaheksa kuud, et jõuda kokkuleppele värbamismenetluse tingimustes, töölepingute õiguslikus ja finantssisus, sotsiaalhüvitiste põhimõtetes ja töökorralduses. Usaldusfondi sõnul olid SEAHi töötajad esialgu vastu muudatustele, millega töötajaid esindavad ametiühingud olid 2014. aasta juuni kokkuleppes nõustunud. Töötajad lükkasid need muudatused hääletusel tagasi. Usaldusfondi esitatud dokumentide alusel leppisid ametiühingud seejärel kokku üksnes uutes töötingimustes pärast seda, kui Airport Handling nõustus esitama teatavaid selgitusi ülaltoodud lepingu kohta. Komisjon märgib, et Airport Handling pidas ametiühingutega eraldi läbirääkimisi ning esialgsetest vastuoludest hoolimata õnnestus tal rakendada ülalkirjeldatud muudatused. Nagu kirjeldati põhjenduses 38, Airport Handlingu ja ametiühingute vaheline leping 4. juuni 2014 ei ole muutnud oluliselt pärast seda kui ametiühingud selle hääletusel tagasi lõkkasid, kui nad nõudsid mitmeid selgitusi lepingusse.

| (234) | Eespool esitatud kaalutlusi arvestades ei olnud tegeliku tööjõu ülekandmine ei täielik ega tähendanud SEAHi lepingute alusel kehtinud töötingimuste sisu ülevõtmist. |
| --- | --- |

(234)

Eespool esitatud kaalutlusi arvestades ei olnud tegeliku tööjõu ülekandmine ei täielik ega tähendanud SEAHi lepingute alusel kehtinud töötingimuste sisu ülevõtmist.

| (235) | Seda järeldust ei mõjuta kokkulepped vastavalt SEA, SEAHi ja Airport Handlingu ning ametiühingute organisatsioonide vahel seoses töötajatega. Kokkulepete eesmärk ei ole ei osutada, et töötajad oleksid täielikult SEAHilt Airport Handlingule üle kantud ega seda, et SEAHi töölepingute alusel kehtivaid tingimusi ei jätkataks. Komisjon teatas eelkõige, et vastavalt SEA ja ametiühingu vahelise 4. novembri 2013. aasta esialgse kokkuleppe projektile, peab tulevane rakenduskokkulepe olema inspireeritud eesmärgist kaitsta kõikide SEAHi töötajate töökohti (27). Selles kokkuleppes loetletakse mitmeid meetmeid, et saavutada seda eesmärki, põhimõtteliselt kõik mehhanismid, mis on tehtud kättesaadavaks asjaomaste õigusaktidega, mis reguleerivad tööhõivet ja kollektiivläbirääkimisi, nagu sotsiaalkaitsevõrgud ja vabatahtlikud koondamised, mida tuleks rakendada ka SEA kontsernis, ning lahendused, mis hõlmavad kontsernis ümberpaigutamist. Seega tähendas see kokkulepe tegelikult seda, et töökohad tuleks kogu SEA kontsernis ümber jaotada, (28) aga mitte üksnes Airport Handlingule, ning üksnes ühe meetmena mitmest. Pealegi ei olnud need kokkulepped sõlmitud Airport Handlinguga, mis sõlmis eraldi kokkulepped töötajatega. Seepärast ei olnud Airport Handlingule määratud töökohtade arv poolte vahel eelnevalt kindlaks määratud, vaid see kehtestati pärast äriühingu personalivajaduste rahuldamist pärast lennuettevõtjatega lepingute sõlmimist. |
| --- | --- |

(235)

Seda järeldust ei mõjuta kokkulepped vastavalt SEA, SEAHi ja Airport Handlingu ning ametiühingute organisatsioonide vahel seoses töötajatega. Kokkulepete eesmärk ei ole ei osutada, et töötajad oleksid täielikult SEAHilt Airport Handlingule üle kantud ega seda, et SEAHi töölepingute alusel kehtivaid tingimusi ei jätkataks. Komisjon teatas eelkõige, et vastavalt SEA ja ametiühingu vahelise 4. novembri 2013. aasta esialgse kokkuleppe projektile, peab tulevane rakenduskokkulepe olema inspireeritud eesmärgist kaitsta kõikide SEAHi töötajate töökohti (27). Selles kokkuleppes loetletakse mitmeid meetmeid, et saavutada seda eesmärki, põhimõtteliselt kõik mehhanismid, mis on tehtud kättesaadavaks asjaomaste õigusaktidega, mis reguleerivad tööhõivet ja kollektiivläbirääkimisi, nagu sotsiaalkaitsevõrgud ja vabatahtlikud koondamised, mida tuleks rakendada ka SEA kontsernis, ning lahendused, mis hõlmavad kontsernis ümberpaigutamist. Seega tähendas see kokkulepe tegelikult seda, et töökohad tuleks kogu SEA kontsernis ümber jaotada, (28) aga mitte üksnes Airport Handlingule, ning üksnes ühe meetmena mitmest. Pealegi ei olnud need kokkulepped sõlmitud Airport Handlinguga, mis sõlmis eraldi kokkulepped töötajatega. Seepärast ei olnud Airport Handlingule määratud töökohtade arv poolte vahel eelnevalt kindlaks määratud, vaid see kehtestati pärast äriühingu personalivajaduste rahuldamist pärast lennuettevõtjatega lepingute sõlmimist.

27

28

| (236) | Komisjon märgib lisaks, et puuduvad märgid, et Airport Handlingu suhtes oleks riigiasutuste või tema emaettevõtja poolt kehtestatud kohustus võtta tööle SEAHi endiseid töötajaid. |
| --- | --- |

(236)

Komisjon märgib lisaks, et puuduvad märgid, et Airport Handlingu suhtes oleks riigiasutuste või tema emaettevõtja poolt kehtestatud kohustus võtta tööle SEAHi endiseid töötajaid.

| (237) | Kokkuvõttes leiab komisjon seoses tööjõu ülekandmise ulatusega, et asjaolud viitavad eelkõige majandusliku järjepidevuse tugevamale elemendile tingituna olulise osa SEAHi töötajate uuesti töölevõtmisest Airport Handlingu poolt. Samas tuleb võtta arvesse uuesti töölevõtmisega seotud asjaolusid, eelkõige kõikide lepingute lõpetamist ja uute lepingute sõlmimist uute lepinguliste tingimustega. Komisjon teeb seega järelduse, et tööjõu ülekandmist ei saa tõlgendada kui tugevat märki SEAHi ja Airport Handlingu vahelise majandusliku järjepidevuse kohta. |
| --- | --- |

(237)

Kokkuvõttes leiab komisjon seoses tööjõu ülekandmise ulatusega, et asjaolud viitavad eelkõige majandusliku järjepidevuse tugevamale elemendile tingituna olulise osa SEAHi töötajate uuesti töölevõtmisest Airport Handlingu poolt. Samas tuleb võtta arvesse uuesti töölevõtmisega seotud asjaolusid, eelkõige kõikide lepingute lõpetamist ja uute lepingute sõlmimist uute lepinguliste tingimustega. Komisjon teeb seega järelduse, et tööjõu ülekandmist ei saa tõlgendada kui tugevat märki SEAHi ja Airport Handlingu vahelise majandusliku järjepidevuse kohta.

7.1.1.2.   Lepingud lennuettevõtjatega

Lepingud lennuettevõtjatega

| (238) | Komisjon asus oma 2014. aasta menetluse algatamise otsuses esialgsele seisukohale, et Airport Handlingu eeldatavaid turuosasid esimesel kuuel tegevuskuul oleks saanud pidada realistlikuks üksnes tulenevalt SEAHi varasema tegevuse ise elluviimisest. |
| --- | --- |

(238)

Komisjon asus oma 2014. aasta menetluse algatamise otsuses esialgsele seisukohale, et Airport Handlingu eeldatavaid turuosasid esimesel kuuel tegevuskuul oleks saanud pidada realistlikuks üksnes tulenevalt SEAHi varasema tegevuse ise elluviimisest.

| (239) | Uurimise käigus väitsid Itaalia, SEA ja Airport Handling, et need ootused põhinesid Airport Handlingu 2014. aasta augusti äriplaanil. Need muudeti võimalikuks, sätestades märkimisväärsed tegevuskulude vähendamised, mis saavutati tööjõu efektiivsuse ja töötajate arvu vähendamise kaudu. |
| --- | --- |

(239)

Uurimise käigus väitsid Itaalia, SEA ja Airport Handling, et need ootused põhinesid Airport Handlingu 2014. aasta augusti äriplaanil. Need muudeti võimalikuks, sätestades märkimisväärsed tegevuskulude vähendamised, mis saavutati tööjõu efektiivsuse ja töötajate arvu vähendamise kaudu.

| (240) | Peale selle räägiti Milano lennujaamades tegutsevate lennuettevõtjatega sõlmitud lepingud Airport Handlingu poolt uuesti läbi. Itaalia andmetel ei saanud neid lepinguid õiguspäraselt SEAHilt Airport Handlingule üle kanda. Need tuli uuesti läbi rääkida teiste Milano lennujaamades tegutsevate teenuseosutajatega konkureerides. |
| --- | --- |

(240)

Peale selle räägiti Milano lennujaamades tegutsevate lennuettevõtjatega sõlmitud lepingud Airport Handlingu poolt uuesti läbi. Itaalia andmetel ei saanud neid lepinguid õiguspäraselt SEAHilt Airport Handlingule üle kanda. Need tuli uuesti läbi rääkida teiste Milano lennujaamades tegutsevate teenuseosutajatega konkureerides.

| (241) | Nagu on kirjeldatud põhjendustes 133 ja 208 erineb Airport Handlingu kliendiportfell tõepoolest SEAHi omast. Kui SEAH lahkus turult, siis otsustasid mitmed tema kliendid tellida maapealse teeninduse teenused muudelt ettevõtjatelt kui Airport Handling. Seevastu õnnestus Airport Handlingul meelitada ligi kliente, keda SEAH ei olnud varem teenindanud. |
| --- | --- |

(241)

Nagu on kirjeldatud põhjendustes 133 ja 208 erineb Airport Handlingu kliendiportfell tõepoolest SEAHi omast. Kui SEAH lahkus turult, siis otsustasid mitmed tema kliendid tellida maapealse teeninduse teenused muudelt ettevõtjatelt kui Airport Handling. Seevastu õnnestus Airport Handlingul meelitada ligi kliente, keda SEAH ei olnud varem teenindanud.

| (242) | Selleks et veelgi tõendada asjaolu, et uued lepingud, mille Airport Handling oli sõlminud lennuettevõtjatega, ei põhinenud üksnes uutel läbirääkimistel, vaid nendes sätestati ka oluliselt erinevad lepingulised tingimused, esitas Itaalia teavet, mis näitas, et teatavad lennuettevõtjad, keda teenindas varem SEAH (näiteks [...] (*1)), said kasutada märkimisväärselt soodsamaid tingimusi Airport Handlinguga kui SEAHi puhul. Eelkõige taotles [...] (*1) Airport Handlinguga peetud läbirääkimiste ajal, et [...] (*1). Selle tulemusena [...] (*1) omandas [...] (*1) (29). |
| --- | --- |

(242)

Selleks et veelgi tõendada asjaolu, et uued lepingud, mille Airport Handling oli sõlminud lennuettevõtjatega, ei põhinenud üksnes uutel läbirääkimistel, vaid nendes sätestati ka oluliselt erinevad lepingulised tingimused, esitas Itaalia teavet, mis näitas, et teatavad lennuettevõtjad, keda teenindas varem SEAH (näiteks [...] (*1)), said kasutada märkimisväärselt soodsamaid tingimusi Airport Handlinguga kui SEAHi puhul. Eelkõige taotles [...] (*1) Airport Handlinguga peetud läbirääkimiste ajal, et [...] (*1). Selle tulemusena [...] (*1) omandas [...] (*1) (29).

*1

*1

*1

*1

*1

29

| (243) | Uurimise käigus selgitas Itaalia, et SEA ei olnud seadnud tingimuseks lennujaamatasude allahindluste võimaldamist Milano lennujaamades tegutsevatele lennuettevõtjatele, kui need sõlmisid maapealse teeninduse lepingud Airport Handlinguga. Uurimise käigus saadud märkustele tuginedes ei ole dokumentaalseid tõendeid selle kohta, et SEA oleks olnud tegelikult seotud sellise tegevusega, et motiveerida Milano lennujaamades tegutsevaid lennuettevõtjaid sõlmima uusi maapealse teeninduse lepinguid Airport Handlinguga. |
| --- | --- |

(243)

Uurimise käigus selgitas Itaalia, et SEA ei olnud seadnud tingimuseks lennujaamatasude allahindluste võimaldamist Milano lennujaamades tegutsevatele lennuettevõtjatele, kui need sõlmisid maapealse teeninduse lepingud Airport Handlinguga. Uurimise käigus saadud märkustele tuginedes ei ole dokumentaalseid tõendeid selle kohta, et SEA oleks olnud tegelikult seotud sellise tegevusega, et motiveerida Milano lennujaamades tegutsevaid lennuettevõtjaid sõlmima uusi maapealse teeninduse lepinguid Airport Handlinguga.

| (244) | Komisjon väljendas oma 2014. aasta menetluse algatamise otsuses kahtluseid, et lepingud lennuettevõtjatega räägitakse uuesti läbi. Seoses sellega osutas komisjon teabele, mis näitab, et juba enne kõnealuste lepingute kehtivusaja lõppu tegelesid SEA ja Airport Handling ühise turundustegevusega, et veenda lennujaamas tegutsevaid lennuettevõtjaid, et SEA jätkab maapealse teeninduse teenuste osutamist. Ametliku uurimismenetluse käigus ei saadud samas faktilisi tõendeid, et SEA ja Airport Handling olid korraldanud ühise turundustegevuse kaudu üksnes töövõtja vahetuse, jätmata lennuettevõtjatele kui tellijatele lepingutingimuste uueks läbirääkimiseks võimalusi. Eelkõige ei õnnestunud komisjonil saada tõendeid, et nii SEA kui ka Airport Handling oleksid saanud tegelikult nurjata SEAHi endiste klientide püüded saada teistelt maapealse teeninduse teenuseosutajatelt soodsamad tingimused. |
| --- | --- |

(244)

Komisjon väljendas oma 2014. aasta menetluse algatamise otsuses kahtluseid, et lepingud lennuettevõtjatega räägitakse uuesti läbi. Seoses sellega osutas komisjon teabele, mis näitab, et juba enne kõnealuste lepingute kehtivusaja lõppu tegelesid SEA ja Airport Handling ühise turundustegevusega, et veenda lennujaamas tegutsevaid lennuettevõtjaid, et SEA jätkab maapealse teeninduse teenuste osutamist. Ametliku uurimismenetluse käigus ei saadud samas faktilisi tõendeid, et SEA ja Airport Handling olid korraldanud ühise turundustegevuse kaudu üksnes töövõtja vahetuse, jätmata lennuettevõtjatele kui tellijatele lepingutingimuste uueks läbirääkimiseks võimalusi. Eelkõige ei õnnestunud komisjonil saada tõendeid, et nii SEA kui ka Airport Handling oleksid saanud tegelikult nurjata SEAHi endiste klientide püüded saada teistelt maapealse teeninduse teenuseosutajatelt soodsamad tingimused.

| (245) | Komisjon andis hinnangu, et kui Airport Handling oli oma tegevuse alustamiseks valmistudes tegelikult uue turule siseneja olukorras või sai pigem kasu SEAHi turuseisundist ja kliendikontaktidest, et tagada tegevuse jätkuvus. Juhtumi eriasjaolude alusel võib öelda, et kui SEAHi turult lahkumine ei oleks kaasa toonud võimalust tema klientide jaoks läbi rääkida uusi lepinguid maapealse teeninduse teenuste osutajatega peale Airport Handlingu, oleks see viidanud tagasinõudmisotsuse täitmisest hoidumisele, kuna see tooks kaasa klientide ülemineku SEAHilt Airport Handlingule. |
| --- | --- |

(245)

Komisjon andis hinnangu, et kui Airport Handling oli oma tegevuse alustamiseks valmistudes tegelikult uue turule siseneja olukorras või sai pigem kasu SEAHi turuseisundist ja kliendikontaktidest, et tagada tegevuse jätkuvus. Juhtumi eriasjaolude alusel võib öelda, et kui SEAHi turult lahkumine ei oleks kaasa toonud võimalust tema klientide jaoks läbi rääkida uusi lepinguid maapealse teeninduse teenuste osutajatega peale Airport Handlingu, oleks see viidanud tagasinõudmisotsuse täitmisest hoidumisele, kuna see tooks kaasa klientide ülemineku SEAHilt Airport Handlingule.

| (246) | Seoses sellega on järgmine eriti asjakohane: Airport Handlingu äriplaanis ei võetud arvesse alternatiivseid stsenaariumeid väiksemate turuosadega. See võib näidata, et Airport Handling oli kindel, et võtta üle SEAHi kliendibaas suhteliselt suure tõenäosusega ning seega võiks eeldada, et ta saab kasu SEAHi varasemast turupositsioonist ja kliendikontaktidest, et ligi meelitada oma kliente ja vastavaid lepinguid, talumata konkurentsi muude maapealse teeninduse teenuste pakkujatega, et saada need lepingud endale. |
| --- | --- |

(246)

Seoses sellega on järgmine eriti asjakohane: Airport Handlingu äriplaanis ei võetud arvesse alternatiivseid stsenaariumeid väiksemate turuosadega. See võib näidata, et Airport Handling oli kindel, et võtta üle SEAHi kliendibaas suhteliselt suure tõenäosusega ning seega võiks eeldada, et ta saab kasu SEAHi varasemast turupositsioonist ja kliendikontaktidest, et ligi meelitada oma kliente ja vastavaid lepinguid, talumata konkurentsi muude maapealse teeninduse teenuste pakkujatega, et saada need lepingud endale.

| (247) | Samas näitavad teatavad vormilised ja olulised tegurid, et sellega ei olnud tegu. |
| --- | --- |

(247)

Samas näitavad teatavad vormilised ja olulised tegurid, et sellega ei olnud tegu.

| (248) | Esiteks ei kantud seoses ülekandmise vormiga teenustelepinguid õiguslikult SEAHilt Airport Handlingule üle. Lennuettevõtjad võisid seega vabalt valida muu teenuseosutaja kui Airport Handling kohe kui nende lepingud SEAHiga lõpetati, nagu on kirjeldatud selle otsuse põhjenduses 43. |
| --- | --- |

(248)

Esiteks ei kantud seoses ülekandmise vormiga teenustelepinguid õiguslikult SEAHilt Airport Handlingule üle. Lennuettevõtjad võisid seega vabalt valida muu teenuseosutaja kui Airport Handling kohe kui nende lepingud SEAHiga lõpetati, nagu on kirjeldatud selle otsuse põhjenduses 43.

| (249) | Teiseks viitab kättesaadav teave sellele, et kliendid said kasutada muid teenuseosutajaid, kui SEAH oleks neid teavitanud, et ta peatab oma tegevuse. Asjaolu, et mitu klienti kaotati, kinnitab selle võimaluse olemasolu. Kõige tähtsam on see, et SEAHil ei olnud õiguslikku alust ühepoolselt anda üle lepinguid ühelegi kolmandale isikule, välja arvatud erandlikes olukordades. Itaalia ametiasutuste esitatud teabe kohaselt ei olnud erandlike olukordade sätet samas kasutatud. Itaalia ametiasutused esitasid Airport Handlingu kliendibaasi ülevaate 14. veebruari 2014. aasta seisuga, mis näitab, et 68 varasemast SEAHi kliendist [...] (*1) olid valinud muu maapealse teeninduse teenuse osutajad ning et [...] (*1) Airport Handlingu tollasest kliendist oli üks läinud üle konkurendi juurde, kolm olid lennujaamas uued tegutsejad ja [...] (*1) olid SEAHi endised kliendid. [...] (*1) nendest [...] (*1) varasemast SEAHi kliendist pidas läbirääkimisi uute lepingutingimuste üle, mis olid kliendi jaoks soodsamad, sätestades kas madalamad hinnad (13 klienti), muudetud teenusteportfelli ([...] (*1) klienti) või isegi mõlema kombinatsiooni ([...] (*1) klienti). Samas sõlmis üksnes 20 klienti teenuslepingud, mis iseenesest sätestavad samad tingimused nagu varasemad lepingud SEAHiga. Hinnad langesid [...] (*1)–[...] (*1) % võrreldes varasemate SEAHiga kokku lepitud hindadega. |
| --- | --- |

(249)

Teiseks viitab kättesaadav teave sellele, et kliendid said kasutada muid teenuseosutajaid, kui SEAH oleks neid teavitanud, et ta peatab oma tegevuse. Asjaolu, et mitu klienti kaotati, kinnitab selle võimaluse olemasolu. Kõige tähtsam on see, et SEAHil ei olnud õiguslikku alust ühepoolselt anda üle lepinguid ühelegi kolmandale isikule, välja arvatud erandlikes olukordades. Itaalia ametiasutuste esitatud teabe kohaselt ei olnud erandlike olukordade sätet samas kasutatud. Itaalia ametiasutused esitasid Airport Handlingu kliendibaasi ülevaate 14. veebruari 2014. aasta seisuga, mis näitab, et 68 varasemast SEAHi kliendist [...] (*1) olid valinud muu maapealse teeninduse teenuse osutajad ning et [...] (*1) Airport Handlingu tollasest kliendist oli üks läinud üle konkurendi juurde, kolm olid lennujaamas uued tegutsejad ja [...] (*1) olid SEAHi endised kliendid. [...] (*1) nendest [...] (*1) varasemast SEAHi kliendist pidas läbirääkimisi uute lepingutingimuste üle, mis olid kliendi jaoks soodsamad, sätestades kas madalamad hinnad (13 klienti), muudetud teenusteportfelli ([...] (*1) klienti) või isegi mõlema kombinatsiooni ([...] (*1) klienti). Samas sõlmis üksnes 20 klienti teenuslepingud, mis iseenesest sätestavad samad tingimused nagu varasemad lepingud SEAHiga. Hinnad langesid [...] (*1)–[...] (*1) % võrreldes varasemate SEAHiga kokku lepitud hindadega.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (250) | Eeltoodut silmas pidades seevastu ei näe komisjon tagasinõudmisotsuse täitmisest hoidumise märke (ja seega majanduslikku järjepidevust) protsessis, mis viis Airport Handlingu lepingute sõlmimiseni mitme varasema SEAHi kliendiga. Airport Handling tundus tõepoolest olevat tegutsenud tegelikus konkurentsis, pidades läbirääkimisi Milano lennujaamades tegutsevate vedajatega, ning on märke, et Milano lennujaamade teenuseosutajate vaheline konkurents oli tõhus, kui SEAH oli turult lahkumas. |
| --- | --- |

(250)

Eeltoodut silmas pidades seevastu ei näe komisjon tagasinõudmisotsuse täitmisest hoidumise märke (ja seega majanduslikku järjepidevust) protsessis, mis viis Airport Handlingu lepingute sõlmimiseni mitme varasema SEAHi kliendiga. Airport Handling tundus tõepoolest olevat tegutsenud tegelikus konkurentsis, pidades läbirääkimisi Milano lennujaamades tegutsevate vedajatega, ning on märke, et Milano lennujaamade teenuseosutajate vaheline konkurents oli tõhus, kui SEAH oli turult lahkumas.

7.1.1.3.   SEAHi varad

SEAHi varad

| (251) | Ülemineku ulatuse analüüsimise kolmanda punktina hindas komisjon varade ülemineku ulatust. |
| --- | --- |

(251)

Ülemineku ulatuse analüüsimise kolmanda punktina hindas komisjon varade ülemineku ulatust.

| (252) | Komisjon täheldan, et kui Airport Handling alustas tegevust, siis ta hankis 100 % oma maapealse teeninduse seadmetest SEAHilt rentides. Viis kuud hiljem hakkas ta neid seadmeid järk-järgult asendama varadega, mis olid turul ostetud ning lõpuks ostis 2015. aasta septembris [...] (*1) varad SEAHi varade [...] (*1) osast. |
| --- | --- |

(252)

Komisjon täheldan, et kui Airport Handling alustas tegevust, siis ta hankis 100 % oma maapealse teeninduse seadmetest SEAHilt rentides. Viis kuud hiljem hakkas ta neid seadmeid järk-järgult asendama varadega, mis olid turul ostetud ning lõpuks ostis 2015. aasta septembris [...] (*1) varad SEAHi varade [...] (*1) osast.

*1

*1

| (253) | Eelkõige hakkas Airport Handling osutama maapealse teeninduse teenuseid, kasutades rendilepingu alusel SEAHi varasid. See leping pidi lõppema 31. augustil 2015. Enne rendilepingu lõppemist väljendas Airport Handling oma huvi [...] (*1) soetamise vastu pakkumuse [...] (*1) osast, nimelt osadest nr [...] (*1). Airport Handlingu andmetel, ehkki realistlikult ligikaudu kolmandik maapealse teeninduse seadmetest, mis kuulusid SEAHile ja mida Airport Handling rentis, olid iganenud, soovis Airport Handling omandada ligikaudu [...] % neist seadmetest (mis oleks piisavad Airport Handlingu tegevuses kasutamiseks), arvestades, et Airport Handling oli vahepeal omandanud turul märkimisväärsed varud varuosasid, mida oleks saanud kasutada kõige iganenumate SEAHi seadmete mõnede osade asendamiseks. |
| --- | --- |

(253)

Eelkõige hakkas Airport Handling osutama maapealse teeninduse teenuseid, kasutades rendilepingu alusel SEAHi varasid. See leping pidi lõppema 31. augustil 2015. Enne rendilepingu lõppemist väljendas Airport Handling oma huvi [...] (*1) soetamise vastu pakkumuse [...] (*1) osast, nimelt osadest nr [...] (*1). Airport Handlingu andmetel, ehkki realistlikult ligikaudu kolmandik maapealse teeninduse seadmetest, mis kuulusid SEAHile ja mida Airport Handling rentis, olid iganenud, soovis Airport Handling omandada ligikaudu [...] % neist seadmetest (mis oleks piisavad Airport Handlingu tegevuses kasutamiseks), arvestades, et Airport Handling oli vahepeal omandanud turul märkimisväärsed varud varuosasid, mida oleks saanud kasutada kõige iganenumate SEAHi seadmete mõnede osade asendamiseks.

*1

*1

*1

| (254) | Kättesaadavad dokumendid näitavad, et müügiläbirääkimised Airport Handlingu ja SEAHi vahel algasid siis, kui Airport Handling tegi 3. juuni 2015. aasta kirjaga järgmised ettepanekud:






  — | kohaldada [...] (*1) % allahindlust [...] (*1), pidades esiteks silmas seadmepargi vanust ja seisundit ning teiseks SEA algatatud müügimenetluse tulemust; |
| --- | --- | --- |

(254)

Kättesaadavad dokumendid näitavad, et müügiläbirääkimised Airport Handlingu ja SEAHi vahel algasid siis, kui Airport Handling tegi 3. juuni 2015. aasta kirjaga järgmised ettepanekud:

—

kohaldada [...] (*1) % allahindlust [...] (*1), pidades esiteks silmas seadmepargi vanust ja seisundit ning teiseks SEA algatatud müügimenetluse tulemust;

*1

*1

| — | makse [...] (*1) alates 31. juulist kuni 31. detsembrini 2015; |
| --- | --- |

—

makse [...] (*1) alates 31. juulist kuni 31. detsembrini 2015;

*1

| — | esialgne rendileping, mis pidi lõpetatama vastastikusel kokkuleppel 30. juunil 2015, ning SEAH võimaldab ajutist ja piiratud kasutamist (comodato) ligikaudu [...] (*1) valitud esemele [...] (*1) hiljemalt kuni 31. detsembrini 2015, ning kõik kindlustuse ja hoolduskulud kannab Airport Handling. |
| --- | --- |

—

esialgne rendileping, mis pidi lõpetatama vastastikusel kokkuleppel 30. juunil 2015, ning SEAH võimaldab ajutist ja piiratud kasutamist (comodato) ligikaudu [...] (*1) valitud esemele [...] (*1) hiljemalt kuni 31. detsembrini 2015, ning kõik kindlustuse ja hoolduskulud kannab Airport Handling.

comodato

*1

*1

| (255) | Samal päeval toimus poolte vahel kohtumine. SEAHi likvideerija vastas 10. juuni 2015. aasta kirjaga Airport Handlingu ettepanekutele kokkuvõtlikult järgmiselt.






  — | Ehkki SEAH soovib pakkumuse vastu võtta, ei ole ta valmis tegema allahindlusi, sest kõik hinnad olid kindlaks määratud ekspertide hinnangute alusel. Likvideerija märkis, et Airport Handling ei pidanud isegi kandma mingeid transpordikulusid; |
| --- | --- | --- |

(255)

Samal päeval toimus poolte vahel kohtumine. SEAHi likvideerija vastas 10. juuni 2015. aasta kirjaga Airport Handlingu ettepanekutele kokkuvõtlikult järgmiselt.

—

Ehkki SEAH soovib pakkumuse vastu võtta, ei ole ta valmis tegema allahindlusi, sest kõik hinnad olid kindlaks määratud ekspertide hinnangute alusel. Likvideerija märkis, et Airport Handling ei pidanud isegi kandma mingeid transpordikulusid;

| — | SEAH ei aktsepteeri osamakseid, välja arvatud juhul, kui Airport Handling esitab piisavad garantiid. |
| --- | --- |

—

SEAH ei aktsepteeri osamakseid, välja arvatud juhul, kui Airport Handling esitab piisavad garantiid.

| — | Allahindluste puudumisel soovib SEAH seadmepargi üle anda 30. juunil 2015 ning leppida kokku teatavate esemete laenutamises samas üksnes kuni 30. novembrini 2015. |
| --- | --- |

—

Allahindluste puudumisel soovib SEAH seadmepargi üle anda 30. juunil 2015 ning leppida kokku teatavate esemete laenutamises samas üksnes kuni 30. novembrini 2015.

| (256) | Itaalia ametiasutuste arvates kestsid läbirääkimised endiselt kuni 2015. aasta septembrini, kui SEAH nõustus maksma ostuhinna [...] (*1) osa [...] (*1) müügi eest, [...] (*1). Ostuhind oli [...] (*1) eurot, see on hind, mis oli esialgu märgitud ebaõnnestunud hankemenetluses. Esialgne rendilepingut pikendati erandkorras kuni [...] (*1), [...] (*1) seadmeparki kuuluva puhul ja kogurendisumma [...] (*1) eurot maksmisel ning see tasu põhines väärtusel, mis omistati nendele esemetele ülalnimetatud sõltumatute hindamiste poolt. Airport Handling tagastas need [...] (*1) esemed SEAHile [...] (*1). |
| --- | --- |

(256)

Itaalia ametiasutuste arvates kestsid läbirääkimised endiselt kuni 2015. aasta septembrini, kui SEAH nõustus maksma ostuhinna [...] (*1) osa [...] (*1) müügi eest, [...] (*1). Ostuhind oli [...] (*1) eurot, see on hind, mis oli esialgu märgitud ebaõnnestunud hankemenetluses. Esialgne rendilepingut pikendati erandkorras kuni [...] (*1), [...] (*1) seadmeparki kuuluva puhul ja kogurendisumma [...] (*1) eurot maksmisel ning see tasu põhines väärtusel, mis omistati nendele esemetele ülalnimetatud sõltumatute hindamiste poolt. Airport Handling tagastas need [...] (*1) esemed SEAHile [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (257) | Airport Handlingu andmetel oli ostmine sellegipoolest majanduslikult põhjendatud eelkõige järgmistel põhjustel.






  — | Airport Handlingu ärimudel koosneb põhiliselt sellest, et ta tegutseb sõlmlennujaamale teenuse pakkujana üksnes ühes kohas, nimelt Milano lennujaamades, ning põhineb seega organisatsioonilisel mudelil, mis tagab inimressursid ja tehnilised vahendid, et vastata teenuste nõudlusele ühes asukohas (sõlmlennujaamale teenuste osutaja pakkuja ärimudel). Airport Handlingu seisukoha järgi tagab see mudel parema tõhususe ja turvalisemad kasumimarginaalid. Seega oleks Airport Handlingu jaoks seadmete vanus ja tõhusus väiksem mure kui ettevõtjate jaoks, kes tegutsevad mitmes lennujaamas ja peavad seega oma seadmeid napimate vahenditega haldama. |
| --- | --- | --- |

(257)

Airport Handlingu andmetel oli ostmine sellegipoolest majanduslikult põhjendatud eelkõige järgmistel põhjustel.

—

Airport Handlingu ärimudel koosneb põhiliselt sellest, et ta tegutseb sõlmlennujaamale teenuse pakkujana üksnes ühes kohas, nimelt Milano lennujaamades, ning põhineb seega organisatsioonilisel mudelil, mis tagab inimressursid ja tehnilised vahendid, et vastata teenuste nõudlusele ühes asukohas (sõlmlennujaamale teenuste osutaja pakkuja ärimudel). Airport Handlingu seisukoha järgi tagab see mudel parema tõhususe ja turvalisemad kasumimarginaalid. Seega oleks Airport Handlingu jaoks seadmete vanus ja tõhusus väiksem mure kui ettevõtjate jaoks, kes tegutsevad mitmes lennujaamas ja peavad seega oma seadmeid napimate vahenditega haldama.

| — | Ehkki osa seadmetest oli vananenud, olid mitmed esemed suhteliselt uued ning neid sai tõhusalt kasutada. |
| --- | --- |

—

Ehkki osa seadmetest oli vananenud, olid mitmed esemed suhteliselt uued ning neid sai tõhusalt kasutada.

| — | Esemed asusid juba asjaomastes ruumides ning seega ei pidanud transpordikulu kandma. |
| --- | --- |

—

Esemed asusid juba asjaomastes ruumides ning seega ei pidanud transpordikulu kandma.

| — | Airport Handling lootis vähendada hoolduskulusid, sest enamik esemeid oli pärit samalt tootjalt ja olid sama mudeliga. |
| --- | --- |

—

Airport Handling lootis vähendada hoolduskulusid, sest enamik esemeid oli pärit samalt tootjalt ja olid sama mudeliga.

| — | Püüdes osta turul kogu ELis kasutatud seadmeid, leidis Airport Handling, et turul ei pakutud kasutatud seadmeid piisavalt, et vastata Airport Handlingu nõudmistele vastuvõetava hinnaga. |
| --- | --- |

—

Püüdes osta turul kogu ELis kasutatud seadmeid, leidis Airport Handling, et turul ei pakutud kasutatud seadmeid piisavalt, et vastata Airport Handlingu nõudmistele vastuvõetava hinnaga.

| — | Tasakaalustatud kooslus kasutatud ja uusi varasid oleks pidanud kasutama algusetapis, peamiselt seetõttu, et seadmete tarnijad tundusid olevat suutmatud uusi seadmeid ühekorraga tarnida ning ka seetõttu, et Airport Handlingul oli põhjust arvata, et järsk massiivne nõudluse kasv võiks käivitada hinnatõusud. Seega püüdis Airport Handling pigem järk-järgult kasutatud esemed kasutusest ära võtta ja uutega asendada. |
| --- | --- |

—

Tasakaalustatud kooslus kasutatud ja uusi varasid oleks pidanud kasutama algusetapis, peamiselt seetõttu, et seadmete tarnijad tundusid olevat suutmatud uusi seadmeid ühekorraga tarnida ning ka seetõttu, et Airport Handlingul oli põhjust arvata, et järsk massiivne nõudluse kasv võiks käivitada hinnatõusud. Seega püüdis Airport Handling pigem järk-järgult kasutatud esemed kasutusest ära võtta ja uutega asendada.

| — | Lisaks oleks olnud uue seadmepargi katsetamine ja töötajate piisav koolitamine nende kasutamiseks tavapärase töötamise ajal olnud keeruline eriti tegevuse alustamise etapis. |
| --- | --- |

—

Lisaks oleks olnud uue seadmepargi katsetamine ja töötajate piisav koolitamine nende kasutamiseks tavapärase töötamise ajal olnud keeruline eriti tegevuse alustamise etapis.

| (258) | Airport Handling oli vahepeal algatanud hankemenetluse alates 2014. aasta novembrist 2015. aasta jaanuarini uute seadmete ostmiseks turul. Itaalia ametiasutuste arvates on esimese pakkumismenetluse alusel ostetud seadmete väärtus ligikaudu [...] (*1) eurot. |
| --- | --- |

(258)

Airport Handling oli vahepeal algatanud hankemenetluse alates 2014. aasta novembrist 2015. aasta jaanuarini uute seadmete ostmiseks turul. Itaalia ametiasutuste arvates on esimese pakkumismenetluse alusel ostetud seadmete väärtus ligikaudu [...] (*1) eurot.

*1

| (259) | Komisjon hindas, kas Airport Handlingu varade väärtuse ja arvu võrdlemine, mis on ostetud turul väärtusega ja varade arvuga, mis on renditud ja seejärel SEAHilt ostetud, on usaldusväärne majandusliku jätkuvuse näitaja. Seoses mõlemat liiki varade võrreldavusega leidis komisjon, et:






  — | SEAHi likvideerija oli koostanud hanke osad, et ühendada igasse osasse esemed, mida kasutati töötingimustes, koos väiksemate varade ja esemetega. |
| --- | --- | --- |

(259)

Komisjon hindas, kas Airport Handlingu varade väärtuse ja arvu võrdlemine, mis on ostetud turul väärtusega ja varade arvuga, mis on renditud ja seejärel SEAHilt ostetud, on usaldusväärne majandusliku jätkuvuse näitaja. Seoses mõlemat liiki varade võrreldavusega leidis komisjon, et:

—

SEAHi likvideerija oli koostanud hanke osad, et ühendada igasse osasse esemed, mida kasutati töötingimustes, koos väiksemate varade ja esemetega.

| — | Üldiselt olid SEAHi seadmed vananenud. |
| --- | --- |

—

Üldiselt olid SEAHi seadmed vananenud.

| — | Itaalia ametiasutuste arvates olid ligikaudu [...] (*1) eset [...] (*1) SEAHi ostetud esemest heas seisus ja töökorras. Heal juhul ligikaudu 1/3 oleks saanud kasutada varuosade saamiseks. Ostetud seadmest 700 puhul leiti hiljem, et neil on minimaalne väärtus/kasutus või puudub see üldse; 270 eset jäeti seejärel kasutusest kõrvale ja lammutati vanametalliks. |
| --- | --- |

—

Itaalia ametiasutuste arvates olid ligikaudu [...] (*1) eset [...] (*1) SEAHi ostetud esemest heas seisus ja töökorras. Heal juhul ligikaudu 1/3 oleks saanud kasutada varuosade saamiseks. Ostetud seadmest 700 puhul leiti hiljem, et neil on minimaalne väärtus/kasutus või puudub see üldse; 270 eset jäeti seejärel kasutusest kõrvale ja lammutati vanametalliks.

*1

*1

| — | Lennujaama käitamisseadmed koosnevad mitmesugustest eri esemetest, nagu astmed, veokid, kahveltõstukid, lasti laadurid ja ratasplatvormid. |
| --- | --- |

—

Lennujaama käitamisseadmed koosnevad mitmesugustest eri esemetest, nagu astmed, veokid, kahveltõstukid, lasti laadurid ja ratasplatvormid.

| — | Ei ole välistatud, et isegi teatavaid uusi ja tänapäevaseid seadmeid, mida kasutatakse kogu aeg, saab kasutada oluliselt tõhusamalt kui vanu sõidukeid, mis nõuavad reeglina rohkem hooldusaega. |
| --- | --- |

—

Ei ole välistatud, et isegi teatavaid uusi ja tänapäevaseid seadmeid, mida kasutatakse kogu aeg, saab kasutada oluliselt tõhusamalt kui vanu sõidukeid, mis nõuavad reeglina rohkem hooldusaega.

| (260) | Selle põhjal teeb komisjon järelduse, et uute seadmete väärtuse ja arvu võrdlemist renditud ja ostetud seadmete väärtusega ei saa kasutada selle juhtumi puhul majandusliku järjepidevuse näitajana. |
| --- | --- |

(260)

Selle põhjal teeb komisjon järelduse, et uute seadmete väärtuse ja arvu võrdlemist renditud ja ostetud seadmete väärtusega ei saa kasutada selle juhtumi puhul majandusliku järjepidevuse näitajana.

| (261) | Seda arvestades hindas komisjon varade tähtsust (töövahendite) kui tootmistegurit Airport Handlingus proportsionaalselt tööjõuga tootmistegurina ning samuti proportsionaalselt nii SEAHi kui ka Airport Handlingu käibega. |
| --- | --- |

(261)

Seda arvestades hindas komisjon varade tähtsust (töövahendite) kui tootmistegurit Airport Handlingus proportsionaalselt tööjõuga tootmistegurina ning samuti proportsionaalselt nii SEAHi kui ka Airport Handlingu käibega.

| (262) | Mis puutub varade olulisust tööjõu suhtes, siis SEAHi viimase bilansi kohaselt enne likvideerimist oli töövahendite väärtus ligikaudu [...] (*1) eurot. Airport Handling omakorda omas 2015. aastal kapitalivarasid koguväärtuses [...] (*1) eurot (30). Seevastu ulatusid Airport Handlingu tööjõukulud aasta jooksul alates 2014. aasta septembrist kuni 2015. aasta augustini [...] (*1) euroni vastavalt Airport Handlingu sama perioodi tegevusaruandele (31). |
| --- | --- |

(262)

Mis puutub varade olulisust tööjõu suhtes, siis SEAHi viimase bilansi kohaselt enne likvideerimist oli töövahendite väärtus ligikaudu [...] (*1) eurot. Airport Handling omakorda omas 2015. aastal kapitalivarasid koguväärtuses [...] (*1) eurot (30). Seevastu ulatusid Airport Handlingu tööjõukulud aasta jooksul alates 2014. aasta septembrist kuni 2015. aasta augustini [...] (*1) euroni vastavalt Airport Handlingu sama perioodi tegevusaruandele (31).

*1

*1

30

*1

31

| (263) | Vara väärtus on samuti vähem tähtis võrreldes käibega: Airport Handlingu 2014. aasta septembri kuni 2015. aasta augusti tegevusaruande kohaselt ulatus käive [...] (*1) euroni. Seega tunduvad kõnealused varad olevat võrreldes tööjõuga väiksema tähtsusega tootmistegur. Nende väärtus on samuti väga tagasihoidlik võrreldes nii tööjõu kui ka varade abil teenitud käibega. Ametliku uurimismenetluse käigus saadud teabe kohaselt viitab uurimismenetlus pigem sellele, et nii SEAH kui ka Airport Handling kasutavad pigem tööjõuintensiivset kui varaintensiivset ärimudelit. |
| --- | --- |

(263)

Vara väärtus on samuti vähem tähtis võrreldes käibega: Airport Handlingu 2014. aasta septembri kuni 2015. aasta augusti tegevusaruande kohaselt ulatus käive [...] (*1) euroni. Seega tunduvad kõnealused varad olevat võrreldes tööjõuga väiksema tähtsusega tootmistegur. Nende väärtus on samuti väga tagasihoidlik võrreldes nii tööjõu kui ka varade abil teenitud käibega. Ametliku uurimismenetluse käigus saadud teabe kohaselt viitab uurimismenetlus pigem sellele, et nii SEAH kui ka Airport Handling kasutavad pigem tööjõuintensiivset kui varaintensiivset ärimudelit.

*1

| (264) | Komisjon teeb seega järelduse, et isegi kui Airport Handling oleks hankinud esialgu kõik oma varad SEAHilt, ei saaks seda iseenesest käsitleda majandusliku jätkuvusele viitavana, sest varad on üksnes tootmistegur, mis on vähetähtis, maapealse teeninduse valdkonnas. |
| --- | --- |

(264)

Komisjon teeb seega järelduse, et isegi kui Airport Handling oleks hankinud esialgu kõik oma varad SEAHilt, ei saaks seda iseenesest käsitleda majandusliku jätkuvusele viitavana, sest varad on üksnes tootmistegur, mis on vähetähtis, maapealse teeninduse valdkonnas.

7.1.1.4.   Ülekandmise ulatust käsitleva hinnangu kokkuvõte

Ülekandmise ulatust käsitleva hinnangu kokkuvõte

| (265) | Hinnang küsimuse kohta, kui suures ulatuses võib ülekandmise ulatus näidata, et SEAHi ja Airport Handlingu vahel on majanduslik järjepidevus, näitab järgmist. |
| --- | --- |

(265)

Hinnang küsimuse kohta, kui suures ulatuses võib ülekandmise ulatus näidata, et SEAHi ja Airport Handlingu vahel on majanduslik järjepidevus, näitab järgmist.

| (266) | Esiteks ei toimunud kliendiportfelli ülekandmist SEAHilt Airport Handlingule. Pigem pidi SEAHi likvideerimisel kõik lepingud lõpetama ja Airport Handling pidi sõlmima uued lepingud, millega tal õnnestus ligi meelitada mõned SEAHi endised kliendid ja mõned uued kliendid ning mille käigus ta kaotas mõned oma kliendid konkurentidele. Lepingulised tingimused räägiti läbi sõltumatult eelnevatest SEAHiga sõlmitud lepingute tingimustest. Seoses sellega oli Airport Handlingul sama seisukoht nagu mis tahes muul konkurendil või uuel turule sisenejal oleks olnud. Komisjon käsitleb asjaolu, et kliendiportfelli ülekandmist ei toimunud, kindla märgina majandusliku järjepidevuse kohta. |
| --- | --- |

(266)

Esiteks ei toimunud kliendiportfelli ülekandmist SEAHilt Airport Handlingule. Pigem pidi SEAHi likvideerimisel kõik lepingud lõpetama ja Airport Handling pidi sõlmima uued lepingud, millega tal õnnestus ligi meelitada mõned SEAHi endised kliendid ja mõned uued kliendid ning mille käigus ta kaotas mõned oma kliendid konkurentidele. Lepingulised tingimused räägiti läbi sõltumatult eelnevatest SEAHiga sõlmitud lepingute tingimustest. Seoses sellega oli Airport Handlingul sama seisukoht nagu mis tahes muul konkurendil või uuel turule sisenejal oleks olnud. Komisjon käsitleb asjaolu, et kliendiportfelli ülekandmist ei toimunud, kindla märgina majandusliku järjepidevuse kohta.

| (267) | Teiseks värbas Airport Handling oma esialgsed töötajad kõik SEAHist, aga uute lepingute ja uute lepinguliste tingimuste alusel. Ei toimunud töölepingute grupiviisilist ega automaatset ülekandmist ega töötingimuste ennistamist. |
| --- | --- |

(267)

Teiseks värbas Airport Handling oma esialgsed töötajad kõik SEAHist, aga uute lepingute ja uute lepinguliste tingimuste alusel. Ei toimunud töölepingute grupiviisilist ega automaatset ülekandmist ega töötingimuste ennistamist.

| (268) | Kolmandaks, ehkki on tõsi, et Airport Handling rentis esialgu kõik SEAHi maapealse teeninduse varad, võttis ta pärast rendilepingu lõppu lõpuks üle üksnes osa SEAHi varadest, sest ta oli vahepeal asunud kolmandatelt isikutelt seadmeid ostma. Kättesaadav teave viitab peale selle asjaolule, et varad on üksnes väike osa tootmisvaradest maapealse teeninduse valdkonnas ning ei ole otsustava tähtsusega Airport Handlingu kulude struktuuri ja tõhususe puhul. |
| --- | --- |

(268)

Kolmandaks, ehkki on tõsi, et Airport Handling rentis esialgu kõik SEAHi maapealse teeninduse varad, võttis ta pärast rendilepingu lõppu lõpuks üle üksnes osa SEAHi varadest, sest ta oli vahepeal asunud kolmandatelt isikutelt seadmeid ostma. Kättesaadav teave viitab peale selle asjaolule, et varad on üksnes väike osa tootmisvaradest maapealse teeninduse valdkonnas ning ei ole otsustava tähtsusega Airport Handlingu kulude struktuuri ja tõhususe puhul.

| (269) | Tehes kokkuvõttes otsuse ülekandmise ulatuse kohta, leiab komisjon, et kõik asjaolud kokku, mis on seotud Airport Handlingu rajamisega SEAHi likvideerimise järel, ei ole piisavalt tugevad, et kinnitada majandusliku järjepidevuse olemasolu mõlema äriühingu vahel eesmärgiga hoiduda tagasinõudmisotsuse täitmisest. |
| --- | --- |

(269)

Tehes kokkuvõttes otsuse ülekandmise ulatuse kohta, leiab komisjon, et kõik asjaolud kokku, mis on seotud Airport Handlingu rajamisega SEAHi likvideerimise järel, ei ole piisavalt tugevad, et kinnitada majandusliku järjepidevuse olemasolu mõlema äriühingu vahel eesmärgiga hoiduda tagasinõudmisotsuse täitmisest.

7.1.2.   Turuhinna maksmine

Turuhinna maksmine

| (270) | Kohtupraktika kohaselt näitab varade ülekandmine alla turuhinna samuti majanduslikku järjepidevust riigiabi võlga omava likvideeritud äriühingu ja uue rajatud äriühingu vahel. |
| --- | --- |

(270)

Kohtupraktika kohaselt näitab varade ülekandmine alla turuhinna samuti majanduslikku järjepidevust riigiabi võlga omava likvideeritud äriühingu ja uue rajatud äriühingu vahel.

7.1.2.1.   SEAHi varad – üldised märkused

SEAHi varad – üldised märkused

| (271) | Pankrotimenetluse kontekstis võib negatiivse riigiabiotsuse täitmisest hoidumine varade ülekandmise teel esineda eelkõige juhul, kui:






  — | varad müüakse – või renditakse – alla turuhinna (näiteks müügimenetluse käigus, mis ei ole piisavalt avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv) või |
| --- | --- | --- |

(271)

Pankrotimenetluse kontekstis võib negatiivse riigiabiotsuse täitmisest hoidumine varade ülekandmise teel esineda eelkõige juhul, kui:

—

varad müüakse – või renditakse – alla turuhinna (näiteks müügimenetluse käigus, mis ei ole piisavalt avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv) või

| — | pankrotihaldur viis läbi menetlusi, millega jäeti pettuse teel välja võlausaldajad ja mis võisid vähendada maksejõuetu äriühingu varasid, või rikkus võlausaldajate võrdse järjestamise põhimõtet avaliku sektori võlausaldajate kahjuks (32). |
| --- | --- |

—

pankrotihaldur viis läbi menetlusi, millega jäeti pettuse teel välja võlausaldajad ja mis võisid vähendada maksejõuetu äriühingu varasid, või rikkus võlausaldajate võrdse järjestamise põhimõtet avaliku sektori võlausaldajate kahjuks (32).

32

| (272) | Komisjon leiab vastupidi, et varade ülekandmine – või rentimine – maksejõuetult äriühingult, kes sai siseturuga kokkusobimatut riigiabi, uuele äriühingule, ei viita tagasinõudmisotsuse täitmisest hoidumisele, kui:






  — | ei tehtud midagi, et vähendada maksejõuetu äriühingu varade väärtust uue äriühingu kasuks ja võlausaldajate kahjuks (sest likvideerimise eesmärk on maksimeerida varade müügist saadud tulu, et teha võlausaldajatele maksimaalses võimalikus ulatuses tagasimakseid); |
| --- | --- | --- |

(272)

Komisjon leiab vastupidi, et varade ülekandmine – või rentimine – maksejõuetult äriühingult, kes sai siseturuga kokkusobimatut riigiabi, uuele äriühingule, ei viita tagasinõudmisotsuse täitmisest hoidumisele, kui:

—

ei tehtud midagi, et vähendada maksejõuetu äriühingu varade väärtust uue äriühingu kasuks ja võlausaldajate kahjuks (sest likvideerimise eesmärk on maksimeerida varade müügist saadud tulu, et teha võlausaldajatele maksimaalses võimalikus ulatuses tagasimakseid);

| — | avaliku sektori võlausaldajad (kellel oli nõue seoses kokkusobimatu abiga) ei ole olnud mittenõuetekohaselt ebasoodsas olukorras võrreldes teiste võlausaldajatega (sealhulgas võimaliku uue äriühingu või selle asutajatega) maksejõuetusmenetluse kontekstis. |
| --- | --- |

—

avaliku sektori võlausaldajad (kellel oli nõue seoses kokkusobimatu abiga) ei ole olnud mittenõuetekohaselt ebasoodsas olukorras võrreldes teiste võlausaldajatega (sealhulgas võimaliku uue äriühingu või selle asutajatega) maksejõuetusmenetluse kontekstis.

| (273) | Asjaomasel juhul:






  — | kehtestati renditasu kahe välise hindamise põhjal; korrigeeriti seda vastavalt teisele hindamisele ülespoole, mis põhines renditud seadmete põhjalikul kontrollil. Seega puuduvad märgid, et hind, millega SEAHi varad Airport Handlingule renditi, erines tavapärastest turutingimustest. |
| --- | --- | --- |

(273)

Asjaomasel juhul:

—

kehtestati renditasu kahe välise hindamise põhjal; korrigeeriti seda vastavalt teisele hindamisele ülespoole, mis põhines renditud seadmete põhjalikul kontrollil. Seega puuduvad märgid, et hind, millega SEAHi varad Airport Handlingule renditi, erines tavapärastest turutingimustest.

| — | Samuti puudusid märgid, et likvideerija algatusel tehtud tehingutega peteti võlausaldajaid ning võidi vähendada SEAHi varade väärtust. Eelkõige, nagu on allpool täpsemalt näidatud, näitas kogu kättesaadav teave seda, et korraldati nõuetekohane hange SEAHi varade müügiks, andes kõikidele võimalikele huvitatud ostjatele võimaluse teha pakkumusi. Faktid, et rendihinna määrasid välised eksperdid ning seda korrigeeritu pärast teist väärtuse hindamist ülespoole, ning et SEAHi likvideerija ei olnud valmis andma Airport Handlingule seadmete ostuhinnast allahindlust, näitab, et likvideerija korraldatud võõrandamisprotsess oli suunatud tulu maksimeerimisele seoses kõnealuste varadega, SEAHi võlausaldajate kasuks, ning ei toonud seega kaasa majandusliku eelise eraldi andmist Airport Handlingule. |
| --- | --- |

—

Samuti puudusid märgid, et likvideerija algatusel tehtud tehingutega peteti võlausaldajaid ning võidi vähendada SEAHi varade väärtust. Eelkõige, nagu on allpool täpsemalt näidatud, näitas kogu kättesaadav teave seda, et korraldati nõuetekohane hange SEAHi varade müügiks, andes kõikidele võimalikele huvitatud ostjatele võimaluse teha pakkumusi. Faktid, et rendihinna määrasid välised eksperdid ning seda korrigeeritu pärast teist väärtuse hindamist ülespoole, ning et SEAHi likvideerija ei olnud valmis andma Airport Handlingule seadmete ostuhinnast allahindlust, näitab, et likvideerija korraldatud võõrandamisprotsess oli suunatud tulu maksimeerimisele seoses kõnealuste varadega, SEAHi võlausaldajate kasuks, ning ei toonud seega kaasa majandusliku eelise eraldi andmist Airport Handlingule.

| — | Komisjon märgib ka, et ükski huvitatud isik ei väitnud, et likvideerimismenetlus oleks rikkunud võlausaldajate õigusi või vähendanud SEAHi võlgnetavate varade väärtust või need varad oleks renditud Airport Handlingule alla turuhindade. SEAHi maapealse teeninduse seadmed koosnesid ligikaudu 4 000 esemest. Esialgu Itaalia avaldatud kava kohaselt pidi SEAH rentima need varad turuhinnaga kuni nende müümiseni avatud turul likvideerimismenetluse raames. |
| --- | --- |

—

Komisjon märgib ka, et ükski huvitatud isik ei väitnud, et likvideerimismenetlus oleks rikkunud võlausaldajate õigusi või vähendanud SEAHi võlgnetavate varade väärtust või need varad oleks renditud Airport Handlingule alla turuhindade. SEAHi maapealse teeninduse seadmed koosnesid ligikaudu 4 000 esemest. Esialgu Itaalia avaldatud kava kohaselt pidi SEAH rentima need varad turuhinnaga kuni nende müümiseni avatud turul likvideerimismenetluse raames.

7.1.2.2.   SEAHi varade rentimine Airport Handlingule – renditasu kehtestamine

SEAHi varade rentimine Airport Handlingule – renditasu kehtestamine

| (274) | Pärast pakkumismenetluse ebaõnnestumist renditi maapealse teeninduse seadmed Airport Handlingule rendilepingu alusel, mis pidi esialgu lõppema 31. augustil 2015. |
| --- | --- |

(274)

Pärast pakkumismenetluse ebaõnnestumist renditi maapealse teeninduse seadmed Airport Handlingule rendilepingu alusel, mis pidi esialgu lõppema 31. augustil 2015.

| (275) | Kohtupraktikale tuginedes võib öelda, et üksnes asjaolu, et äriühing rentis teataval ajavahemikul osasid või kõiki maksejõuetu äriühingu varasid, ei tähenda tingimata, et uus äriühing kasutas konkurentsieelist seoses rendileandjale varem antud abiga (33). Abisaaja varade rentimine äriühingule, kes tegeleb samalaadse tegevusega, ei viita majanduslikule järgnevusele, kui rendihind kajastab turuhinda. Samas kui rendihind, mida uus äriühing abisaajale maksab, oli alla turuhinna, võib see olla märk majandustegevuse järjepidevusest selles suhtes, et soodustatud isikule antud eelis ebaseadusliku ja mittevastava abina võiks tähendada täielikku või osalist üleminekut uuele äriühingule turuväärtusest madalama hinna kaudu. |
| --- | --- |

(275)

Kohtupraktikale tuginedes võib öelda, et üksnes asjaolu, et äriühing rentis teataval ajavahemikul osasid või kõiki maksejõuetu äriühingu varasid, ei tähenda tingimata, et uus äriühing kasutas konkurentsieelist seoses rendileandjale varem antud abiga (33). Abisaaja varade rentimine äriühingule, kes tegeleb samalaadse tegevusega, ei viita majanduslikule järgnevusele, kui rendihind kajastab turuhinda. Samas kui rendihind, mida uus äriühing abisaajale maksab, oli alla turuhinna, võib see olla märk majandustegevuse järjepidevusest selles suhtes, et soodustatud isikule antud eelis ebaseadusliku ja mittevastava abina võiks tähendada täielikku või osalist üleminekut uuele äriühingule turuväärtusest madalama hinna kaudu.

33

| (276) | Kättesaadava teabe põhjal võib öelda, et SEAH ja usaldusisik rääkisid rendilepingu läbi turutingimustel. Peale selle määrati renditasu kahe järjestikuse välise hindamise kaudu. Selleks et kinnitada esimese väärtuse hindamise õigsust, mille kohaselt oli kehtestatud aastane renditasu [...] (*1) eurot, tegid SEAH ja Airport Handling ühiselt E&Y’le ülesandeks renditasu uuesti hinnata. Teise väärtuse hindamise käigus kehtestati esialgu soovituslik renditasu [...] (*1) ehk [...] (*1) eurot. Seejärel pärast seda kui SEAH ja Airport Handling olid kokku leppinud, et nad laiendavad teist väärtuse hindamist, et hõlmata uut teavet, mis on kogutud seadmete üleandmise aruannetes, leidsid eksperdid, et mitu masinat ja seadet ei olnud kasutamiseks sobivad ning muutsid oma esialgset hinnangut [...] (*1), [...] (*1) euroni. Asjaomase teise hindamisaruande põhjal leppisid SEAH ja Airport Handling kokku rendisumma vähendamises [...] (*1) euroni aastas. |
| --- | --- |

(276)

Kättesaadava teabe põhjal võib öelda, et SEAH ja usaldusisik rääkisid rendilepingu läbi turutingimustel. Peale selle määrati renditasu kahe järjestikuse välise hindamise kaudu. Selleks et kinnitada esimese väärtuse hindamise õigsust, mille kohaselt oli kehtestatud aastane renditasu [...] (*1) eurot, tegid SEAH ja Airport Handling ühiselt E&Y’le ülesandeks renditasu uuesti hinnata. Teise väärtuse hindamise käigus kehtestati esialgu soovituslik renditasu [...] (*1) ehk [...] (*1) eurot. Seejärel pärast seda kui SEAH ja Airport Handling olid kokku leppinud, et nad laiendavad teist väärtuse hindamist, et hõlmata uut teavet, mis on kogutud seadmete üleandmise aruannetes, leidsid eksperdid, et mitu masinat ja seadet ei olnud kasutamiseks sobivad ning muutsid oma esialgset hinnangut [...] (*1), [...] (*1) euroni. Asjaomase teise hindamisaruande põhjal leppisid SEAH ja Airport Handling kokku rendisumma vähendamises [...] (*1) euroni aastas.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (277) | Kokkuvõttes viitab kättesaadav teave sellele, et SEAH ja Airport Handling pidasid läbirääkimisi turutingimustel ning tuginesid ekspertide aruannetele kõnealuste varade väärtuse kohta. Asjaolu, et teine hindamine vaadati üle mõlema poole vastastikusel nõudmisel, viitab sellele, et mõlemad pooled kavatsesid hoida rendihinda turutingimustega nii kooskõlas kui võimalik ning ennetada võimalikku konkurentsivastase tegevuse kahtlust. Komisjon peab seega kokkulepitud renditasu vähemalt turuhinnaks. |
| --- | --- |

(277)

Kokkuvõttes viitab kättesaadav teave sellele, et SEAH ja Airport Handling pidasid läbirääkimisi turutingimustel ning tuginesid ekspertide aruannetele kõnealuste varade väärtuse kohta. Asjaolu, et teine hindamine vaadati üle mõlema poole vastastikusel nõudmisel, viitab sellele, et mõlemad pooled kavatsesid hoida rendihinda turutingimustega nii kooskõlas kui võimalik ning ennetada võimalikku konkurentsivastase tegevuse kahtlust. Komisjon peab seega kokkulepitud renditasu vähemalt turuhinnaks.

7.1.2.3.   Osade SEAHi varade ost Airport Handlingu poolt – ostuhind

Osade SEAHi varade ost Airport Handlingu poolt – ostuhind

| (278) | Airport Handling ostis varad pärast pakkumismenetluse nurjumist ja pärast rendilepingu lõppu. Komisjon andis hinnangu, kas Airport Handling sai selle tehingu kaudu eelise, mis tulenes varasemast ebaseaduslikust abist, mida anti SEAHile. See hindamine algab tingimusel, et eelis jäetakse välja, kui ostuhind [...] (*1) eurot vastab vähemalt turuhinnale. |
| --- | --- |

(278)

Airport Handling ostis varad pärast pakkumismenetluse nurjumist ja pärast rendilepingu lõppu. Komisjon andis hinnangu, kas Airport Handling sai selle tehingu kaudu eelise, mis tulenes varasemast ebaseaduslikust abist, mida anti SEAHile. See hindamine algab tingimusel, et eelis jäetakse välja, kui ostuhind [...] (*1) eurot vastab vähemalt turuhinnale.

*1

| (279) | SEAHi varade ettepanekute esitamise kutse avaldati 12. novembril 2014Euroopa Liidu Teataja lisas. Pidades silmas suurt arvu esemeid, otsustas likvideerija sõltumatu nõustamisettevõtte IMQ abil jaotada esemed üheksaks osaks. SEAHi andmetel oli selle põhjuseks ülemäärasest killustumisest tuleneva ebatõhususe ärahoidmine. Eesmärgiga meelitada ligi võimalikult paljusid pakkujaid, määrati iga osa kui eraldiseisev varade kombinatsioon, sealhulgas esemed, mis on omavahel täiendavad ja erinevate väärtustega. Välisekspert oli kehtestanud igale osale miinimumhinna. |
| --- | --- |

(279)

SEAHi varade ettepanekute esitamise kutse avaldati 12. novembril 2014Euroopa Liidu Teataja lisas. Pidades silmas suurt arvu esemeid, otsustas likvideerija sõltumatu nõustamisettevõtte IMQ abil jaotada esemed üheksaks osaks. SEAHi andmetel oli selle põhjuseks ülemäärasest killustumisest tuleneva ebatõhususe ärahoidmine. Eesmärgiga meelitada ligi võimalikult paljusid pakkujaid, määrati iga osa kui eraldiseisev varade kombinatsioon, sealhulgas esemed, mis on omavahel täiendavad ja erinevate väärtustega. Välisekspert oli kehtestanud igale osale miinimumhinna.

Euroopa Liidu Teataja

| (280) | Müügimenetlus oli piiratud ja mõeldud üksnes käitlejatele, lennujaamade käitajatele, lennuettevõtjatele, müüdavate seadmete liikide tootjatele, edasimüüjatele ja rendileandjatele, kes vastasid teatavatele maksevõimelisuse miinimumkriteeriumidele. |
| --- | --- |

(280)

Müügimenetlus oli piiratud ja mõeldud üksnes käitlejatele, lennujaamade käitajatele, lennuettevõtjatele, müüdavate seadmete liikide tootjatele, edasimüüjatele ja rendileandjatele, kes vastasid teatavatele maksevõimelisuse miinimumkriteeriumidele.

| (281) | Itaalia sõnul ei saadud ühtegi ametlikku huvi teadet. SEAH sai üksnes mitteametlikke teateid kolmandatelt isikutelt, mille eesmärk oli soetada üksnes teatavaid varasid, samas madalama hinnaga kui pakkumuses märgitud hinnad. Need teated edastati komisjonile uurimise käigus. |
| --- | --- |

(281)

Itaalia sõnul ei saadud ühtegi ametlikku huvi teadet. SEAH sai üksnes mitteametlikke teateid kolmandatelt isikutelt, mille eesmärk oli soetada üksnes teatavaid varasid, samas madalama hinnaga kui pakkumuses märgitud hinnad. Need teated edastati komisjonile uurimise käigus.

| (282) | Itaalia märkis, et pärast pakkumuse negatiivset tulemust üritas SEAHi likvideerija suurendada SEAHi varade võimalike ostjate huvi, võttes ühendust teatavate ettevõtjatega, kes tegutsevad käitamisteenuste sektoris, samuti nende ettevõtjatega, kes olid mitteametlikult väljendanud nende huvi hankemenetluse jooksul, ning võimaldades juurdepääsu andmete ruumile, samuti varadele, et võimaldada huvitatud ettevõtjal uurida varasid kohapeal. |
| --- | --- |

(282)

Itaalia märkis, et pärast pakkumuse negatiivset tulemust üritas SEAHi likvideerija suurendada SEAHi varade võimalike ostjate huvi, võttes ühendust teatavate ettevõtjatega, kes tegutsevad käitamisteenuste sektoris, samuti nende ettevõtjatega, kes olid mitteametlikult väljendanud nende huvi hankemenetluse jooksul, ning võimaldades juurdepääsu andmete ruumile, samuti varadele, et võimaldada huvitatud ettevõtjal uurida varasid kohapeal.

| (283) | Selle tulemusena saadi mõned SEAHi seadmete ostmise vastu huvi väljendavad teated, samas hindadega, mis olid madalamad kui pakkumuses märgitud. Lõppkokkuvõttes oli ainus usaldusväärne ostja, kes oli SEAHi seadmete ostmisest huvitatud, Airport Handling. |
| --- | --- |

(283)

Selle tulemusena saadi mõned SEAHi seadmete ostmise vastu huvi väljendavad teated, samas hindadega, mis olid madalamad kui pakkumuses märgitud. Lõppkokkuvõttes oli ainus usaldusväärne ostja, kes oli SEAHi seadmete ostmisest huvitatud, Airport Handling.

| (284) | Komisjon hindas, kas kõnealune pakkumismenetlus vastas tõhusalt turuolukorrale, et selle nurjumist saaks vaadelda märgina selle kohta, et turul ei tunta huvi SEAHi varade ostmise vastu. Komisjon eeldab, et pakkumismenetlus on turu jaoks tõhusalt avatud ning selle eesmärk on tagada tulu maksimeerimine, kui menetlus on avatud, läbipaistev, mittediskrimineeriv ja mittetingimuslik. |
| --- | --- |

(284)

Komisjon hindas, kas kõnealune pakkumismenetlus vastas tõhusalt turuolukorrale, et selle nurjumist saaks vaadelda märgina selle kohta, et turul ei tunta huvi SEAHi varade ostmise vastu. Komisjon eeldab, et pakkumismenetlus on turu jaoks tõhusalt avatud ning selle eesmärk on tagada tulu maksimeerimine, kui menetlus on avatud, läbipaistev, mittediskrimineeriv ja mittetingimuslik.

| (285) | Seoses kõnealuse menetluse avatusega märgib komisjon, et müügi kohta avaldati teade Euroopa Liidu Teataja lisas ning seega anti piisavalt laialt sellest teada. |
| --- | --- |

(285)

Seoses kõnealuse menetluse avatusega märgib komisjon, et müügi kohta avaldati teade Euroopa Liidu Teataja lisas ning seega anti piisavalt laialt sellest teada.

Euroopa Liidu Teataja

| (286) | Menetluses võisid samas osaleda üksnes teatavat liiki ostjad, nimelt käitlejad, lennujaamade käitajad, lennuettevõtjad, tootjad, edasimüüjad ja rendiettevõtjad, kes vastavad teatavatele maksevõimelisuse miinimumtingimustele (põhjendus 193). |
| --- | --- |

(286)

Menetluses võisid samas osaleda üksnes teatavat liiki ostjad, nimelt käitlejad, lennujaamade käitajad, lennuettevõtjad, tootjad, edasimüüjad ja rendiettevõtjad, kes vastavad teatavatele maksevõimelisuse miinimumtingimustele (põhjendus 193).

| (287) | Lisaks ei ole Itaalia ametisutused esitanud kehtivaid põhjuseid võimalike ostjate ulatuse eelnevaks piiramiseks. Seepärast ei olnud pakkumismenetlus täielikult avatud, sest kõlblikkuskriteeriumid võisid piirata pakkumismenetlust selliselt, et avaliku sektori omanik ei saanud olla kindel majanduslikult kõige soodsama pakkumuse saamises. |
| --- | --- |

(287)

Lisaks ei ole Itaalia ametisutused esitanud kehtivaid põhjuseid võimalike ostjate ulatuse eelnevaks piiramiseks. Seepärast ei olnud pakkumismenetlus täielikult avatud, sest kõlblikkuskriteeriumid võisid piirata pakkumismenetlust selliselt, et avaliku sektori omanik ei saanud olla kindel majanduslikult kõige soodsama pakkumuse saamises.

| (288) | Samas praktikas on komisjon seisukohal, et puuduvad märgid, mis viitavad sellele, et kui pakkumus ei oleks piirdunud maapealse teeninduse ettevõtjatega või seonduva valdkonnaga, oleks pakkumus olnud edukas. Seda kinnitab asjaolu, et püüded meelitada pakkujaid mitteametlikult väljaspool hankemenetluse ulatust ei toonud samuti kaasa pakkumusi, mis oleks ulatunud nõutavate hindadeni. |
| --- | --- |

(288)

Samas praktikas on komisjon seisukohal, et puuduvad märgid, mis viitavad sellele, et kui pakkumus ei oleks piirdunud maapealse teeninduse ettevõtjatega või seonduva valdkonnaga, oleks pakkumus olnud edukas. Seda kinnitab asjaolu, et püüded meelitada pakkujaid mitteametlikult väljaspool hankemenetluse ulatust ei toonud samuti kaasa pakkumusi, mis oleks ulatunud nõutavate hindadeni.

| (289) | SEAHi likvideerijale saadeti mitu huvi väljendavat teadet SEAHi seadmete ostmiseks madalamate hindadega, kui pakkumismenetluses osutatud hinnad. See on piisav märk, et turul tegutsevad ettevõtjad, kes ei kuulunud esialgu nõuetekohaste pakkujate hulka, ei olnud valmis maksma SEAHi nõutavat hinda. |
| --- | --- |

(289)

SEAHi likvideerijale saadeti mitu huvi väljendavat teadet SEAHi seadmete ostmiseks madalamate hindadega, kui pakkumismenetluses osutatud hinnad. See on piisav märk, et turul tegutsevad ettevõtjad, kes ei kuulunud esialgu nõuetekohaste pakkujate hulka, ei olnud valmis maksma SEAHi nõutavat hinda.

| (290) | Nii SEAHi kui müüja ja Airport Handlingu kui ostja vahelise müügimenetluse ja läbirääkimiste ülalkirjeldatud tulemus näitab, et esialgne küsitud hind oli kõrgem kui hinda, mida turuosalised on valmis maksma. Eelkõige pidas SEAHi likvideerija kui müüja läbirääkimisi turutingimustel, et saada maksimaalset majanduslikku kasu asjaomaste varade müügist. Itaalia ametiasutuste esitatud dokumendid näitavad, et Airport Handlingu tehtud pakkumus oli tõepoolest majanduslikult kõige soodsam pakkumus, mille SEAH oli saanud. Airport Handlingul omakorda olid majanduslikud põhjused omandada varasid hoolimata sellest, et SEAH keeldus võimaldamast soodustust või soodsamaid maksetingimusi. Ostuhinda saab käsitleda vähemalt turuhinnana. Seega puuduvad märgid, et Airport Handling sai osade SEAHi varade ostmise kaudu eelise, mis tuleneb varasemast ebaseaduslikust abist SEAHile. |
| --- | --- |

(290)

Nii SEAHi kui müüja ja Airport Handlingu kui ostja vahelise müügimenetluse ja läbirääkimiste ülalkirjeldatud tulemus näitab, et esialgne küsitud hind oli kõrgem kui hinda, mida turuosalised on valmis maksma. Eelkõige pidas SEAHi likvideerija kui müüja läbirääkimisi turutingimustel, et saada maksimaalset majanduslikku kasu asjaomaste varade müügist. Itaalia ametiasutuste esitatud dokumendid näitavad, et Airport Handlingu tehtud pakkumus oli tõepoolest majanduslikult kõige soodsam pakkumus, mille SEAH oli saanud. Airport Handlingul omakorda olid majanduslikud põhjused omandada varasid hoolimata sellest, et SEAH keeldus võimaldamast soodustust või soodsamaid maksetingimusi. Ostuhinda saab käsitleda vähemalt turuhinnana. Seega puuduvad märgid, et Airport Handling sai osade SEAHi varade ostmise kaudu eelise, mis tuleneb varasemast ebaseaduslikust abist SEAHile.

7.1.2.4.   Järeldus turuhinna kui majandusliku järjepidevuse võimaliku näitaja kohta

Järeldus turuhinna kui majandusliku järjepidevuse võimaliku näitaja kohta

| (291) | Eeltoodut silmas pidades teeb komisjon järelduse, et rendi ja järgneva müügi asjaolud välistavad tõhusalt selle, et ei kaasne SEAHilt Airport Handlingule majandusliku eelise ülekandmist. Seega ei saa rendihinda ja ostuhinda käsitleda sel juhul majandusliku järjepidevuse näitajana. |
| --- | --- |

(291)

Eeltoodut silmas pidades teeb komisjon järelduse, et rendi ja järgneva müügi asjaolud välistavad tõhusalt selle, et ei kaasne SEAHilt Airport Handlingule majandusliku eelise ülekandmist. Seega ei saa rendihinda ja ostuhinda käsitleda sel juhul majandusliku järjepidevuse näitajana.

7.1.3.   Osanike identiteet

Osanike identiteet

| (292) | 2014. aasta menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et Itaalia otsustas teha Airport Handlingu juhtimise ülesandeks sõltumatule usaldusisikule kolmeks aastaks (34). Peale selle tegi Itaalia ettepaneku avada 20 % Airport Handlingu osakapitalist investoritele. Komisjon leidis seejärel esiteks, et maapealsel teenindusel oleks sama omanik SEA, ja teiseks, et Itaalia ettepanek pakkuda 20 % kapitalist uuele maapealse teeninduse teenuste osutajale ei olnud piisav, et tagada järjepidevuse katkemine SEAHiga, sest esiteks piirdus ettepanek üksnes vähemusosalusega ja teiseks ei olnud selle kohta mingeid garantiisid antud. Lisaks sellele toimuks kapitali erainvesteeringutele avamine alles pärast ettevõtja Airport Handling turule sisenemist. |
| --- | --- |

(292)

2014. aasta menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et Itaalia otsustas teha Airport Handlingu juhtimise ülesandeks sõltumatule usaldusisikule kolmeks aastaks (34). Peale selle tegi Itaalia ettepaneku avada 20 % Airport Handlingu osakapitalist investoritele. Komisjon leidis seejärel esiteks, et maapealsel teenindusel oleks sama omanik SEA, ja teiseks, et Itaalia ettepanek pakkuda 20 % kapitalist uuele maapealse teeninduse teenuste osutajale ei olnud piisav, et tagada järjepidevuse katkemine SEAHiga, sest esiteks piirdus ettepanek üksnes vähemusosalusega ja teiseks ei olnud selle kohta mingeid garantiisid antud. Lisaks sellele toimuks kapitali erainvesteeringutele avamine alles pärast ettevõtja Airport Handling turule sisenemist.

34

| (293) | Uurimise käigus väitis Itaalia, et usaldusfondi asutamine tagaks järjepidevuse puudumise SEAHi ja Airport Handlingu vahel. Usaldusisik tagaks SEA osaluse sõltumatu juhtimise Airport Handlingus, omandades ainukontrolli äriühingu üle ning seega tagades mis tahes huvi ja/või teabevoo puudumise Airport Handlingu ja SEA kontserni vahel. |
| --- | --- |

(293)

Uurimise käigus väitis Itaalia, et usaldusfondi asutamine tagaks järjepidevuse puudumise SEAHi ja Airport Handlingu vahel. Usaldusisik tagaks SEA osaluse sõltumatu juhtimise Airport Handlingus, omandades ainukontrolli äriühingu üle ning seega tagades mis tahes huvi ja/või teabevoo puudumise Airport Handlingu ja SEA kontserni vahel.

| (294) | Komisjon hindas kõnealuse juhtumi puhul omanike identiteedi kronoloogiat ja olulisi omadusi. |
| --- | --- |

(294)

Komisjon hindas kõnealuse juhtumi puhul omanike identiteedi kronoloogiat ja olulisi omadusi.

| (295) | Esiteks märgib komisjon seoses kronoloogiaga, et SEA asutas Airport Handlingu 9. septembril 2013. Usaldusfond asutati 30. juunil 2014; usaldusleping allkirjastati samal päeval. Komisjon märgib, et usaldusfond võttis üle Airport Handlingu tegeliku juhtimise alles hiljem, 27. augustil 2014, kui SEA kandis kogu Airport Handlingu osaluse üle usaldusfondile ja nimetas usaldusisiku. Usaldusisik omakorda nimetas Airport Handlingu uue juhatuse. Airport Handling alustas tegevust mõni päev hiljem, 1. septembril 2014. Komisjon märgib samas, et kättesaadava teabe kohaselt oli äriühing juba tegelenud majandustegevusega, pakkudes oma teenust turul enne seda kuupäeva ning ilmselgelt juba 2014. aasta aprillis, sest sõlmitud oli mitu teenuslepingut [...] (*1) (35). Seejärel kuulus Airport Handling täielikult SEA-le ja oli tema kontrolli all. |
| --- | --- |

(295)

Esiteks märgib komisjon seoses kronoloogiaga, et SEA asutas Airport Handlingu 9. septembril 2013. Usaldusfond asutati 30. juunil 2014; usaldusleping allkirjastati samal päeval. Komisjon märgib, et usaldusfond võttis üle Airport Handlingu tegeliku juhtimise alles hiljem, 27. augustil 2014, kui SEA kandis kogu Airport Handlingu osaluse üle usaldusfondile ja nimetas usaldusisiku. Usaldusisik omakorda nimetas Airport Handlingu uue juhatuse. Airport Handling alustas tegevust mõni päev hiljem, 1. septembril 2014. Komisjon märgib samas, et kättesaadava teabe kohaselt oli äriühing juba tegelenud majandustegevusega, pakkudes oma teenust turul enne seda kuupäeva ning ilmselgelt juba 2014. aasta aprillis, sest sõlmitud oli mitu teenuslepingut [...] (*1) (35). Seejärel kuulus Airport Handling täielikult SEA-le ja oli tema kontrolli all.

*1

35

| (296) | Teiseks seoses omandi ja kontrolli usaldusfondile ülemineku oluliste omadustega hindas komisjon, kas asjaolu, et Airport Handlingut juhtis veidi enne seda, kui ta alustas tegevust, usaldusisik, oli piisav, et välistada, et SEA võis kasutada õigusi seoses Airport Handlingu juhtimisega seoses sellega, et ta võib ühepoolselt teha kaubandusotsuseid. Seoses sellega märgib komisjon järgmist: |
| --- | --- |

(296)

Teiseks seoses omandi ja kontrolli usaldusfondile ülemineku oluliste omadustega hindas komisjon, kas asjaolu, et Airport Handlingut juhtis veidi enne seda, kui ta alustas tegevust, usaldusisik, oli piisav, et välistada, et SEA võis kasutada õigusi seoses Airport Handlingu juhtimisega seoses sellega, et ta võib ühepoolselt teha kaubandusotsuseid. Seoses sellega märgib komisjon järgmist:

| (297) | usalduslepingu kohaselt kehtivad usaldusisiku tegevuse suhtes teatavad olulised piirangud, nimelt ei pea usaldusisik uurima:






  — | kas SEA esindajad on osalenud läbirääkimistel töötajatega, kelle Airport Handling uuesti tööle võttis; |
| --- | --- | --- |

(297)

usalduslepingu kohaselt kehtivad usaldusisiku tegevuse suhtes teatavad olulised piirangud, nimelt ei pea usaldusisik uurima:

—

kas SEA esindajad on osalenud läbirääkimistel töötajatega, kelle Airport Handling uuesti tööle võttis;

| — | et SEA annab alltöövõtu korras töötajaid Airport Handlingule, sealhulgas tema peadirektori puhul; |
| --- | --- |

—

et SEA annab alltöövõtu korras töötajaid Airport Handlingule, sealhulgas tema peadirektori puhul;

| — | et teatavad keskseid teenuseid, sealhulgas investorsuhteid ja klienditeenindust pakub jätkuvalt SEA; |
| --- | --- |

—

et teatavad keskseid teenuseid, sealhulgas investorsuhteid ja klienditeenindust pakub jätkuvalt SEA;

| — | et rahastamisotsused jäetakse täielikult SEA pädevusse. |
| --- | --- |

—

et rahastamisotsused jäetakse täielikult SEA pädevusse.

| (298) | Lisaks ehkki usalduslepingu alusel peaks Airport Handlingu juhatus olema SEAHi omast eraldi, juhib Airport Handlingut SEA lennundustegevuse arendamise osakonna endine juht. |
| --- | --- |

(298)

Lisaks ehkki usalduslepingu alusel peaks Airport Handlingu juhatus olema SEAHi omast eraldi, juhib Airport Handlingut SEA lennundustegevuse arendamise osakonna endine juht.

| (299) | Komisjon märgib tõepoolest, et SEA lähetas kaks kõrgema astme juhti Airport Handlingusse. Nad mõlemad tegutsevad praegu Airport Handlingus kõrgel juhtival ametikohal. Itaalia sõnul puudub hierarhiline suhe SEA ja nende juhtide vahel ning juhid võivad täita mis tahes ülesandeid SEA heaks. Nende tasu määraks samuti Airport Handling sõltumatult kindlaks. |
| --- | --- |

(299)

Komisjon märgib tõepoolest, et SEA lähetas kaks kõrgema astme juhti Airport Handlingusse. Nad mõlemad tegutsevad praegu Airport Handlingus kõrgel juhtival ametikohal. Itaalia sõnul puudub hierarhiline suhe SEA ja nende juhtide vahel ning juhid võivad täita mis tahes ülesandeid SEA heaks. Nende tasu määraks samuti Airport Handling sõltumatult kindlaks.

| (300) | Itaalia seisukoha kohaselt tehti SEA otsus lähetada need juhid Airport Handlingusse, pidades silmas Itaalia ettepanekuid seoses Airport Handlingu kapitali avamisega kolmandatele isikutele. Sel eesmärgil oleks olnud vajalik tagada ühest küljest, et Airport Handlingu juhatus on täielikult kvalifitseeritud, ning teisest küljest, et juhtide töötingimused on paindlikud. Tegelikult selgitas Itaalia, et Airport Handling allkirjastas lähetamislepingud SEAga [...] (*1) töötaja kohta. |
| --- | --- |

(300)

Itaalia seisukoha kohaselt tehti SEA otsus lähetada need juhid Airport Handlingusse, pidades silmas Itaalia ettepanekuid seoses Airport Handlingu kapitali avamisega kolmandatele isikutele. Sel eesmärgil oleks olnud vajalik tagada ühest küljest, et Airport Handlingu juhatus on täielikult kvalifitseeritud, ning teisest küljest, et juhtide töötingimused on paindlikud. Tegelikult selgitas Itaalia, et Airport Handling allkirjastas lähetamislepingud SEAga [...] (*1) töötaja kohta.

*1

| (301) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et nii kronoloogia kui ka olulised ülesannete seadmise sätted kinnitavad, et SEA on Airport Handlingu loomise etapi ja majandustegevusega tegelema hakkamise kaudu omanud kontrolli äriühingu üle ulatuses, mis ehkki varieerus, siis tagas pidevalt märkimisväärse mõju tema igapäevase juhtimise üle. |
| --- | --- |

(301)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et nii kronoloogia kui ka olulised ülesannete seadmise sätted kinnitavad, et SEA on Airport Handlingu loomise etapi ja majandustegevusega tegelema hakkamise kaudu omanud kontrolli äriühingu üle ulatuses, mis ehkki varieerus, siis tagas pidevalt märkimisväärse mõju tema igapäevase juhtimise üle.

| (302) | Komisjon võttis teatavaks ülalkirjeldatud 21. septembri 2015. aasta raaminvesteerimiskokkuleppe usaldusisiku ja erasektori turuettevõtja D’Nata vahel, mis käsitleb [...] (*1) % osaluse müüki Airport Handlingus koos õigusega nimetada ametisse Airport Handlingu enamik juhatuse liikmeid ja tegevjuht ning lisaks seoses õigusega omandada veel [...] (*1) % osalus Airport Handlingus. |
| --- | --- |

(302)

Komisjon võttis teatavaks ülalkirjeldatud 21. septembri 2015. aasta raaminvesteerimiskokkuleppe usaldusisiku ja erasektori turuettevõtja D’Nata vahel, mis käsitleb [...] (*1) % osaluse müüki Airport Handlingus koos õigusega nimetada ametisse Airport Handlingu enamik juhatuse liikmeid ja tegevjuht ning lisaks seoses õigusega omandada veel [...] (*1) % osalus Airport Handlingus.

*1

*1

| (303) | D’Natal on tegelik kontroll Airport Handlingu üle, kui ta nimetab enamiku Airport Handlingu juhatuse liikmetest ja tegevjuhi. Peale selle kinnitab kättesaadav teave pakkumisprotsessi kohta, mille korraldasid sõltumatult nii SEA kui ka usaldusisik erasektori panga poolt, et D’Nata omandas osaluse Airport Handlingus turuhinnaga. Lisaks kinnitab kättesaadav teave, et D’Nata ei ole SEAga sama ega temaga muul viisil seotud. |
| --- | --- |

(303)

D’Natal on tegelik kontroll Airport Handlingu üle, kui ta nimetab enamiku Airport Handlingu juhatuse liikmetest ja tegevjuhi. Peale selle kinnitab kättesaadav teave pakkumisprotsessi kohta, mille korraldasid sõltumatult nii SEA kui ka usaldusisik erasektori panga poolt, et D’Nata omandas osaluse Airport Handlingus turuhinnaga. Lisaks kinnitab kättesaadav teave, et D’Nata ei ole SEAga sama ega temaga muul viisil seotud.

| (304) | Sellegipoolest võttis kontrolli üleandmine SEA-lt Airport Handlingule ning usaldusisikult D’Natale aega rohkem kui kaks aastat pärast seda, kui SEA oli asutanud Airport Handlingu, ning rohkem kui aasta pärast seda, kui äriühing oli alustanud tegevust. |
| --- | --- |

(304)

Sellegipoolest võttis kontrolli üleandmine SEA-lt Airport Handlingule ning usaldusisikult D’Natale aega rohkem kui kaks aastat pärast seda, kui SEA oli asutanud Airport Handlingu, ning rohkem kui aasta pärast seda, kui äriühing oli alustanud tegevust.

| (305) | Seepärast ei saa komisjon teha majandusliku järgnevuse puutumise järeldust üksnes selle kriteeriumi põhjal, mis käsitleb aktsionäride identiteeti. Sellegipoolest hindas komisjon seda kriteeriumit koos muude asjakohaste kriteeriumidega, et teha järeldus, kas majandusliku järjepidevuse puudumise saaks kindlaks teha. |
| --- | --- |

(305)

Seepärast ei saa komisjon teha majandusliku järgnevuse puutumise järeldust üksnes selle kriteeriumi põhjal, mis käsitleb aktsionäride identiteeti. Sellegipoolest hindas komisjon seda kriteeriumit koos muude asjakohaste kriteeriumidega, et teha järeldus, kas majandusliku järjepidevuse puudumise saaks kindlaks teha.

7.1.4.   Tehingu ajakava

Tehingu ajakava

| (306) | SEAHi likvideerimine 1. juulil 2014 ja Airport Handlingu asutamine 9. septembril 2013 toimusid pärast seda, kui komisjon oli 12. detsembril 2012 võtnud vastu tagasinõudmisotsuse. Likvideerimisel äriühing tagas maapealse teeninduse teenused seni, kuni Airport Handling alustas tegevust 1. septembril 2014. |
| --- | --- |

(306)

SEAHi likvideerimine 1. juulil 2014 ja Airport Handlingu asutamine 9. septembril 2013 toimusid pärast seda, kui komisjon oli 12. detsembril 2012 võtnud vastu tagasinõudmisotsuse. Likvideerimisel äriühing tagas maapealse teeninduse teenused seni, kuni Airport Handling alustas tegevust 1. septembril 2014.

| (307) | Sündmuste ajakava võiks seega olla esimene märk selle kohta, et protsess, mis kulmineerus Airport Handlingu rajamisega, avaldas mõju, milleks oli enne selle protsessi elluviimist vastu võetud tagasinõudmisotsuse täitmisest hoidumine. Komisjon tuletab samas meelde, et kohtupraktika kohaselt ei pea komisjon kontrollima eelkõige ja enne teisi kriteeriumeid, aega, millal varade üleminek toimus, mis on üks tegureid, mida võidakse võtta arvesse, et välistada majanduslik jätkuvus kahe ettevõtja vahel (36). |
| --- | --- |

(307)

Sündmuste ajakava võiks seega olla esimene märk selle kohta, et protsess, mis kulmineerus Airport Handlingu rajamisega, avaldas mõju, milleks oli enne selle protsessi elluviimist vastu võetud tagasinõudmisotsuse täitmisest hoidumine. Komisjon tuletab samas meelde, et kohtupraktika kohaselt ei pea komisjon kontrollima eelkõige ja enne teisi kriteeriumeid, aega, millal varade üleminek toimus, mis on üks tegureid, mida võidakse võtta arvesse, et välistada majanduslik jätkuvus kahe ettevõtja vahel (36).

36

7.1.5.   Tehingu majanduslik loogika

Tehingu majanduslik loogika

| (308) | Kättesaadavad andmed kinnitavad, et Airport Handling jätkab tegelikult sama liiki äritegevust nagu SEAH, nimelt pakub Linate ja Malpensa lennujaamas lennujaama käitamise teenuseid. |
| --- | --- |

(308)

Kättesaadavad andmed kinnitavad, et Airport Handling jätkab tegelikult sama liiki äritegevust nagu SEAH, nimelt pakub Linate ja Malpensa lennujaamas lennujaama käitamise teenuseid.

| (309) | Seoses sellega viitab komisjon kohtupraktikale, mille kohaselt üksnes asjaolu, et soetaja tegelikult jätkab tegevust ettevõtjana, kes on kohustatud abi tagasi maksma, ei tähenda tingimata, et varasem ettevõtja kasutas konkurentsieelist seoses abiga, mida antakse viimasele. Viidatud asjaomasel juhul rentis esimesena nimetatud ettevõtja seadmed turuhinnaga ettevõtjalt, kes oli saanud abi ligikaudu kolm aastat enne esimesena nimetatud ettevõtja asutamist (37). Komisjon tuletab meelde, et kõnealusel juhul oli Airport Handling rentinud, seejärel ostnud SEAHi varad hinnaga, mida saab käsitleda vähemalt turuhinnana, ning et ebaseaduslik abi, mis pidi SEAHilt sisse nõutama, anti aastatel 2002–2010, st kolm aastat enne Airport Handlingu asutamist ja neli aastat enne seda, kui Airport Handling alustas oma majandustegevust. |
| --- | --- |

(309)

Seoses sellega viitab komisjon kohtupraktikale, mille kohaselt üksnes asjaolu, et soetaja tegelikult jätkab tegevust ettevõtjana, kes on kohustatud abi tagasi maksma, ei tähenda tingimata, et varasem ettevõtja kasutas konkurentsieelist seoses abiga, mida antakse viimasele. Viidatud asjaomasel juhul rentis esimesena nimetatud ettevõtja seadmed turuhinnaga ettevõtjalt, kes oli saanud abi ligikaudu kolm aastat enne esimesena nimetatud ettevõtja asutamist (37). Komisjon tuletab meelde, et kõnealusel juhul oli Airport Handling rentinud, seejärel ostnud SEAHi varad hinnaga, mida saab käsitleda vähemalt turuhinnana, ning et ebaseaduslik abi, mis pidi SEAHilt sisse nõutama, anti aastatel 2002–2010, st kolm aastat enne Airport Handlingu asutamist ja neli aastat enne seda, kui Airport Handling alustas oma majandustegevust.

37

| (310) | Täpsemalt seoses tehingu majandusliku loogikaga märgib komisjon järgmist: |
| --- | --- |

(310)

Täpsemalt seoses tehingu majandusliku loogikaga märgib komisjon järgmist:

| (311) | Nagu kirjeldati punktides 2.6.1 ja 2.6.2, erineb Airport Handlingu äriplaan SEAHi omast mitme punkti puhul, eelkõige:






  — | [...] (*1); |
| --- | --- | --- |

(311)

Nagu kirjeldati punktides 2.6.1 ja 2.6.2, erineb Airport Handlingu äriplaan SEAHi omast mitme punkti puhul, eelkõige:

—

[...] (*1);

*1

| — | [...] (*1); |
| --- | --- |

—

[...] (*1);

*1

| — | [...] (*1); |
| --- | --- |

—

[...] (*1);

*1

| — | [...] (*1); |
| --- | --- |

—

[...] (*1);

*1

| — | [...] (*1); |
| --- | --- |

—

[...] (*1);

*1

| — | [...] (*1). |
| --- | --- |

—

[...] (*1).

*1

| (312) | Seega juhtis Airport Handling oma tegevust teistsugustes tegevustingimustes kui SEAH ja oma äriplaani alusel. Peale selle ei nõudnud Itaalia ametiasutused, et järgitaks teatavat eritegevusmudelit, või säilitataks teatav tegevuse ulatus, ega võtnud üle teatavaid varasid või töötajaid. |
| --- | --- |

(312)

Seega juhtis Airport Handling oma tegevust teistsugustes tegevustingimustes kui SEAH ja oma äriplaani alusel. Peale selle ei nõudnud Itaalia ametiasutused, et järgitaks teatavat eritegevusmudelit, või säilitataks teatav tegevuse ulatus, ega võtnud üle teatavaid varasid või töötajaid.

7.1.6.   Üldine järeldus majandusliku järjepidevuse kohta SEAHi ja Airport Handlingu vahel

Üldine järeldus majandusliku järjepidevuse kohta SEAHi ja Airport Handlingu vahel

| (313) | Komisjoni arvates sisaldab käesolev juhtum nii selliseid elemente, mis räägivad majandusliku järjepidevuse poolt, kui ka elemente, mis toetaksid vastupidist järeldust. |
| --- | --- |

(313)

Komisjoni arvates sisaldab käesolev juhtum nii selliseid elemente, mis räägivad majandusliku järjepidevuse poolt, kui ka elemente, mis toetaksid vastupidist järeldust.

| (314) | Seoses majandustegevuse jätkuvuse järeldust toetavate elementidega tegi komisjon kindlaks asjaolu, et SEAHi varasem omanik asutas Airport Handlingu, äriühingu, kes tegutseb samas valdkonnas SEAHiga ja kes värbas Airport Handlingu esialgsed töötajad peaaegu täielikult SEAHi endiste töötajate seast ning võttis üle suure osa varasid, seejuures kõik see toimus pärast komisjoni tagasinõudmisotsuse tegemist. |
| --- | --- |

(314)

Seoses majandustegevuse jätkuvuse järeldust toetavate elementidega tegi komisjon kindlaks asjaolu, et SEAHi varasem omanik asutas Airport Handlingu, äriühingu, kes tegutseb samas valdkonnas SEAHiga ja kes värbas Airport Handlingu esialgsed töötajad peaaegu täielikult SEAHi endiste töötajate seast ning võttis üle suure osa varasid, seejuures kõik see toimus pärast komisjoni tagasinõudmisotsuse tegemist.

| (315) | Samas mitu muud tegurit viitab pigem sellele, et Airport Handling ei olnud loodud hoidumise eesmärgil, vaid pigem täiesti tõelise uue äriühinguna. Tugevaim element seoses sellega on asjaolu, et kliendi portfell pidi olema äsja loodud, pöördudes lennuettevõtjate poole, mis tagab sõltumatuse SEAHi varasematest lepingutest ja sõlmides nendega uued kokkulepped uutel tingimustel. Airport Handling pidi seega ise leidma oma kliendid ja looma turuosa, nagu iga teine konkurent või uus siseneja oleks pidanud tegema. Arvestades, et kliendiportfell on maapealse teeninduse tegevuse alus, omistab komisjon sellele elemendile suure kaalu. |
| --- | --- |

(315)

Samas mitu muud tegurit viitab pigem sellele, et Airport Handling ei olnud loodud hoidumise eesmärgil, vaid pigem täiesti tõelise uue äriühinguna. Tugevaim element seoses sellega on asjaolu, et kliendi portfell pidi olema äsja loodud, pöördudes lennuettevõtjate poole, mis tagab sõltumatuse SEAHi varasematest lepingutest ja sõlmides nendega uued kokkulepped uutel tingimustel. Airport Handling pidi seega ise leidma oma kliendid ja looma turuosa, nagu iga teine konkurent või uus siseneja oleks pidanud tegema. Arvestades, et kliendiportfell on maapealse teeninduse tegevuse alus, omistab komisjon sellele elemendile suure kaalu.

| (316) | Seoses SEAHi üle võetud varadega maksis Airport Handling varade rendi eest vähemalt turuhinda ning hiljem varade ostmisel hinda, mis oli vähemalt hind, mida turuosalised olid valmis maksma. |
| --- | --- |

(316)

Seoses SEAHi üle võetud varadega maksis Airport Handling varade rendi eest vähemalt turuhinda ning hiljem varade ostmisel hinda, mis oli vähemalt hind, mida turuosalised olid valmis maksma.

| (317) | Peale selle ei viidud töötajaid korraga üle. Airport Handling sõlmis uued lepingud uutel tingimustel. Igal konkurendil või uuel turule sisenejal oleks olnud sama võimalus värvata SEAHi endised töötajad ning SEAHi endised töötajad tundusid lihtsalt uuteks värbamisteks sobivaimad olevat. Üksnes osa varadest kanti üle; lisaks moodustavad need üksnes väikse osa kogu tootmistegurist maapealse teeninduse valdkonnas. |
| --- | --- |

(317)

Peale selle ei viidud töötajaid korraga üle. Airport Handling sõlmis uued lepingud uutel tingimustel. Igal konkurendil või uuel turule sisenejal oleks olnud sama võimalus värvata SEAHi endised töötajad ning SEAHi endised töötajad tundusid lihtsalt uuteks värbamisteks sobivaimad olevat. Üksnes osa varadest kanti üle; lisaks moodustavad need üksnes väikse osa kogu tootmistegurist maapealse teeninduse valdkonnas.

| (318) | Mis puutub tegevuse majanduslikku loogikasse, siis juhib Airport Handling oma tegevust erinevate tegevustingimuste alusel võrreldes SEAHiga ning enda äriplaani kohaselt. Peale selle ei nõudnud Itaalia ametiasutused, et järgitaks teatavat eritegevusmudelit, või säilitataks teatav tegevuse ulatus, ega võtnud üle teatavaid varasid või töötajaid. |
| --- | --- |

(318)

Mis puutub tegevuse majanduslikku loogikasse, siis juhib Airport Handling oma tegevust erinevate tegevustingimuste alusel võrreldes SEAHiga ning enda äriplaani kohaselt. Peale selle ei nõudnud Itaalia ametiasutused, et järgitaks teatavat eritegevusmudelit, või säilitataks teatav tegevuse ulatus, ega võtnud üle teatavaid varasid või töötajaid.

| (319) | Seda arvestades leiab komisjon, et SEAHi ja Airport Handlingu vahel puudub üldiselt majanduslik järjepidevus ning Airport Handlingu rajamist ei saa käsitleda tagasinõudmisotsuse täitmisest hoidumisena. Seega ei saa Airport Handlingut pidada kohustatuks maksta tagasi tagasinõudmisotsuses märgitud siseturuga kokkusobimatu abi. |
| --- | --- |

(319)

Seda arvestades leiab komisjon, et SEAHi ja Airport Handlingu vahel puudub üldiselt majanduslik järjepidevus ning Airport Handlingu rajamist ei saa käsitleda tagasinõudmisotsuse täitmisest hoidumisena. Seega ei saa Airport Handlingut pidada kohustatuks maksta tagasi tagasinõudmisotsuses märgitud siseturuga kokkusobimatu abi.

7.2.   SEA investeeringud Airport Handlingusse – riigiabi olemasolu

SEA investeeringud Airport Handlingusse – riigiabi olemasolu

| (320) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(320)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (321) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Selleks et teha kindlaks, kas meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad seetõttu olema täidetud kõik eespool osutatud tingimused. Nimelt peab rahaline toetus:






  a) | olema antud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest; |
| --- | --- | --- |

(321)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Selleks et teha kindlaks, kas meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peavad seetõttu olema täidetud kõik eespool osutatud tingimused. Nimelt peab rahaline toetus:

a)

olema antud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest;

| b) | soodustama teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist; |
| --- | --- |

b)

soodustama teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist;

| c) | kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja |
| --- | --- |

c)

kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja

| d) | kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

d)

kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

7.2.1.   Valikuline majanduslik eelis – turumajanduse tingimustes tegutseva aruka investori põhimõtte kohaldamine

Valikuline majanduslik eelis – turumajanduse tingimustes tegutseva aruka investori põhimõtte kohaldamine

| (322) | Itaalia on arvamusel, et SEA kapitalisüst Airport Handlingu kapitali vastas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka investori põhimõttele ning seega ei antud Airport Handlingule eelist ja seega ei kujutanud meede endast riigiabi. Isegi kui SEAH oli pidevalt kandnud kahjumeid alates 2000. aastast, oleks õiguspärane eeldada, et Airport Handlingu tegevus tooks omakorda kaasa piisava tulu, et muuta kapitalisüst kasumlikuks, pidades eelkõige silmas Airport Handlingu 2014. –2017. aasta äriplaanis sätestatud toiminguid. Otsustades investeerida Airport Handlingu kapitali, oleks SEA seega tegutsenud heauskliku turuinvestorina. |
| --- | --- |

(322)

Itaalia on arvamusel, et SEA kapitalisüst Airport Handlingu kapitali vastas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka investori põhimõttele ning seega ei antud Airport Handlingule eelist ja seega ei kujutanud meede endast riigiabi. Isegi kui SEAH oli pidevalt kandnud kahjumeid alates 2000. aastast, oleks õiguspärane eeldada, et Airport Handlingu tegevus tooks omakorda kaasa piisava tulu, et muuta kapitalisüst kasumlikuks, pidades eelkõige silmas Airport Handlingu 2014. –2017. aasta äriplaanis sätestatud toiminguid. Otsustades investeerida Airport Handlingu kapitali, oleks SEA seega tegutsenud heauskliku turuinvestorina.

| (323) | Turumajanduse tingimustes tegutseva aruka investori põhimõtte hindamiseks on vaja teha kindlaks, kas hinnangu alusel meetme vastuvõtmise puhul esinevate sarnaste asjaolude korral oleks oletuslik turumajanduse tingimustes tegutsev arukas investor, kes oleks juhindunud kasumlikkuse väljavaadetest ja mitte avaliku poliitika eesmärkidest, käitunud sarnasel viisil. Et uurida, kas riik tegutses turumajanduse tingimustes tegutseva aruka investori kombel, tuleb arvestada finantsabi meetmete võtmise ajalist konteksti, et hinnata riigi käitumise majanduslikku otstarbekust ja hoiduda seega hilisemal olukorral põhinevast hinnangust (38). |
| --- | --- |

(323)

Turumajanduse tingimustes tegutseva aruka investori põhimõtte hindamiseks on vaja teha kindlaks, kas hinnangu alusel meetme vastuvõtmise puhul esinevate sarnaste asjaolude korral oleks oletuslik turumajanduse tingimustes tegutsev arukas investor, kes oleks juhindunud kasumlikkuse väljavaadetest ja mitte avaliku poliitika eesmärkidest, käitunud sarnasel viisil. Et uurida, kas riik tegutses turumajanduse tingimustes tegutseva aruka investori kombel, tuleb arvestada finantsabi meetmete võtmise ajalist konteksti, et hinnata riigi käitumise majanduslikku otstarbekust ja hoiduda seega hilisemal olukorral põhinevast hinnangust (38).

38

| (324) | Järelikult tuleb avaliku sektori investeeringu turumajanduslikku põhimõtet hinnata, võttes arvesse kättesaadavat teavet ja arengut sel ajal, kui investeering tehti (39). |
| --- | --- |

(324)

Järelikult tuleb avaliku sektori investeeringu turumajanduslikku põhimõtet hinnata, võttes arvesse kättesaadavat teavet ja arengut sel ajal, kui investeering tehti (39).

39

| (325) | Uurimise käigus selgitas Itaalia, et otsus investeerida Airport Handlingusse põhines 6. augusti 2014. aasta äriplaanil. Samas täheldab komisjon, et see äriplaan pärineb kuupäevast, mis on hilisem kui lõplik otsus äriühingu kapitali suurendamiseks 25 miljoni euroni, mis tehti 30. juunil 2014. Komisjon leiab, et esialgne otsus luua Airport Handling ja investeerida 25 miljonit eurot, oleks tulnud teha hiljemalt enne äriühingu asutamist 9. septembril 2013. Komisjonile kättesaadav äriplaan, mis on sellele kuupäevale lähim, on 14. novembri 2013. aasta äriplaan. Komisjon täheldab ka seda, et selles äriplaanis eeldatakse juba 25 miljoni euro suurust investeeringut. Seepärast leiab komisjon, et 2013. aasta äriplaan on asjakohane, et kontrollida turumajandusliku investori põhimõtet. |
| --- | --- |

(325)

Uurimise käigus selgitas Itaalia, et otsus investeerida Airport Handlingusse põhines 6. augusti 2014. aasta äriplaanil. Samas täheldab komisjon, et see äriplaan pärineb kuupäevast, mis on hilisem kui lõplik otsus äriühingu kapitali suurendamiseks 25 miljoni euroni, mis tehti 30. juunil 2014. Komisjon leiab, et esialgne otsus luua Airport Handling ja investeerida 25 miljonit eurot, oleks tulnud teha hiljemalt enne äriühingu asutamist 9. septembril 2013. Komisjonile kättesaadav äriplaan, mis on sellele kuupäevale lähim, on 14. novembri 2013. aasta äriplaan. Komisjon täheldab ka seda, et selles äriplaanis eeldatakse juba 25 miljoni euro suurust investeeringut. Seepärast leiab komisjon, et 2013. aasta äriplaan on asjakohane, et kontrollida turumajandusliku investori põhimõtet.

| (326) | 2014. aasta menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtluseid, kas SEA tegutses turumajandusliku investorina. Esiteks kuna SEA ei võtnud arvesse riski, et Airport Handling kohustub tagasi maksma siseturuga kokkusobimatu riigiabi, mida varem on SEAHile antud, kui komisjon tuvastab majandusliku järjepidevuse. Teiseks kahtles komisjon, kas äriplaan, mis toetab SEA otsust investeerida Airport Handlingusse, põhines piisavalt usaldusväärsetel eeldustel. Lõppkokkuvõttes peab komisjon hindama, kas otsus investeerida Airport Handlingusse on tehtud turutingimustel. Teisisõnu peab komisjon hindama, kas investor oleks võinud eeldada mõistlikku tootlust, võttes arvesse investeeringuga seotud ettenähtavaid riske. |
| --- | --- |

(326)

2014. aasta menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtluseid, kas SEA tegutses turumajandusliku investorina. Esiteks kuna SEA ei võtnud arvesse riski, et Airport Handling kohustub tagasi maksma siseturuga kokkusobimatu riigiabi, mida varem on SEAHile antud, kui komisjon tuvastab majandusliku järjepidevuse. Teiseks kahtles komisjon, kas äriplaan, mis toetab SEA otsust investeerida Airport Handlingusse, põhines piisavalt usaldusväärsetel eeldustel. Lõppkokkuvõttes peab komisjon hindama, kas otsus investeerida Airport Handlingusse on tehtud turutingimustel. Teisisõnu peab komisjon hindama, kas investor oleks võinud eeldada mõistlikku tootlust, võttes arvesse investeeringuga seotud ettenähtavaid riske.

7.2.2.   SEA võetud riskimaandusmeetmed

SEA võetud riskimaandusmeetmed

| (327) | Seoses esimese kahtlusega täheldab komisjon, et SEA oli teadlik riskist, et avastatakse majanduslik järjepidevus, ning on võtnud riskimaandusmeetmeid: |
| --- | --- |

(327)

Seoses esimese kahtlusega täheldab komisjon, et SEA oli teadlik riskist, et avastatakse majanduslik järjepidevus, ning on võtnud riskimaandusmeetmeid:

| (328) | SEA oli teadlik sellisest riskist, nagu näitavad komisjonile esitatud dokumendid seoses 2013. aasta novembri eelteatamisega. Risk, et vastutus oleks võinud minna üle Airport Handlingule SEAHilt majandusliku järjepidevuse kaudu, oli õiguslik risk. Riski tajumine ja kaalumine ning piisavad riskimaandusmeetmed sõltuvad õiguslikel eeldustel, mis on tehtud investeerimise ajal. |
| --- | --- |

(328)

SEA oli teadlik sellisest riskist, nagu näitavad komisjonile esitatud dokumendid seoses 2013. aasta novembri eelteatamisega. Risk, et vastutus oleks võinud minna üle Airport Handlingule SEAHilt majandusliku järjepidevuse kaudu, oli õiguslik risk. Riski tajumine ja kaalumine ning piisavad riskimaandusmeetmed sõltuvad õiguslikel eeldustel, mis on tehtud investeerimise ajal.

| (329) | Kättesaadavad andmed näitavad, et SEA oli võtnud arvesse järgmisi tööjõuga seotud riskimaandusmeetmeid: SEAga ja ametiühingutega 4. novembril 2013 sõlmitud lepingus teatas SEA, et „olulist tähelepanu pöörati järjepidevuse katkemise nõudele, mis peab olema osa alternatiivsest lahendusest raha maksmisele, kui garantii, et ei ole võimalik abi tagasisaamise kohustust laiendada ühelegi kolmandale isikule.“ Läbirääkimiste käigus tööjõu osaliseks üleviimiseks SEAHilt Airport Handlingule, töö struktuuri ja teatavate tööhõivetingimuste üle, muudeti oluliselt, nagu on sätestatud eeltoodud põhjendustes 232–234. Kohaldatavad põhimõtted sätestati ülalpool kirjeldatud rakenduslepingutes ametiühingutega 4. juunil 2014 ning need olid teada antud juba ametiühingutega 13. novembril 2013 sõlmitud lepingus ning seega enne kahe peamise kapitalisüsti rakendamist 10. märtsil ja 30. juunil 2014 (põhjendused 45 ja 46). |
| --- | --- |

(329)

Kättesaadavad andmed näitavad, et SEA oli võtnud arvesse järgmisi tööjõuga seotud riskimaandusmeetmeid: SEAga ja ametiühingutega 4. novembril 2013 sõlmitud lepingus teatas SEA, et „olulist tähelepanu pöörati järjepidevuse katkemise nõudele, mis peab olema osa alternatiivsest lahendusest raha maksmisele, kui garantii, et ei ole võimalik abi tagasisaamise kohustust laiendada ühelegi kolmandale isikule.“ Läbirääkimiste käigus tööjõu osaliseks üleviimiseks SEAHilt Airport Handlingule, töö struktuuri ja teatavate tööhõivetingimuste üle, muudeti oluliselt, nagu on sätestatud eeltoodud põhjendustes 232–234. Kohaldatavad põhimõtted sätestati ülalpool kirjeldatud rakenduslepingutes ametiühingutega 4. juunil 2014 ning need olid teada antud juba ametiühingutega 13. novembril 2013 sõlmitud lepingus ning seega enne kahe peamise kapitalisüsti rakendamist 10. märtsil ja 30. juunil 2014 (põhjendused 45 ja 46).

| (330) | Sea võttis kasutusele järgmised riskimaandusmeetmed, et tagada SEAHi varade ülekandmise järjepidevuse puudumine. Esiteks jättis usaldusisik Airport Handlingu välja varade müügi avalikust pakkumismenetlusest. Teiseks rentis Airport Handling varasid SEAHilt turupõhise renditasu eest, mille määrasid kindlaks kaks sõltumatut eksperdiaruannet. |
| --- | --- |

(330)

Sea võttis kasutusele järgmised riskimaandusmeetmed, et tagada SEAHi varade ülekandmise järjepidevuse puudumine. Esiteks jättis usaldusisik Airport Handlingu välja varade müügi avalikust pakkumismenetlusest. Teiseks rentis Airport Handling varasid SEAHilt turupõhise renditasu eest, mille määrasid kindlaks kaks sõltumatut eksperdiaruannet.

| (331) | SEA võttis meetmeid, et tagada Airport Handlingu järjepidevuse katkemine SEAHiga, pidades silmas ka kliendibaasi. SEAHi kliente teavitati ette äriühingu likvideerimisest. Uued teenuslepingud uute finantstingimustega sõlmiti lennuettevõtjatega, kes valisid Airport Handlingu oma teenuseosutajaks. |
| --- | --- |

(331)

SEA võttis meetmeid, et tagada Airport Handlingu järjepidevuse katkemine SEAHiga, pidades silmas ka kliendibaasi. SEAHi kliente teavitati ette äriühingu likvideerimisest. Uued teenuslepingud uute finantstingimustega sõlmiti lennuettevõtjatega, kes valisid Airport Handlingu oma teenuseosutajaks.

| (332) | Täiendava riskimaandusmeetmena asutas SEA usaldusfondi. Nagu on selgitatud eespool punktis 2.3, oli usaldusfondi peamine eesmärk tegutseda Airport Handlingu ainuosanikuna, kes ei tegutse SEAHiga majanduslikult järjepidevalt. |
| --- | --- |

(332)

Täiendava riskimaandusmeetmena asutas SEA usaldusfondi. Nagu on selgitatud eespool punktis 2.3, oli usaldusfondi peamine eesmärk tegutseda Airport Handlingu ainuosanikuna, kes ei tegutse SEAHiga majanduslikult järjepidevalt.

| (333) | Komisjon märgib, et riski, mis tuleneb võimalikust tulevasest kohustusest maksta tagasi abi, ei ole Airport Handlingu 2013. aasta novembri äriplaanis nimetatud. Seoses sellega täheldab komisjon, et SEA koostas selle äriplaani oma eesmärgil. Olles maapealse teeninduse valdkonnas asutatud turuosalise emaettevõtja ja ilmselgelt teadlik järjepidevuse eri teguritest, oli SEA olukorras, kus ta võis teha teadlikke investeerimisotsuseid, seda riski asjaomases äriplaanis sõnaselgelt mainimata. Lisaks tehti lõplik otsus suurendada kapitali 25 miljoni euroni alles pärast riskimaandusmeetmete tagamist. Peale selle kinnitab 2013. aasta novembri äriplaani ülalnimetatud hindamine (põhjendus 114), et ratsionaalne investor oleks hinnanud majandusliku järjepidevuse tõenäosust ning seega kohustust maksta abi, väiksemaks kui [...] (*1) % ning seega leidnud, et Airport Handlingusse investeerimine on majanduslikult mõttekas. |
| --- | --- |

(333)

Komisjon märgib, et riski, mis tuleneb võimalikust tulevasest kohustusest maksta tagasi abi, ei ole Airport Handlingu 2013. aasta novembri äriplaanis nimetatud. Seoses sellega täheldab komisjon, et SEA koostas selle äriplaani oma eesmärgil. Olles maapealse teeninduse valdkonnas asutatud turuosalise emaettevõtja ja ilmselgelt teadlik järjepidevuse eri teguritest, oli SEA olukorras, kus ta võis teha teadlikke investeerimisotsuseid, seda riski asjaomases äriplaanis sõnaselgelt mainimata. Lisaks tehti lõplik otsus suurendada kapitali 25 miljoni euroni alles pärast riskimaandusmeetmete tagamist. Peale selle kinnitab 2013. aasta novembri äriplaani ülalnimetatud hindamine (põhjendus 114), et ratsionaalne investor oleks hinnanud majandusliku järjepidevuse tõenäosust ning seega kohustust maksta abi, väiksemaks kui [...] (*1) % ning seega leidnud, et Airport Handlingusse investeerimine on majanduslikult mõttekas.

*1

7.2.3.   Airport Handlingu äriplaan

Airport Handlingu äriplaan

| (334) | Seoses teise kahtlusega, nimelt kas äriplaan, mis toetab SEA otsust investeerida Airport Handlingusse, põhines piisavalt usaldusväärsetel eeldustel, teeb komisjon järgmised tähelepanekud. |
| --- | --- |

(334)

Seoses teise kahtlusega, nimelt kas äriplaan, mis toetab SEA otsust investeerida Airport Handlingusse, põhines piisavalt usaldusväärsetel eeldustel, teeb komisjon järgmised tähelepanekud.

7.2.3.1.   Liikluse muutumise eeldused (STOP)

Liikluse muutumise eeldused (STOP)

| (335) | Liikluse prognoosid Milano lennujaamades koos Airport Handlingu turuosadega on määrav tegur selle äriühingu äriplaanis. Nagu on kinnitanud välised eksperdid (BCG), kes hindasid Airport Handlingu äriplaane, on äriühingu liikluse prognoosid kooskõlas IATA ja Eurocontroli avaldatud prognoosidega. Komisjon peab neid asutusi usaldusväärseteks andmeallikateks, et teha liikluse prognoose lennundussektoris. Seoses nende prognooside kohaldamisega Malpensa lennujaama suhtes märgib komisjon, et kooskõlas BCG aruandega ei oleks Airport Handlingu kavatsus säilitada püsiv vedajate kooslus selles lennujaamas kooskõlas ajaloolise arenguga ning et uus määrus võib kaasa tuua mõnede vedajate ümberpaigutamise Linatesse. |
| --- | --- |

(335)

Liikluse prognoosid Milano lennujaamades koos Airport Handlingu turuosadega on määrav tegur selle äriühingu äriplaanis. Nagu on kinnitanud välised eksperdid (BCG), kes hindasid Airport Handlingu äriplaane, on äriühingu liikluse prognoosid kooskõlas IATA ja Eurocontroli avaldatud prognoosidega. Komisjon peab neid asutusi usaldusväärseteks andmeallikateks, et teha liikluse prognoose lennundussektoris. Seoses nende prognooside kohaldamisega Malpensa lennujaama suhtes märgib komisjon, et kooskõlas BCG aruandega ei oleks Airport Handlingu kavatsus säilitada püsiv vedajate kooslus selles lennujaamas kooskõlas ajaloolise arenguga ning et uus määrus võib kaasa tuua mõnede vedajate ümberpaigutamise Linatesse.

7.2.3.2.   Eeldused tööjõukulude kohta

Eeldused tööjõukulude kohta

| (336) | Kooskõlas 2013. aasta novembri äriplaaniga moodustavad tööjõukulud keskmiselt [...] (*1) % tegevuskuludest ajavahemikul 2014–2017. |
| --- | --- |

(336)

Kooskõlas 2013. aasta novembri äriplaaniga moodustavad tööjõukulud keskmiselt [...] (*1) % tegevuskuludest ajavahemikul 2014–2017.

*1

| (337) | Komisjon hindas selle olulise kuluartikli aluseks olevate eelduste usaldusväärsust. |
| --- | --- |

(337)

Komisjon hindas selle olulise kuluartikli aluseks olevate eelduste usaldusväärsust.

| (338) | Esiteks märgib komisjon, et arvestades Brattle’i aruannet, on nende tööjõukulude osakaal kogutegevuskuludes, mida Airport Handling prognoosis, laias laastus kooskõlas Euroopa maapealse teeninduse valdkonna kulustruktuuriga, mis näitab tööjõukulude osakaalu kogukuludest 65–80 % ulatuses. Seoses sellega viitab aruanne komisjoni uue maapealse teeninduse määruse ettepanekule lisatud mõjuhinnangus märgitud näitajatele (40). |
| --- | --- |

(338)

Esiteks märgib komisjon, et arvestades Brattle’i aruannet, on nende tööjõukulude osakaal kogutegevuskuludes, mida Airport Handling prognoosis, laias laastus kooskõlas Euroopa maapealse teeninduse valdkonna kulustruktuuriga, mis näitab tööjõukulude osakaalu kogukuludest 65–80 % ulatuses. Seoses sellega viitab aruanne komisjoni uue maapealse teeninduse määruse ettepanekule lisatud mõjuhinnangus märgitud näitajatele (40).

40

| (339) | Teiseks märgib komisjon Itaalia esitatud teabe põhjal, et Airport Handlingu keskmine tööjõukulu tunnis täistööaja ekvivalendi kohta peaks olema [...] (*1). 2013. aasta novembri äriplaanis on keskmine tööjõukulu tunnis [...] (*1) eurot ja 2014. aasta augusti äriplaanis [...] (*1) eurot, mis on vastavalt [...] (*1) kui keskmine kulu tunnis, mida SEAH maksis 2013. aastal, s.o ligikaudu [...] (*1) eurot (41). Brattle’i aruandes kinnitatakse, et Airport Handling saavutas need tööjõukulud reaalselt, ning tehakse seega järeldus, et äriplaan ei olnud ülemäära optimistlik. |
| --- | --- |

(339)

Teiseks märgib komisjon Itaalia esitatud teabe põhjal, et Airport Handlingu keskmine tööjõukulu tunnis täistööaja ekvivalendi kohta peaks olema [...] (*1). 2013. aasta novembri äriplaanis on keskmine tööjõukulu tunnis [...] (*1) eurot ja 2014. aasta augusti äriplaanis [...] (*1) eurot, mis on vastavalt [...] (*1) kui keskmine kulu tunnis, mida SEAH maksis 2013. aastal, s.o ligikaudu [...] (*1) eurot (41). Brattle’i aruandes kinnitatakse, et Airport Handling saavutas need tööjõukulud reaalselt, ning tehakse seega järeldus, et äriplaan ei olnud ülemäära optimistlik.

*1

*1

*1

*1

*1

41

| (340) | Komisjon leiab, et tööjõukulude eeldatav langus ei tundu ebarealistlik, pidades silmas tüüpilist kulustruktuuri selles valdkonnas. |
| --- | --- |

(340)

Komisjon leiab, et tööjõukulude eeldatav langus ei tundu ebarealistlik, pidades silmas tüüpilist kulustruktuuri selles valdkonnas.

7.2.3.3.   Eeldused turuosak kohta

Eeldused turuosak kohta

| (341) | Komisjon väljendas muret suhteliselt suurte turuosa eelduste üle Airport Handlingu 2013. aasta novembri äriplaanis. Perrooniteenuste turuosa on prognoosi kohaselt [60–70] (*1) % 2014. aastal ning suureneb [70–80] (*1) % ni 2017. aastal. Reisijateenuste turuosa on prognoosi kohaselt [60–70] (*1) % 2014. aastal ja suureneb [60–70] (*1) % ni 2017. aastal. |
| --- | --- |

(341)

Komisjon väljendas muret suhteliselt suurte turuosa eelduste üle Airport Handlingu 2013. aasta novembri äriplaanis. Perrooniteenuste turuosa on prognoosi kohaselt [60–70] (*1) % 2014. aastal ning suureneb [70–80] (*1) % ni 2017. aastal. Reisijateenuste turuosa on prognoosi kohaselt [60–70] (*1) % 2014. aastal ja suureneb [60–70] (*1) % ni 2017. aastal.

*1

*1

*1

*1

| (342) | 2013. aastal oli SEAHi turuosa kokku [70–80] (*1) % (42). Komisjon täheldab, et Airport Handlingu eeldatav turuosa on väiksem kui SEAHi turuosa. Järelikult ei eeldatud, et Airport Handling sai kõik SEAHi lepingud. Uue äriühingu turuosa teatavat vähenemist võetakse tegelikult arvesse. |
| --- | --- |

(342)

2013. aastal oli SEAHi turuosa kokku [70–80] (*1) % (42). Komisjon täheldab, et Airport Handlingu eeldatav turuosa on väiksem kui SEAHi turuosa. Järelikult ei eeldatud, et Airport Handling sai kõik SEAHi lepingud. Uue äriühingu turuosa teatavat vähenemist võetakse tegelikult arvesse.

*1

42

| (343) | Airport Handlingu strateegia on pakkuda suurt kättesaadavust teistele käitlejatele Linate ja Malpensa lennujaamas. Ta tagab ööpäevaringse teeinduse nii et maapealse teeninduse teenuseid pakutakse isegi siis, kui lennuk saabub hilja. See on konkurentsieelis, mis võib olla eriti väärtuslik suure mahuga ja suure lennusagedusega lennuettevõtjate jaoks Milano lennujaamades (nt Alitalia ja EasyJet). Need lennuettevõtjad võivad soovida jätkuvalt kasutada teenuseosutajat, kes suudab selliseid teenuseid pakkuda. See võib mõistlikult selgitada, miks Airport Handling võis eeldada suhteliselt suurt turuisa oma tegevuse käivitamisel. |
| --- | --- |

(343)

Airport Handlingu strateegia on pakkuda suurt kättesaadavust teistele käitlejatele Linate ja Malpensa lennujaamas. Ta tagab ööpäevaringse teeinduse nii et maapealse teeninduse teenuseid pakutakse isegi siis, kui lennuk saabub hilja. See on konkurentsieelis, mis võib olla eriti väärtuslik suure mahuga ja suure lennusagedusega lennuettevõtjate jaoks Milano lennujaamades (nt Alitalia ja EasyJet). Need lennuettevõtjad võivad soovida jätkuvalt kasutada teenuseosutajat, kes suudab selliseid teenuseid pakkuda. See võib mõistlikult selgitada, miks Airport Handling võis eeldada suhteliselt suurt turuisa oma tegevuse käivitamisel.

| (344) | Komisjon täheldab ka seda, et nagu on märgitud Brattle’i aruandes, tuginedes 2013. aasta andmetele, oli Airport Handlingu eeldatav turuosa väiksem võrreldes suuremate maapealse teeninduse teenuse osutajatega teistes Itaalia lennujaamades: i) Bergamo (78,23 %), ii) Cagliari (75,61 %), iii) Catania (77,18 %), iv) Palermo (75,85 %), v) Torino (68,8 %). |
| --- | --- |

(344)

Komisjon täheldab ka seda, et nagu on märgitud Brattle’i aruandes, tuginedes 2013. aasta andmetele, oli Airport Handlingu eeldatav turuosa väiksem võrreldes suuremate maapealse teeninduse teenuse osutajatega teistes Itaalia lennujaamades: i) Bergamo (78,23 %), ii) Cagliari (75,61 %), iii) Catania (77,18 %), iv) Palermo (75,85 %), v) Torino (68,8 %).

| (345) | Peale selle märgib komisjon, et turuosa, mille Airport Handling saavutas 2014. aastal, on tegelikult suurem kui 2013. aasta novembri äriplaanis prognoositud. Sellist suurt turuosa võib selgitada peamiselt asjaolu, et Airport Handling suutis sõlmida lepingud [...] (*1). Koos moodustavad need märkimisväärse osa liiklusest kahes lennujaamas, nimelt [...] (*1) % Linate ja [...] (*1) % Malpensa lennuliiklusest. |
| --- | --- |

(345)

Peale selle märgib komisjon, et turuosa, mille Airport Handling saavutas 2014. aastal, on tegelikult suurem kui 2013. aasta novembri äriplaanis prognoositud. Sellist suurt turuosa võib selgitada peamiselt asjaolu, et Airport Handling suutis sõlmida lepingud [...] (*1). Koos moodustavad need märkimisväärse osa liiklusest kahes lennujaamas, nimelt [...] (*1) % Linate ja [...] (*1) % Malpensa lennuliiklusest.

*1

*1

*1

| (346) | Kokkuvõttes ei ole komisjonil kahtluseid Airport Handlingu turuosa eelduste usaldusväärsuse kohta. Esiteks põhinevad need Airport Handlingu pakutavatel konkurentsieelistel. Teiseks tunduvad need eeldused olevat konservatiivsed võrreldes lennujaamade käitamisettevõtjate võrdlusrühma turuosadega äriplaani koostamise ajal. Komisjon märgib ka, et need eeldused on praktikas realiseerunud. |
| --- | --- |

(346)

Kokkuvõttes ei ole komisjonil kahtluseid Airport Handlingu turuosa eelduste usaldusväärsuse kohta. Esiteks põhinevad need Airport Handlingu pakutavatel konkurentsieelistel. Teiseks tunduvad need eeldused olevat konservatiivsed võrreldes lennujaamade käitamisettevõtjate võrdlusrühma turuosadega äriplaani koostamise ajal. Komisjon märgib ka, et need eeldused on praktikas realiseerunud.

7.2.3.4.   Eeldused kasumlikkuse kohta

Eeldused kasumlikkuse kohta

| (347) | 2013. aasta äriplaanis eeldatakse ärikasumit [...] (*1) ja kasumit enne tulumaksu [...] (*1) alates teises tegevusaastast. Ärikasum ja kasum pärast tulumaksu [...] (*1). 2013. aasta äriplaanis ei kasutata tavalisi kasumlikkuse näitajaid, nagu näiteks sisemine tulumäär või nüüdispuhasväärtus. Samas esitatakse Brattle’i aruandes need arvutused äriplaani näitajate põhjal. |
| --- | --- |

(347)

2013. aasta äriplaanis eeldatakse ärikasumit [...] (*1) ja kasumit enne tulumaksu [...] (*1) alates teises tegevusaastast. Ärikasum ja kasum pärast tulumaksu [...] (*1). 2013. aasta äriplaanis ei kasutata tavalisi kasumlikkuse näitajaid, nagu näiteks sisemine tulumäär või nüüdispuhasväärtus. Samas esitatakse Brattle’i aruandes need arvutused äriplaani näitajate põhjal.

*1

*1

*1

| (348) | Selleks et investeerida Airport Handlingusse, peaks ratsionaalne erainvestor eeldama tootlust, mis võrdub tema kapitali alternatiivkuluga või on sellest suurem, mille saab ligikaudselt arvutada kapitali kaalutud keskmise hinna järgi. |
| --- | --- |

(348)

Selleks et investeerida Airport Handlingusse, peaks ratsionaalne erainvestor eeldama tootlust, mis võrdub tema kapitali alternatiivkuluga või on sellest suurem, mille saab ligikaudselt arvutada kapitali kaalutud keskmise hinna järgi.

| (349) | Brattle’i aruandes arvutatakse Airport Handlingu investeeringu omakapitali sisemine tulumäär ning kontrollitakse, kas see võrdub kapitali kaalutud keskmise hinnaga või on sellest suurem. Aruandes kasutatakse kahte alternatiivset kapitali kaalutud keskmise hinna väärtust. Esimene on [...] (*1) %, mis on aruande kohaselt muutmata kapitali kaalutud keskmine hind pärast makse, mida on äriplaanis kasutatud (43). Teine on [...] (*1) % ja arvutatakse aruandes kui kapitali alternatiivkulu madalam osa. Olenevalt investeeringu lõppväärtusest leitakse Brattle’i aruandes, et Airport Handlingu investeeringu eeldatav tootlus on vahemikus [...] (*1) % kuni [...] (*1) %. Arvutused näitavad, et kõikide stsenaariumide korral ületab eeldatav sisemine tulumäär kapitali alternatiivkulu ning seega on investeering kasumlik. |
| --- | --- |

(349)

Brattle’i aruandes arvutatakse Airport Handlingu investeeringu omakapitali sisemine tulumäär ning kontrollitakse, kas see võrdub kapitali kaalutud keskmise hinnaga või on sellest suurem. Aruandes kasutatakse kahte alternatiivset kapitali kaalutud keskmise hinna väärtust. Esimene on [...] (*1) %, mis on aruande kohaselt muutmata kapitali kaalutud keskmine hind pärast makse, mida on äriplaanis kasutatud (43). Teine on [...] (*1) % ja arvutatakse aruandes kui kapitali alternatiivkulu madalam osa. Olenevalt investeeringu lõppväärtusest leitakse Brattle’i aruandes, et Airport Handlingu investeeringu eeldatav tootlus on vahemikus [...] (*1) % kuni [...] (*1) %. Arvutused näitavad, et kõikide stsenaariumide korral ületab eeldatav sisemine tulumäär kapitali alternatiivkulu ning seega on investeering kasumlik.

*1

43

*1

*1

*1

| (350) | Komisjon leiab, et äriplaani ajavahemik (2014–2017) on suhteliselt lühike. Sel põhjusel võib äriplaan olla aluseks olevate eelduste muutumise suhtes tundlik. Samas tuleb seda ajavahemikku vaadelda järgmiste asjaolude põhjal. Esiteks on äriplaani koostanud lennujaama käitaja SEA, kes on omanud lennujaama käitlemisteenuseid osutavat tütarettevõtjat mitu aastat. Teiseks oli restruktureerimine juba käimas ning SEAH oli juba saavutanud märkimisväärse tootlikkuse kasvu. Seepärast ei tundu põhjendamatu piirata äriplaani ulatust minimaalse vajalikuni sellise kogenud investori puhul nagu SEA. |
| --- | --- |

(350)

Komisjon leiab, et äriplaani ajavahemik (2014–2017) on suhteliselt lühike. Sel põhjusel võib äriplaan olla aluseks olevate eelduste muutumise suhtes tundlik. Samas tuleb seda ajavahemikku vaadelda järgmiste asjaolude põhjal. Esiteks on äriplaani koostanud lennujaama käitaja SEA, kes on omanud lennujaama käitlemisteenuseid osutavat tütarettevõtjat mitu aastat. Teiseks oli restruktureerimine juba käimas ning SEAH oli juba saavutanud märkimisväärse tootlikkuse kasvu. Seepärast ei tundu põhjendamatu piirata äriplaani ulatust minimaalse vajalikuni sellise kogenud investori puhul nagu SEA.

| (351) | Komisjon märgib, et teatavad 2013. aasta novembri äriplaani põhieeldused laias laastus realiseerusid, eelkõige seoses kasumlikkuse ja turuosadega. Airport Handling oli kasumlik juba oma esimesel tegevusaastal: 2014. aasta septembri kuni 2015. aasta augusti kasumiaruande kohaselt oli äriühingu ärikasum [...] (*1) eurot. |
| --- | --- |

(351)

Komisjon märgib, et teatavad 2013. aasta novembri äriplaani põhieeldused laias laastus realiseerusid, eelkõige seoses kasumlikkuse ja turuosadega. Airport Handling oli kasumlik juba oma esimesel tegevusaastal: 2014. aasta septembri kuni 2015. aasta augusti kasumiaruande kohaselt oli äriühingu ärikasum [...] (*1) eurot.

*1

| (352) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et kasutades eelduseid tööjõukulude arengu kohta ja turuosa, mis ei tundu mõistlik, näitab äriplaan piisavalt suurt omakapitalitootlust SEA jaoks, et teha kapitalisüst 25 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(352)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et kasutades eelduseid tööjõukulude arengu kohta ja turuosa, mis ei tundu mõistlik, näitab äriplaan piisavalt suurt omakapitalitootlust SEA jaoks, et teha kapitalisüst 25 miljonit eurot.

7.2.4.   Järeldus valikulise majandusliku eelise kohta

Järeldus valikulise majandusliku eelise kohta

| (353) | Komisjon teeb järelduse, et SEA on võtnud piisavaid meetmeid, et piirata majandusliku järjepidevuse tuvastamise riske. Äriplaan põhines eeldustel, mille mõistlik erainvestor, kellel on märkimisväärsed kogemused lennujaama käitlemisvaldkonnas ja kelle eesmärk on äriühing ümber struktureerida, oleks pidanud mõistlikuks ja piisavaks, et luua Airport Handlingu tulevane kasumlikkus. SEA investeering Airport Handlingusse ei kujuta seega endast eelist, mida Airport Handling ei oleks saanud tavapärastel turutingimustel. |
| --- | --- |

(353)

Komisjon teeb järelduse, et SEA on võtnud piisavaid meetmeid, et piirata majandusliku järjepidevuse tuvastamise riske. Äriplaan põhines eeldustel, mille mõistlik erainvestor, kellel on märkimisväärsed kogemused lennujaama käitlemisvaldkonnas ja kelle eesmärk on äriühing ümber struktureerida, oleks pidanud mõistlikuks ja piisavaks, et luua Airport Handlingu tulevane kasumlikkus. SEA investeering Airport Handlingusse ei kujuta seega endast eelist, mida Airport Handling ei oleks saanud tavapärastel turutingimustel.

7.2.5.   Järeldus riigiabi olemasolu kohta SEA poolt Airport Handlingusse tehtud investeeringus

Järeldus riigiabi olemasolu kohta SEA poolt Airport Handlingusse tehtud investeeringus

| (354) | Investeering ei sisalda eelist, mida Airport Handling ei oleks saanud kasutada tavapärastel turutingimustel. Seega ei ole üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kumulatiivne kriteerium täidetud. Järelikult ei sisalda meede riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(354)

Investeering ei sisalda eelist, mida Airport Handling ei oleks saanud kasutada tavapärastel turutingimustel. Seega ei ole üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kumulatiivne kriteerium täidetud. Järelikult ei sisalda meede riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Protsess, mis tõi kaasa SEA Handling S.p.A. likvideerimise ja Airport Handling S.p.A. asutamise, ei tekitanud majanduslikku järjepidevust esimesena ja teisena nimetatud ettevõtja vahel.

2.   Airport Handling ei ole kohustatud tagasi maksma riigiabi, mis tunnistati siseturuga kokkusobimatuks komisjoni 19. detsembri 2012. aasta otsusega C(2012) 9448, mida on parandatud 22. märtsi 2013. aasta otsusega C(2013)1668 abi kohta, mida SEA andis oma tütarettevõtjale SEA Handling S.p.A.-le aastatel 2002–2010.

Artikkel 2

Asutamine ja kapitaliseerimine, mida Itaalia on rakendanud Airport Handling S.p.A. puhul ja mis ulatub 25 miljoni euroni, ei kujuta endast abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 5. juuli 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 44, 6.2.2015, lk 30.

1

(2)  
  ELT C 249, 31.7.2014, lk 1.

2

(3)  Vt kohtumäärus, 20.6.2013, kohtuasi T-152/13 R, ECLI:EU:T:2013:337, ja kohtumäärus, 1.7.2013, kohtuasi T-167/13 R, ECLI:EU:T:2013:331.

3

(4)  Vt kohtumäärus, 28.11.2014, kohtuasi T-688/14 R, ECLI:EU:T:2014:1010. Üldkohtu president jättis 27. novembri 2014. aasta määrusega rahuldamata ajutiste meetmete kohaldamise taotluse kohtuasjas T-674/14 R, ECLI:EU:T:2014:1009.

4

(5)  
  ELT C 44, 6.2.2015, lk 30.

5

(6)  
  4. novembri 2013. aasta kokkuleppe punkt 5;

6

(7)  
  23. juuli 1991. aasta seadus nr 223, mis käsitleb eeskirju, mis on seotud koondamisfondiga, koondatud töötajate liikuvusega, töötushüvitistega, ELi direktiivide rakendamisega, töö leidmisega ja muude tööturuga seotud sätetega (GURI nr 175, 27. juuli 1991).

7

(*1)  Ärisaladus.

*1

(8)  Vabatahtlik likvideerimine on iseenesest sarnane kohtu poolt tegevuse lõpetamisega, välja arvatud asjaolu, et mitte kohus vaid osanike üldkoosolek teeb otsuse äriühingu tegevuse lõpetamise kohta, nimetab likvideerijad ja määrab kindlaks nende volitused. Üksnes juhul. kui osanike enamus ei saa koguneda, peab äriühing pöörduma likvideerimismenetluse algatamiseks kohtu poole. Kohus nimetab seejärel likvideerijad kooskõlas äriühingu põhikirjaga või vastavalt osanike üldkoosoleku otsusele, välja arvatud juhul, kui on selge, et osanike vahel kokkuleppele mittejõudmine takistab neid üldkoosolekul otsust tegemast, mil kohus nimetab ise likvideerija.

8

(9)  Airport Handling esitas litsentsitaotluse maapealse teeninduse teenuste osutamiseks Linate ja Malpensa lennujaamades 21. jaanuaril 2014. ENAC andis Airport Handlingule litsentsi 17. aprillil 2014.

9

(10)  SFPd on omakapitaliinstrumendid, seega ei kehti nende suhtes SEA eraldatud summa tagasimaksmise kohustus. Nendega ei kaasne haldamise õigusi, aga need sarnanevad aktsiatega omakapitaliõiguste mõttes. Eelkõige nähakse nende instrumentidega ette kasumi jaotamise ja reserviga seotud õigused ning õigused muudele omakapitali osadele, sealhulgas äriühingu tegevuse lõpetamise korral.

10

(11)  Sel kuupäeval oli SEA endiselt Airport Handlingu ainuosanik.

11

(12)  Sel kuupäeval oli usaldusfond Airport Handlingu ainuosanik.

12

(13)  
  12. novembri 2014. aasta hanketeade nr 2014/S218-385934 ELT lisas TED (Tenders Electronic Daily): http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:385934-2014:TEXT:ET:HTML&tabId=0.

13

(14)  Lõpptähtaeg 18 kalendrikuud alates kõikide dokumentide koostamisest ja vahetamisest ning kõikide kohustuste täitmisest ja lõpuleviimisest, mis müügilepingust tulenevad.

14

(15)  Lennualateenused, sealhulgas reisijate, pagasi ja kauba peale- ja mahalaadimine, lennuki tasakaalustamine ning pagasi jaotamine.

15

(16)  Avatud ala teenused.

16

(17)  Brattle’i aruanne, lk 1 p 1 ja lk 34 p 7.

17

(18)  Neljas nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiiv 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11).

18

(19)  Seitsmes nõukogu 13. juuni 1983. aasta direktiiv 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid (EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1).

19

(20)  Otsus kohtuasjas C-303/88: Itaalia vs. komisjon, ECLI:EU:C:1991:367, punkt 57. Otsus kohtuasjas C-277/00, Saksamaa vs. komisjon (SMI), ECLI:EU:C:2004:238, punkt 75. Abi tagasi makstes peab saaja hoiduma eelisest, mida ta on varem turul kasutada saanud, ning taastatakse abieelne olukord.

20

vs.

(21)  Otsus kohtuasjas C-454/09, komisjon vs. Itaalia (abi New Interline SpA kasuks), ECLI:EU:C:2011:650, punkt 36.

21

vs.

(22)  Otsus kohtuasjas C-610/10, komisjon vs. Hispaania, ECLI:EU:C:2012:781, punkt 106.

22

vs.

(23)  Otsus liidetud kohtuasjades C-328/99 ja C-399/00, Itaalia ja SIM 2 Multimedia vs. komisjon (Seleco-Multimedia) ECLI:EU:C:2003:252, punktid 69, 77–78. Nende näitajate kogumit kinnitati seejärel otsuses kohtuasjas T 123/09, Ryanair vs. komisjon, ECLI:EU:T:2012:164, punkt 155.

23

vs.

vs.

(24)  Otsus liidetud kohtuasjades T 415/05, T 416/05 ja T 423/05, Kreeka Vabariik jt vs. komisjon, ECLI:EU:T:2010:386, punkt 135.

24

vs.

(25)  Otsus kohtuasjas T 123/09, Ryanair vs. komisjon, ECLI:EU:T:2012:164, punkt 156.

25

vs.

(26)  Vt allmärkus 40.

26

(27)  
  „kõikide SEAHi töötajate töökohtade kaitsmise eesmärgi jätkumine.“ Vt 4. novembri 2013. aasta kokkuleppe punkti 6 alapunkt 1.

27

(28)  
  „Kõikide mehhanismide kasutamine, mis on tööhõivet ja kollektiivläbirääkimisi käsitlevate asjaomaste õigusaktidega kättesaadavad (eelkõige sotsiaalkaitsevõrgud ja vabatahtlikud koondamised, samuti mida tuleb rakendada SEA kontsernis, tõrgeteta seoses eelseisva tähtajaga 31. detsember 2013) ja lahendused, mis hõlmavad kontsernis ümberpaigutamist (nii kooskõlas uute ärivõimalustega kui ka vastavalt ise pakkumise protsessidega, mida rakendatakse pärast äriühingu sõlmlennujaamana tegevuse lõpetamise lepinguid, ning sisese liikuvusega, mille eesmärk on rahuldada SEA S.p.A. organisatsioonilisi vajadusi)“; Samas.

28

(29)  [...] (*).

29

(30)  Komisjon märgib, et kooskõlas Airport Handlingu esitatud aruannete ja täieliku inventuuriga oli suurem osa SEAHi varadest vana, vajas ulatuslikku remonti ja täielikku mahakandmist.

30

(31)  Eespool nimetatud Brattle’i aruande kohaselt, mis käsitles Airport Handlingu äriplaani, olid äriühingu tööjõukulud [...] (*).

31

(32)  Otsus kohtuasjas C-277/00, Saksamaa vs. komisjon (SMI), ECLI:EU:C:2004:238, punkt 93.

32

vs.

(33)  Otsus kohtuasjas C-277/00, Saksamaa vs. komisjon (SMI), ECLI:EU:C:2004:238, punkt 88.

33

vs.

(34)  Menetluse algatamise otsuse põhjendus 16.

34

(35)  Lepingu allkirjastamise kuupäevad vastavalt loetelule, mille Itaalia oli esitanud: nt [...] (*).

35

(36)  Otsus kohtuasjas T 123/09, Ryanair vs. komisjon, ECLI:EU:T:2012:164, punkt 156.

36

vs.

(37)  Otsus kohtuasjas C-277/00, Saksamaa vs. komisjon (SMI), ECLI:EU:C:2004:238, punktid 86–89.

37

vs.

(38)  Otsus kohtuasjas C-482/99, Prantsusmaa vs. komisjon, viidatud, punkt 71.

38

vs.

(39)  Otsus kohtuasjas T-16/96, Cityflyer Express vs. komisjon, [1998] ECR II-757, punkt 76.

39

vs

(40)  Järgmisele dokumendile lisatud mõjuhinnangu lisa „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb maapealse teeninduse teenuseid liidu lennujaamades ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/67/EÜ, 16.1.2012, SEC(2011) 1439 final“. Selle dokumendi leheküljel 95 märgib komisjon, et „maapealse teeninduse teenuste liberaliseerimine ning monopolide või (lennujaama/sõlmlennujaama vedaja) duopolide lõpp lennujaamades oleks tähendanud, et maapealse teeninduse teenuse osutajad oleksid pidanud kohanema, et muutuda konkurentsivõimelisemaks, ning oleksid tegelenud suurema konkurentsiga. Maapealse teeninduse töötajate jaoks oli kõige nähtavam tagajärg tööviljakuse ja paindlikkuse suurenemine. Maapealse teeninduse teenuste osutajad selgitavad sageli, et see tööviljakuse kasv on vajalik, sest tööjõukulud moodustavad 65–80 % nende kogukuludest, samal ajal kui töötajate ühingud tavaliselt väidavad, et maapealse teeninduse äriühingud keskenduvad kulude vähendamiseks liiga palju tööjõutegurile.“

40

(41)  Brattle’i aruanne, punkt 48, lk 11.

41

(42)  Brattle’i aruanne, punkt 40, lk 9.

42

(43)  See kapitali kaalutud keskmine hind on Brattle’i aruande kohaselt kõrgem, sest selles võetakse arvesse projektipõhiseid riske kapitali beta tõusu kaudu.

43

---

| 1.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 317/45 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 317/45

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/2112,

6. märts 2017,

meetme/abikava/riigiabi SA.38454 – 2015/C (ex 2015/N) kohta, mida Ungari kavatseb rakendada tuumaelektrijaama Paks II kahe uue tuumareaktori ehitamise toetuseks

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 1486 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Ajakirjanduses avaldatud artiklite ja Ungari riigiasutustega toimunud mitteametlike kohtumiste alusel algatas komisjon 13. märtsil 2014 eeluurimise tuumaelektrijaama Paks II ehitamisel väidetavalt kasutatud riigiabi kohta juhtumi SA.38454 (2014/CP) raames. |
| --- | --- |

(1)

Ajakirjanduses avaldatud artiklite ja Ungari riigiasutustega toimunud mitteametlike kohtumiste alusel algatas komisjon 13. märtsil 2014 eeluurimise tuumaelektrijaama Paks II ehitamisel väidetavalt kasutatud riigiabi kohta juhtumi SA.38454 (2014/CP) raames.

| (2) | Pärast mitmeid teabevahetusi ja ametlikke kohtumisi esitasid Ungari riigiasutused 22. mail 2015 meetme õiguskindluse huvides teatise, märkides, et projekti ei ole kaasatud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. |
| --- | --- |

(2)

Pärast mitmeid teabevahetusi ja ametlikke kohtumisi esitasid Ungari riigiasutused 22. mail 2015 meetme õiguskindluse huvides teatise, märkides, et projekti ei ole kaasatud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.

| (3) | Ungari teatas oma 22. mai 2015. aasta kirjas komisjonile meetmest toetada rahaliselt Paksis asuva kahe uue tuumareaktori ehitamist. |
| --- | --- |

(3)

Ungari teatas oma 22. mai 2015. aasta kirjas komisjonile meetmest toetada rahaliselt Paksis asuva kahe uue tuumareaktori ehitamist.

| (4) | 23. novembri 2015. aasta kirjaga teatas komisjon Ungarile, et ta on otsustanud algatada meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse („algatamisotsus“). Käesolev komisjoni otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus kõikidel huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

23. novembri 2015. aasta kirjaga teatas komisjon Ungarile, et ta on otsustanud algatada meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse („algatamisotsus“). Käesolev komisjoni otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus kõikidel huvitatud isikutel esitada oma märkused.

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (5) | Ungari saatis oma märkused algatamisotsuse kohta 29. jaanuaril 2016. |
| --- | --- |

(5)

Ungari saatis oma märkused algatamisotsuse kohta 29. jaanuaril 2016.

| (6) | Komisjonile laekusid huvitatud isikute märkused. Ta edastas need Ungarile, kellele anti võimalus reageerida. Ungari vastused laekusid 7. aprilli 2016. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

Komisjonile laekusid huvitatud isikute märkused. Ta edastas need Ungarile, kellele anti võimalus reageerida. Ungari vastused laekusid 7. aprilli 2016. aasta kirjaga.

| (7) | Ungari esitas lisateavet 2016. aasta 21. aprillil, 27. mail, 9. juunil, 16. juunil ja 28. juulil ning 2017. aasta 16. jaanuaril ja 20. veebruaril. |
| --- | --- |

(7)

Ungari esitas lisateavet 2016. aasta 21. aprillil, 27. mail, 9. juunil, 16. juunil ja 28. juulil ning 2017. aasta 16. jaanuaril ja 20. veebruaril.

| (8) | 12. septembril 2016 otsustasid Ungari riigiasutused loobuda keelenõudest ning leppisid kokku, et otsus võetakse vastu inglise keeles, mis on autentne keel. |
| --- | --- |

(8)

12. septembril 2016 otsustasid Ungari riigiasutused loobuda keelenõudest ning leppisid kokku, et otsus võetakse vastu inglise keeles, mis on autentne keel.

2.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   PROJEKTI KIRJELDUS

PROJEKTI KIRJELDUS

| (9) | Meede hõlmab Ungari kahe uue tuumareaktori (reaktorid 5 ja 6) ehitamist, mida rahastab täielikult Ungari Vabariik tuumareaktorite tulevase omaniku ja käitaja ettevõtja Paks II (MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares) kasuks. |
| --- | --- |

(9)

Meede hõlmab Ungari kahe uue tuumareaktori (reaktorid 5 ja 6) ehitamist, mida rahastab täielikult Ungari Vabariik tuumareaktorite tulevase omaniku ja käitaja ettevõtja Paks II (MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares) kasuks.

MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares

| (10) | Venemaa Föderatsioon ja Ungari sõlmisid 14. jaanuaril 2014. aastal valitsustevahelise kokkuleppe tuumaprogrammi kohta (3). Valitsustevahelise kokkuleppe alusel teevad mõlemad riigid koostööd praeguse Paksi tuumaelektrijaama hooldamisel ja edasisel arendamisel. See hõlmab lisaks olemasolevatele reaktoritele 1–4 kahe uue vähemalt 1 000 MW paigaldatud võimsusega (4) VVER-tüüpi reaktori (vesijahutusega reaktori) 5 ja 6 projekteerimist, ehitamist, komisjoneerimist ja dekomisjoneerimist. Reaktorite 5 ja 6 käitamine on ette nähtud tootmisvõimsuse kao kompenseerimiseks siis, kui reaktorid 1–4 (koguvõimsusega 2 000 MW) kasutuselt kõrvaldatakse. Ungari teatas, et reaktorid 1–4 toimivad vastavalt kuni 2032., 2034., 2036. ja 2037. aastani ilma tööea kavandatud pikendamise väljavaateta. |
| --- | --- |

(10)

Venemaa Föderatsioon ja Ungari sõlmisid 14. jaanuaril 2014. aastal valitsustevahelise kokkuleppe tuumaprogrammi kohta (3). Valitsustevahelise kokkuleppe alusel teevad mõlemad riigid koostööd praeguse Paksi tuumaelektrijaama hooldamisel ja edasisel arendamisel. See hõlmab lisaks olemasolevatele reaktoritele 1–4 kahe uue vähemalt 1 000 MW paigaldatud võimsusega (4) VVER-tüüpi reaktori (vesijahutusega reaktori) 5 ja 6 projekteerimist, ehitamist, komisjoneerimist ja dekomisjoneerimist. Reaktorite 5 ja 6 käitamine on ette nähtud tootmisvõimsuse kao kompenseerimiseks siis, kui reaktorid 1–4 (koguvõimsusega 2 000 MW) kasutuselt kõrvaldatakse. Ungari teatas, et reaktorid 1–4 toimivad vastavalt kuni 2032., 2034., 2036. ja 2037. aastani ilma tööea kavandatud pikendamise väljavaateta.

3

4

| (11) | Vastavalt valitsustevahelisele kokkuleppele (5) tuleb nii Venemaal kui ka Ungaril määrata üks kogenud riigile kuuluv ja riigi kontrolli all olev organisatsioon, mis vastutab nii rahaliselt kui ka tehniliselt oma kohustuste täitmise eest töövõtjana/omanikuna seoses projektiga. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt valitsustevahelisele kokkuleppele (5) tuleb nii Venemaal kui ka Ungaril määrata üks kogenud riigile kuuluv ja riigi kontrolli all olev organisatsioon, mis vastutab nii rahaliselt kui ka tehniliselt oma kohustuste täitmise eest töövõtjana/omanikuna seoses projektiga.

5

| (12) | Venemaa on määranud kahe uue tuumareaktori (reaktorid 5 ja 6) ehitajaks Nižni Novgorodi tehnoloogiaaktsiaseltsi Atomenergoproekt (JSC NIAEP) ning Ungari on andnud kahe reaktori omandi- ja kasutusõiguse ettevõtjale MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (1) („Paks II“). |
| --- | --- |

(12)

Venemaa on määranud kahe uue tuumareaktori (reaktorid 5 ja 6) ehitajaks Nižni Novgorodi tehnoloogiaaktsiaseltsi Atomenergoproekt (JSC NIAEP) ning Ungari on andnud kahe reaktori omandi- ja kasutusõiguse ettevõtjale MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares (1) („Paks II“).

Nižni Novgorodi tehnoloogiaaktsiaseltsi Atomenergoproekt

MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares

1

| (13) | Kuigi valitsustevahelises kokkuleppes on sätestatud kahe riigi vahelise tuumaenergiaalase koostöö üldised õigused ja kohustused, tuleb valitsustevahelise kokkuleppe üksikasjalikku rakendamist täpsustada eraldi lepingutes, mida nimetatakse rakenduslepinguteks, (6) ning need on järgmised:






  a) | Paksi kahe uue VVER 1200 (V491) tüüpi reaktori 5 ja 6 ehitustööde aluseks olevat inseneri-, hanke- ja ehitusleping, mida nimetatakse edaspidi EPC-lepinguks; |
| --- | --- | --- |

(13)

Kuigi valitsustevahelises kokkuleppes on sätestatud kahe riigi vahelise tuumaenergiaalase koostöö üldised õigused ja kohustused, tuleb valitsustevahelise kokkuleppe üksikasjalikku rakendamist täpsustada eraldi lepingutes, mida nimetatakse rakenduslepinguteks, (6) ning need on järgmised:

6

a)

Paksi kahe uue VVER 1200 (V491) tüüpi reaktori 5 ja 6 ehitustööde aluseks olevat inseneri-, hanke- ja ehitusleping, mida nimetatakse edaspidi EPC-lepinguks;

| b) | leping, milles sätestatakse tingimused uute reaktorite käitamise ja hooldamisega seotud koostöö kohta, ning mida nimetatakse käitamise ja hooldamise lepinguks: |
| --- | --- |

b)

leping, milles sätestatakse tingimused uute reaktorite käitamise ja hooldamisega seotud koostöö kohta, ning mida nimetatakse käitamise ja hooldamise lepinguks:

| c) | kütusetarne ja kasutatud tuumkütuse käitlemise tingimuste kokkulepe. |
| --- | --- |

c)

kütusetarne ja kasutatud tuumkütuse käitlemise tingimuste kokkulepe.

| (14) | JSC NIAEP ja Paks II sõlmisid 9. detsembril 2014 EPC-lepingu, milles sätestatakse, et kahe uue reaktori 5 ja 6 käitamisega tuleb alustada vastavalt 2025. ja 2026. aastal. |
| --- | --- |

(14)

JSC NIAEP ja Paks II sõlmisid 9. detsembril 2014 EPC-lepingu, milles sätestatakse, et kahe uue reaktori 5 ja 6 käitamisega tuleb alustada vastavalt 2025. ja 2026. aastal.

| (15) | Eraldi kohustus Venemaa andma Ungarile riigilaenu tuumaelektrijaama Paks II arendamise rahastamiseks. Seda laenu reguleerib valitsustevaheline rahastamise kokkulepe (7) ning sellega tagatakse 10 miljardi euro suurune vaba tagasimaksega arvelduslaen, mida on lubatud kasutada üksnes tuumaelektrijaama Paks II reaktorite 5 ja 6 projekteerimiseks, ehitamiseks ja komisjoneerimiseks. Ungari kasutab eespool nimetatud vaba tagasimaksega arvelduslaenu selleks, et otserahastada tuumaelektrijaamaga Paks II seotud investeeringuid, mis on vajalikud uute reaktorite 5 ja 6 projekteerimiseks, ehitamiseks ja komisjoneerimiseks, nagu on sätestatud valitsustevahelises rahastamise kokkuleppes. Lisaks valitsustevahelisele rahastamise kokkuleppele lisab Ungari Paks II investeeringu rahastamiseks oma eelarvest täiendavad 2,5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(15)

Eraldi kohustus Venemaa andma Ungarile riigilaenu tuumaelektrijaama Paks II arendamise rahastamiseks. Seda laenu reguleerib valitsustevaheline rahastamise kokkulepe (7) ning sellega tagatakse 10 miljardi euro suurune vaba tagasimaksega arvelduslaen, mida on lubatud kasutada üksnes tuumaelektrijaama Paks II reaktorite 5 ja 6 projekteerimiseks, ehitamiseks ja komisjoneerimiseks. Ungari kasutab eespool nimetatud vaba tagasimaksega arvelduslaenu selleks, et otserahastada tuumaelektrijaamaga Paks II seotud investeeringuid, mis on vajalikud uute reaktorite 5 ja 6 projekteerimiseks, ehitamiseks ja komisjoneerimiseks, nagu on sätestatud valitsustevahelises rahastamise kokkuleppes. Lisaks valitsustevahelisele rahastamise kokkuleppele lisab Ungari Paks II investeeringu rahastamiseks oma eelarvest täiendavad 2,5 miljardit eurot.

7

| (16) | Peale põhjenduses 15 kirjeldatud investeeringutoetuse ei kavatse Ungari anda Paks II-le pärast reaktorite 5 ja 6 ehitustööde lõpetamist ühtegi muud rahalist toetust. Uusi reaktoreid käitatakse sellistes turutingimustes, kus puudub fikseeritud tulumäär või garanteeritud hind. Ungari leiab, et Paks II poolt otseselt mis tahes laenu suurendamine ei ole käesolevas etapis vajalik. |
| --- | --- |

(16)

Peale põhjenduses 15 kirjeldatud investeeringutoetuse ei kavatse Ungari anda Paks II-le pärast reaktorite 5 ja 6 ehitustööde lõpetamist ühtegi muud rahalist toetust. Uusi reaktoreid käitatakse sellistes turutingimustes, kus puudub fikseeritud tulumäär või garanteeritud hind. Ungari leiab, et Paks II poolt otseselt mis tahes laenu suurendamine ei ole käesolevas etapis vajalik.

2.2.   MEETME EESMÄRK

MEETME EESMÄRK

| (17) | Algatamisotsuse selgituste kohaselt on Paksi tuumaelektrijaam ainus Ungaris tegutsev tuumaelektrijaam. See kuulub 100 % riigile kuuluvale elektriettevõtjale ja elektritootjale Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság („MVM kontsern“) (8). Selle nelja reaktori paigaldatud koguvõimsus on 2 000 MW ning iga reaktor on praegu varustatud Venemaa tehnoloogiaga (VVER-440/V213). Üksused kõrvaldatakse järk-järgult kasutuselt 2037. aastaks (vt põhjendus 10). |
| --- | --- |

(17)

Algatamisotsuse selgituste kohaselt on Paksi tuumaelektrijaam ainus Ungaris tegutsev tuumaelektrijaam. See kuulub 100 % riigile kuuluvale elektriettevõtjale ja elektritootjale Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság („MVM kontsern“) (8). Selle nelja reaktori paigaldatud koguvõimsus on 2 000 MW ning iga reaktor on praegu varustatud Venemaa tehnoloogiaga (VVER-440/V213). Üksused kõrvaldatakse järk-järgult kasutuselt 2037. aastaks (vt põhjendus 10).

8

| (18) | Tuumaallikatest elektrienergia tootmine mängib Ungari energialiikide seas strateegilist rolli, sest ligikaudu 50 % kogu riigis toodetud elektrienergiast pärineb olemasolevatest neljast reaktorist Paksi tuumaelektrijaamas (9). |
| --- | --- |

(18)

Tuumaallikatest elektrienergia tootmine mängib Ungari energialiikide seas strateegilist rolli, sest ligikaudu 50 % kogu riigis toodetud elektrienergiast pärineb olemasolevatest neljast reaktorist Paksi tuumaelektrijaamas (9).

9

| (19) | Tagamaks






  — | riiklike vahendite mõistliku osa säilitamine ja |
| --- | --- | --- |

(19)

Tagamaks

—

riiklike vahendite mõistliku osa säilitamine ja

| — | Ungari sõltuvuse vähendamine impordist, järgides samal ajal jätkuvalt riiklikku kliimapoliitikat, |
| --- | --- |

—

Ungari sõltuvuse vähendamine impordist, järgides samal ajal jätkuvalt riiklikku kliimapoliitikat,

palus valitsus MVM kontsernil uurida alternatiive tuumaelektrijaamades toodetava elektrienergia laiendamisele. MVM kontsern koostas teostatavusuuringu selle kohta, kuidas uut tuumaelektrijaama tööle rakendada ja rahastada ning kuidas uut tuumaelektrijaama lisada elektrisüsteemi ning kasutada ökonoomsel, ohutul ja keskkonnasõbralikul viisil. MVM kontserni poolt 2008. aastal esitatud teostatavusuuringu põhjal esitas valitsus projekti Ungari parlamendile, kes andis heakskiidu Paksi uue tuumaelektrijaama reaktorite rakendamise ettevalmistustöödega alustamiseks (10). Projektile lisati arvutused, mille kohaselt prognoositi aastaks 2025, et 6 000 MW kogu tootmisvõimsusest 8 000 – 9 000 MW kõrvaldatakse kasutuselt aegunud elektrijaamade sulgemise tulemusena. Need jaamad tuleb osaliselt asendada Paksi tuumaelektrijaama laiendamisega.

10

| (20) | 2011. aastal rakendati kuni 2030. aastani kehtivat riiklikku energiastrateegiat (11). Selles strateegias keskendutakse Ungari tuumaenergial, kivisöel ja rohelistel energiaallikatel põhinevale stsenaariumile. Ungari põhivõrguettevõtja MAVIR prognoosib, et 2026. aastaks tekib Ungaril vajadus vähemalt 5,3 GW uue tootmisvõimsuse järele ning 2031. aastaks peaks see olema veidi suurem kui 7 GW Ungari tulevase nõudluse ja olemasoleva tootmisvõimsuse kasutuselt kõrvaldamise tulemusena (12). Samuti prognoosib MAVIR, et ajavahemikuks 2025–2030 on likvideeritud kõik praegused söeelektrijaamad ning et Ungari gaasielektrijaamade võimsus on vähendatud ligikaudu 1 GW-ni, nagu on näidatud tabelis 1, mille Ungari esitas 16. jaanuaril 2017. Ungari selgitas, et MAVIRi uuringus ei arvestata vajaliku 7 GW uue tootmisvõimsuse kavandamisel ei impordi ega uue paigaldatava tootmisvõimsusega.

  Tabel 1


  Riigisisese paigaldatud tootmisvõimsuse eeldatav kasutuselt kõrvaldamine 2031. aastaks








  (ΜW) |
| --- | --- |
| | Existing | Phase-out |
| Nuclear | 2 000 | |
| Coal | 1 292 | 1 222 |
| Natural gas | 3 084 | 960 |
| Oil | 410 | |
| Intermittent renewables/weather-dependent | 455 | 100 |
| Other renewables | 259 | 123 |
| Other non-renewables | 844 | 836 |
| Sum | 8 344 | 3 241 |
| Allikas: Ungari riigiasutused (Mavir). |

(20)

2011. aastal rakendati kuni 2030. aastani kehtivat riiklikku energiastrateegiat (11). Selles strateegias keskendutakse Ungari tuumaenergial, kivisöel ja rohelistel energiaallikatel põhinevale stsenaariumile. Ungari põhivõrguettevõtja MAVIR prognoosib, et 2026. aastaks tekib Ungaril vajadus vähemalt 5,3 GW uue tootmisvõimsuse järele ning 2031. aastaks peaks see olema veidi suurem kui 7 GW Ungari tulevase nõudluse ja olemasoleva tootmisvõimsuse kasutuselt kõrvaldamise tulemusena (12). Samuti prognoosib MAVIR, et ajavahemikuks 2025–2030 on likvideeritud kõik praegused söeelektrijaamad ning et Ungari gaasielektrijaamade võimsus on vähendatud ligikaudu 1 GW-ni, nagu on näidatud tabelis 1, mille Ungari esitas 16. jaanuaril 2017. Ungari selgitas, et MAVIRi uuringus ei arvestata vajaliku 7 GW uue tootmisvõimsuse kavandamisel ei impordi ega uue paigaldatava tootmisvõimsusega.

11

12

Tabel 1

Tabel 1

Riigisisese paigaldatud tootmisvõimsuse eeldatav kasutuselt kõrvaldamine 2031. aastaks

Riigisisese paigaldatud tootmisvõimsuse eeldatav kasutuselt kõrvaldamine 2031. aastaks

(ΜW)

Existing

Phase-out

Nuclear

2 000

Coal

1 292

1 222

Natural gas

3 084

960

Oil

410

Intermittent renewables/weather-dependent

455

100

Other renewables

259

123

Other non-renewables

844

836

Sum

8 344

3 241

Allikas: Ungari riigiasutused (Mavir).

Allikas:

| (21) | Ungari ja Venemaa allkirjastasid valitsustevahelise kokkuleppe, eesmärgiga arendada Paksi asukohas uut võimsust. Ungari selgitas, et tuumaenergia on kütusekasutuse struktuuris vajalik, et asendada likvideeritud elektrijaamu, suurendada tootmisvõimsust ja täita Ungari eesmärki järgida Euroopa kliimaalaseid eesmärke (eelkõige seoses CO2-heite eeldatava vähendamisega). |
| --- | --- |

(21)

Ungari ja Venemaa allkirjastasid valitsustevahelise kokkuleppe, eesmärgiga arendada Paksi asukohas uut võimsust. Ungari selgitas, et tuumaenergia on kütusekasutuse struktuuris vajalik, et asendada likvideeritud elektrijaamu, suurendada tootmisvõimsust ja täita Ungari eesmärki järgida Euroopa kliimaalaseid eesmärke (eelkõige seoses CO2-heite eeldatava vähendamisega).

2

2.3.   UUTE REAKTORITE KIRJELDUS – KASUTATAV TEHNOLOOGIA

UUTE REAKTORITE KIRJELDUS – KASUTATAV TEHNOLOOGIA

| (22) | Tuumaelektrijaama Paks II uued reaktorid 5 ja 6 varustatakse tehnoloogiaga VVER 1200 (V491) ning tegemist on kõrgematasemeliste III+ põlvkonna reaktoritega. Ungari selgitab, et seoses tuumaelektrijaamas Paks II kasutusele võetavate reaktorite tehniliste nõuetega on neil reaktoritel märkimisväärsed eelised võrreldes Paksi tuumaelektrijaama praeguste reaktoritega, nagu suurenenud tõhusus ja suurem säästlikkus lisaks tõhustatud turvaelementidele. |
| --- | --- |

(22)

Tuumaelektrijaama Paks II uued reaktorid 5 ja 6 varustatakse tehnoloogiaga VVER 1200 (V491) ning tegemist on kõrgematasemeliste III+ põlvkonna reaktoritega. Ungari selgitab, et seoses tuumaelektrijaamas Paks II kasutusele võetavate reaktorite tehniliste nõuetega on neil reaktoritel märkimisväärsed eelised võrreldes Paksi tuumaelektrijaama praeguste reaktoritega, nagu suurenenud tõhusus ja suurem säästlikkus lisaks tõhustatud turvaelementidele.

| (23) | Lisaks VVER 1200 (V491) märkimisväärselt suuremale paigaldatud võimsusele esineb oluline erinevus ka kavandatud kasutuseas (60 aastat VVER 1200 reaktorite korral vs. 30 aastat Paksi tuumaelektrijaama olemasolevate reaktorite korral) ja suuremas paindlikkuses, mis võimaldab iga reaktori võimsust kohandada vastavalt võrgu nõudlusele teatavas vahemikus. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks VVER 1200 (V491) märkimisväärselt suuremale paigaldatud võimsusele esineb oluline erinevus ka kavandatud kasutuseas (60 aastat VVER 1200 reaktorite korral vs. 30 aastat Paksi tuumaelektrijaama olemasolevate reaktorite korral) ja suuremas paindlikkuses, mis võimaldab iga reaktori võimsust kohandada vastavalt võrgu nõudlusele teatavas vahemikus.

vs.

| (24) | Samuti kajastab uute reaktoritega seoses vajaliku kütusekoguse vähenemine viimaste aastate tehnoloogilisi edusamme. Olemasoleva 12-kuulise kütusetsükli asemel saavad uued üksused töötada 18-kuulise tsükliga. See tähendab, et uued reaktorid vajavad kütuse laadimiseks aastas vähem seiskamisi ning tuumaelektrijaam suudab igal aastal töötada keskmiselt kauem ja sealjuures mitte kaotada tootmisele kuluvat aega. |
| --- | --- |

(24)

Samuti kajastab uute reaktoritega seoses vajaliku kütusekoguse vähenemine viimaste aastate tehnoloogilisi edusamme. Olemasoleva 12-kuulise kütusetsükli asemel saavad uued üksused töötada 18-kuulise tsükliga. See tähendab, et uued reaktorid vajavad kütuse laadimiseks aastas vähem seiskamisi ning tuumaelektrijaam suudab igal aastal töötada keskmiselt kauem ja sealjuures mitte kaotada tootmisele kuluvat aega.

| (25) | Tehnilised näitajad osutavad ka asjaolule, et uute kütusemoodulite võimsustihedus on märkimisväärselt kõrgem kui olemasolevatel kütusemoodulitel. See omakorda tähendab seda, et kütusematerjali massiühiku kohta on võimalik saavutada suurem võimsus, mis võib parandada jaama majanduslikku tulemust. |
| --- | --- |

(25)

Tehnilised näitajad osutavad ka asjaolule, et uute kütusemoodulite võimsustihedus on märkimisväärselt kõrgem kui olemasolevatel kütusemoodulitel. See omakorda tähendab seda, et kütusematerjali massiühiku kohta on võimalik saavutada suurem võimsus, mis võib parandada jaama majanduslikku tulemust.

2.4.   ABISAAJA

ABISAAJA

| (26) | Algatamisotsuse jaotises 2.3 esitatud selgituste kohaselt on abisaajaks praegu Ungari Vabariigile kuuluv ettevõtja Paks II. Aktsionäride õigusi teostab peaministri büroo. Paks II on Ungari Vabariigi rahastatavate reaktorite 5 ja 6 omanik ja käitaja. |
| --- | --- |

(26)

Algatamisotsuse jaotises 2.3 esitatud selgituste kohaselt on abisaajaks praegu Ungari Vabariigile kuuluv ettevõtja Paks II. Aktsionäride õigusi teostab peaministri büroo. Paks II on Ungari Vabariigi rahastatavate reaktorite 5 ja 6 omanik ja käitaja.

| (27) | Algatamisotsuse põhjenduses 19 selgitatakse, kuidas algselt MVM kontserni omanduses olnud ettevõtja Paks II aktsiad anti üle Ungari Vabariigile (13). Ungari 30. jaanuaril 2016 esitatud andmete kohaselt oli üleandmise ostuhind 10,156 miljardit Ungari forintit, mis on võrdne ligikaudu 33 miljoni euroga. |
| --- | --- |

(27)

Algatamisotsuse põhjenduses 19 selgitatakse, kuidas algselt MVM kontserni omanduses olnud ettevõtja Paks II aktsiad anti üle Ungari Vabariigile (13). Ungari 30. jaanuaril 2016 esitatud andmete kohaselt oli üleandmise ostuhind 10,156 miljardit Ungari forintit, mis on võrdne ligikaudu 33 miljoni euroga.

13

2.5.   PROJEKTI RAHASTAMISSTRUKTUUR NING EPC-LEPINGU KOHASED ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

PROJEKTI RAHASTAMISSTRUKTUUR NING EPC-LEPINGU KOHASED ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

2.5.1.   VALITSUSTEVAHELINE RAHASTAMISE KOKKULEPE

| (28) | Valitsustevahelise kokkuleppe raames (14) andis Venemaa Ungarile riigilaenu automaatlaenu võimaldava krediidiinstrumendi kujul summas 10 miljardit eurot, rahastamaks Paksi tuumaelektrijaama reaktorite 5 ja 6 arendamist. Laenu intressimäär jääb vahemikku 3,95–4,95 % (15). Laenu on ette nähtud käesoleva kahe uue reaktori projekteerimiseks, ehitamiseks ja komisjoneerimiseks. |
| --- | --- |

(28)

Valitsustevahelise kokkuleppe raames (14) andis Venemaa Ungarile riigilaenu automaatlaenu võimaldava krediidiinstrumendi kujul summas 10 miljardit eurot, rahastamaks Paksi tuumaelektrijaama reaktorite 5 ja 6 arendamist. Laenu intressimäär jääb vahemikku 3,95–4,95 % (15). Laenu on ette nähtud käesoleva kahe uue reaktori projekteerimiseks, ehitamiseks ja komisjoneerimiseks.

14

15

| (29) | Vastavalt valitsustevahelisele kokkuleppele tasub Ungari laenu abil 80 % EPC-lepingu väärtusest tööde ja teenuste ning seadmete tarnimise eest, kuid ülejäänud 20 % EPC-lepingust tasub Ungari ise (vt põhjendus 15). Ungari peab laenu ära kasutama 2025. aastaks. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt valitsustevahelisele kokkuleppele tasub Ungari laenu abil 80 % EPC-lepingu väärtusest tööde ja teenuste ning seadmete tarnimise eest, kuid ülejäänud 20 % EPC-lepingust tasub Ungari ise (vt põhjendus 15). Ungari peab laenu ära kasutama 2025. aastaks.

| (30) | Ungari peab laenu tagasi maksma 21 aasta jooksul alates 15. märtsist või 15. septembrist pärast mõlema uue reaktori 5 ja 6 dekomisjoneerimiskuupäeva, kuid mitte hiljem kui 15. märtsil 2026 (16). |
| --- | --- |

(30)

Ungari peab laenu tagasi maksma 21 aasta jooksul alates 15. märtsist või 15. septembrist pärast mõlema uue reaktori 5 ja 6 dekomisjoneerimiskuupäeva, kuid mitte hiljem kui 15. märtsil 2026 (16).

16

| (31) | Valitsustevahelise rahastamiskokkuleppe raames võib teha makseid üksnes Ungari riikliku majanduse ministeeriumi taotlusel ning juhul, kui Venemaa rahandusministeerium on selle heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(31)

Valitsustevahelise rahastamiskokkuleppe raames võib teha makseid üksnes Ungari riikliku majanduse ministeeriumi taotlusel ning juhul, kui Venemaa rahandusministeerium on selle heaks kiitnud.

2.5.2.   EPC-LEPING

| (32) | EPC-lepingu alusel peab JSC NIAEP üksikasjalike tehniliste kirjelduste kohaselt tarnima kaks reaktorit kokkulepitud kuupäevadeks ja vastavalt kokkulepitud summale ([---] (*1) miljardit eurot). Kõik eelnevalt määratlemata kulud loetakse selle hinna hulka [---] (17). |
| --- | --- |

(32)

EPC-lepingu alusel peab JSC NIAEP üksikasjalike tehniliste kirjelduste kohaselt tarnima kaks reaktorit kokkulepitud kuupäevadeks ja vastavalt kokkulepitud summale ([---] (*1) miljardit eurot). Kõik eelnevalt määratlemata kulud loetakse selle hinna hulka [---] (17).

*1

17

| (33) | Lepingus sätestatakse eritingimustes makstav kindlasummaline hüvitis, (18)[---]. |
| --- | --- |

(33)

Lepingus sätestatakse eritingimustes makstav kindlasummaline hüvitis, (18)[---].

18

| (34) | [---] |
| --- | --- |

(34)

[---]

| (35) | [---] |
| --- | --- |

(35)

[---]

2.5.3.   RIIGI JA ABISAAJA SUHE

| (36) | Esialgu kavandas Ungari, et Paks II jääb 100 % ulatuses MVM Hungarian Electricity Ltd. tütarettevõtjaks, Hungarian Electricity Ltd. omanikeks on omakorda Ungari Vabariik ja omavalitsused. Alates 2014. aasta novembrist ei ole Paks II enam MVM Hungarian Electricity Ltd. tütarettevõtja ega MVM kontserni osa, vaid kuulub 100 % ulatuses otse riigile ning sellel puudub praegu õigussuhe MVM kontserniga. |
| --- | --- |

(36)

Esialgu kavandas Ungari, et Paks II jääb 100 % ulatuses MVM Hungarian Electricity Ltd. tütarettevõtjaks, Hungarian Electricity Ltd. omanikeks on omakorda Ungari Vabariik ja omavalitsused. Alates 2014. aasta novembrist ei ole Paks II enam MVM Hungarian Electricity Ltd. tütarettevõtja ega MVM kontserni osa, vaid kuulub 100 % ulatuses otse riigile ning sellel puudub praegu õigussuhe MVM kontserniga.

| (37) | Seoses Paks II tegevusega, eelkõige elektrienergia müügiga, väitis Ungari, et käesolevas etapis ei ole kehtestatud ega kavandatud eraldi energiaostulepingut koos eraldi tarnijaga. Ungari riigiasutused näevad ette, et tuumaelektrijaama Paks II toodetud elektrienergiat müüakse turul ja elektrienergia tarbijatele vastavalt tüüpilistele turupraktika baaskoormuse energiamüügilepingutele. Ungari riigiasutuste sõnul oleks Paks II eeldatava pika tegevusaja jooksul baaskoormuse tootjana sarnaselt Euroopa olemasolevatele tuumaelektrijaamadele hinnavõtja. |
| --- | --- |

(37)

Seoses Paks II tegevusega, eelkõige elektrienergia müügiga, väitis Ungari, et käesolevas etapis ei ole kehtestatud ega kavandatud eraldi energiaostulepingut koos eraldi tarnijaga. Ungari riigiasutused näevad ette, et tuumaelektrijaama Paks II toodetud elektrienergiat müüakse turul ja elektrienergia tarbijatele vastavalt tüüpilistele turupraktika baaskoormuse energiamüügilepingutele. Ungari riigiasutuste sõnul oleks Paks II eeldatava pika tegevusaja jooksul baaskoormuse tootjana sarnaselt Euroopa olemasolevatele tuumaelektrijaamadele hinnavõtja.

| (38) | Paks II on tuumaelektrijaama Paks II omanik ning kahe reaktori ehitusetapi jooksul rahastab seda omavahenditest täielikult Ungari Vabariik. Ungari riigiasutused leiavad, et Paks II poolt otseselt mis tahes laenu suurendamine ei ole käesolevas etapis vajalik. |
| --- | --- |

(38)

Paks II on tuumaelektrijaama Paks II omanik ning kahe reaktori ehitusetapi jooksul rahastab seda omavahenditest täielikult Ungari Vabariik. Ungari riigiasutused leiavad, et Paks II poolt otseselt mis tahes laenu suurendamine ei ole käesolevas etapis vajalik.

| (39) | Ungari ei kanna tuumaelektrijaama Paks II ostuhinna ülekandmiseks vajalikke vahendeid üle Paks II kontole. Suurimat osa nendest vahenditest hoitakse Venemaa arengu ja välisasjade pangas (Vnesheconombank). Iga olulise täidetuks loetud etapi eest esitab Paks II Vnesheconombankile taotluse tasuda 80 % võlgnetavast summast otse JSC NIAEPile. Samuti esitab ta Ungari valitsuse võlahaldusasutusele taotluse tasuda ülejäänud 20 %. |
| --- | --- |

(39)

Ungari ei kanna tuumaelektrijaama Paks II ostuhinna ülekandmiseks vajalikke vahendeid üle Paks II kontole. Suurimat osa nendest vahenditest hoitakse Venemaa arengu ja välisasjade pangas (Vnesheconombank). Iga olulise täidetuks loetud etapi eest esitab Paks II Vnesheconombankile taotluse tasuda 80 % võlgnetavast summast otse JSC NIAEPile. Samuti esitab ta Ungari valitsuse võlahaldusasutusele taotluse tasuda ülejäänud 20 %.

| (40) | Ülejäänud Paks II ehitusetapi finantsnõuded tagatakse Ungari riigieelarvest pärit omavahendite kaudu. Ehitusetapi ajal ette nähtud esialgne summa on kuni [---] miljardit eurot (valitsustevahelises kokkuleppes esitatud tuumaprojekti jaoks ette nähtud 12,5 miljardi euro ja tuumaelektrijaama Paks II tegeliku ostuhinna ([---] miljard eurot) vahe). Ungari väitel kujutab see endast riiklike vahendite ülempiiri, mille alusel rahastada tuumaelektrijaama Paks II ehitust, vähemalt ilma täiendava hindamiseta. Kui aga omavahendite nõuded ületavad sellist summat, väidab Ungari, et ta investeerib rohkem tingimusel, et sel ajal teostatud hindamisest ilmneb, et see on majanduslikult mõistlik. |
| --- | --- |

(40)

Ülejäänud Paks II ehitusetapi finantsnõuded tagatakse Ungari riigieelarvest pärit omavahendite kaudu. Ehitusetapi ajal ette nähtud esialgne summa on kuni [---] miljardit eurot (valitsustevahelises kokkuleppes esitatud tuumaprojekti jaoks ette nähtud 12,5 miljardi euro ja tuumaelektrijaama Paks II tegeliku ostuhinna ([---] miljard eurot) vahe). Ungari väitel kujutab see endast riiklike vahendite ülempiiri, mille alusel rahastada tuumaelektrijaama Paks II ehitust, vähemalt ilma täiendava hindamiseta. Kui aga omavahendite nõuded ületavad sellist summat, väidab Ungari, et ta investeerib rohkem tingimusel, et sel ajal teostatud hindamisest ilmneb, et see on majanduslikult mõistlik.

| (41) | Ungari väidab, et tundlikkusanalüüs Paks II kantavate võimalike täiendavate kulude kohta ehitusperioodil näitas, et selle kulud peavad suurenema kümme korda, et saavutataks sisemise tulumäära oodatav vähenemine 1 %. Seega eeldab Ungari, et kulude kasvu mõju on väike. |
| --- | --- |

(41)

Ungari väidab, et tundlikkusanalüüs Paks II kantavate võimalike täiendavate kulude kohta ehitusperioodil näitas, et selle kulud peavad suurenema kümme korda, et saavutataks sisemise tulumäära oodatav vähenemine 1 %. Seega eeldab Ungari, et kulude kasvu mõju on väike.

2.6.   UNGARI ELEKTRITURG

UNGARI ELEKTRITURG

2.6.1.   UNGARI ELEKTRITURU KIRJELDUS

| (42) | Ungari elektrituru praegune struktuur loodi 1995. aastal, mil enamus suurtest elektrijaamadest ja kommunaalteenuste osutajatest ning jaotusettevõtjatest erastati. Riik säilitab sektoris valdava seisundi riigile kuuluva vertikaalselt integreeritud energiaettevõtja MVM kontserni kaudu. |
| --- | --- |

(42)

Ungari elektrituru praegune struktuur loodi 1995. aastal, mil enamus suurtest elektrijaamadest ja kommunaalteenuste osutajatest ning jaotusettevõtjatest erastati. Riik säilitab sektoris valdava seisundi riigile kuuluva vertikaalselt integreeritud energiaettevõtja MVM kontserni kaudu.

| (43) | Põhjenduses 20 viidatud MAVIRi uuringus ilmnes, et kogu sisetarbimine kasvas alates 2014. aastast 2,7 % ning jõudis 2015. aastal väärtuseni 43,75 TWh. Sellest tarbimisest moodustas omamaine toodang 30,06 TWh, mis on 68,72 % kogu elektritarbimisest (vt joonis 1). Import moodustas 13,69 TWh, mis vastab 31,28 % kogutarbimisest. Tootjana kuulub riigiettevõtjale MVM kontsern märkimisväärne turuosa tänu tema peamisele tootmisvarale, milleks on 2015. aastal 52,67 % omamaisest elektrienergiast tootnud Paksi tuumaelektrijaam, nagu nähtub jooniselt 1. Mátra elektrijaam on pruunsöeküttel töötav elektrijaam, mille peamine omanik on RWE Power AG (50,92 %), kuid 26,15 % selle aktsiatest kuulub MVM kontsernile. Täiendavatel suurematel (többi nagyerőmű) ja väiksematel (kiserőművek) elektrijaamadel on Ungari turu üldises tootmisstruktuuris tagasihoidlik roll. Lisaks on MVM kontserni vertikaalselt integreeritud hulgimüügiettevõtjal MVM Partneril elektrienergia hulgimüügiturul valitsev seisund (19).

  Joonis 1


  Elektri kogutarbimise struktuur Ungaris 2015. aastal













  Allikas: | Ungari elektrisüsteemi tootmisvarade keskmine ja pikaajaline areng (Mavir, 2016 (20)). |
| --- | --- | --- |

(43)

Põhjenduses 20 viidatud MAVIRi uuringus ilmnes, et kogu sisetarbimine kasvas alates 2014. aastast 2,7 % ning jõudis 2015. aastal väärtuseni 43,75 TWh. Sellest tarbimisest moodustas omamaine toodang 30,06 TWh, mis on 68,72 % kogu elektritarbimisest (vt joonis 1). Import moodustas 13,69 TWh, mis vastab 31,28 % kogutarbimisest. Tootjana kuulub riigiettevõtjale MVM kontsern märkimisväärne turuosa tänu tema peamisele tootmisvarale, milleks on 2015. aastal 52,67 % omamaisest elektrienergiast tootnud Paksi tuumaelektrijaam, nagu nähtub jooniselt 1. Mátra elektrijaam on pruunsöeküttel töötav elektrijaam, mille peamine omanik on RWE Power AG (50,92 %), kuid 26,15 % selle aktsiatest kuulub MVM kontsernile. Täiendavatel suurematel (többi nagyerőmű) ja väiksematel (kiserőművek) elektrijaamadel on Ungari turu üldises tootmisstruktuuris tagasihoidlik roll. Lisaks on MVM kontserni vertikaalselt integreeritud hulgimüügiettevõtjal MVM Partneril elektrienergia hulgimüügiturul valitsev seisund (19).

többi nagyerőmű

kiserőművek

19

Joonis 1

Joonis 1

Elektri kogutarbimise struktuur Ungaris 2015. aastal

Elektri kogutarbimise struktuur Ungaris 2015. aastal

Image 1

Allikas:

Allikas:

20

Joonis 2

Joonis 2

Elektrienergia omamaine kogutoodang Ungaris 2015. aastal

Elektrienergia omamaine kogutoodang Ungaris 2015. aastal

Image 2

| Allikas: | Ungari elektrisüsteemi tootmisvarade keskmine ja pikaajaline areng (Mavir, 2016). |
| --- | --- |

Allikas:

Allikas:

| (44) | Ungaris tehakse kõige tavalisemaid hulgimüügitehinguid kahepoolsete elektrienergia ostulepingutega, milles lepitakse kokku, et tootjad müüvad minimaalse eelnevalt määratletud elektrienergia mahu hulgimüüjatele, ning kauplejad on kohustatud ostma elektrienergiat miinimummahus. Elektrienergia ostuleping sõlmitakse enamasti Energiaettevõtjate Euroopa Föderatsiooni (European Federation of Energy Traders – EFET) kehtestatud standardite kohaselt. |
| --- | --- |

(44)

Ungaris tehakse kõige tavalisemaid hulgimüügitehinguid kahepoolsete elektrienergia ostulepingutega, milles lepitakse kokku, et tootjad müüvad minimaalse eelnevalt määratletud elektrienergia mahu hulgimüüjatele, ning kauplejad on kohustatud ostma elektrienergiat miinimummahus. Elektrienergia ostuleping sõlmitakse enamasti Energiaettevõtjate Euroopa Föderatsiooni (European Federation of Energy Traders – EFET) kehtestatud standardite kohaselt.

| (45) | Ungari elektribörsi ettevõtja (HUPX) alustas tegevust 2010. aasta juulis põhivõrguettevõtja MAVIR tütarettevõtjana. Ettevõtja pakub kauplemist järgmise päeva turul ning ka füüsilist futuurikauplemist. Järgmise päeva turul kauplemisega alustatakse iga päev kell 11 vastavalt järgmisel päeval iga tunni kohta esitatavatele pakkumistele. Kauplemine lõpetatakse hiljemalt kell 11:40. Füüsiline futuurikauplemine saab toimuda nelja esimese nädala, kolme esimese kuu, nelja esimese kvartali ja kolme esimese aasta jooksul. Teatud ajavahemiku jooksul tehtavate pakkumiste tehingud sooritatakse selleks ette nähtud kauplemispäevadel. Alates 2016. märtsist on HUPXi päevasisesel turul võimalik kaubelda 15-minutiliste toodete kui ka ühe tunni plokkidega. Lisaks organiseeritud järgmise päeva turule ja päevasisesele turule on HUPX sõlminud koostöölepingud kahe maaklerifirmaga, kes osutavad tavaklientidele börsiväliste tehingutega seotud teenust vahetuskursi kliiringu jaoks. |
| --- | --- |

(45)

Ungari elektribörsi ettevõtja (HUPX) alustas tegevust 2010. aasta juulis põhivõrguettevõtja MAVIR tütarettevõtjana. Ettevõtja pakub kauplemist järgmise päeva turul ning ka füüsilist futuurikauplemist. Järgmise päeva turul kauplemisega alustatakse iga päev kell 11 vastavalt järgmisel päeval iga tunni kohta esitatavatele pakkumistele. Kauplemine lõpetatakse hiljemalt kell 11:40. Füüsiline futuurikauplemine saab toimuda nelja esimese nädala, kolme esimese kuu, nelja esimese kvartali ja kolme esimese aasta jooksul. Teatud ajavahemiku jooksul tehtavate pakkumiste tehingud sooritatakse selleks ette nähtud kauplemispäevadel. Alates 2016. märtsist on HUPXi päevasisesel turul võimalik kaubelda 15-minutiliste toodete kui ka ühe tunni plokkidega. Lisaks organiseeritud järgmise päeva turule ja päevasisesele turule on HUPX sõlminud koostöölepingud kahe maaklerifirmaga, kes osutavad tavaklientidele börsiväliste tehingutega seotud teenust vahetuskursi kliiringu jaoks.

| (46) | Lisaks HUPXi poolt korraldamata järgmise päeva enampakkumistele, mida ei korralda HUPX, kaubeldakse elektrienergiaga ka ELi või börsivälistel platvormidel ning otseste kahepoolsete tehingute kaudu (vt põhjendus 44). |
| --- | --- |

(46)

Lisaks HUPXi poolt korraldamata järgmise päeva enampakkumistele, mida ei korralda HUPX, kaubeldakse elektrienergiaga ka ELi või börsivälistel platvormidel ning otseste kahepoolsete tehingute kaudu (vt põhjendus 44).

| (47) | Põhjenduses 43 esitatud jooniselt 1 nähtub, et Ungari on elektrienergia netoimportija, kelle import moodustab umbes 30 % Ungari elektrienergia tarbimisest. Joonise 3 põhjal saab öelda, et elektrienergia hulgimüügi hind on olnud vastastikku ühendatud naaberriikide seas kõrgeim Ungaris.

  Joonis 3


  Kuupõhised keskmised järgmise päeva baaskoormuse hinnad Kesk- ja Ida-Euroopas (sealhulgas Ungari) ja Saksamaal (2010–2016)













  Allikas: | Euroopa Komisjon. |
| --- | --- | --- |

(47)

Põhjenduses 43 esitatud jooniselt 1 nähtub, et Ungari on elektrienergia netoimportija, kelle import moodustab umbes 30 % Ungari elektrienergia tarbimisest. Joonise 3 põhjal saab öelda, et elektrienergia hulgimüügi hind on olnud vastastikku ühendatud naaberriikide seas kõrgeim Ungaris.

Joonis 3

Joonis 3

Kuupõhised keskmised järgmise päeva baaskoormuse hinnad Kesk- ja Ida-Euroopas (sealhulgas Ungari) ja Saksamaal (2010–2016)

Kuupõhised keskmised järgmise päeva baaskoormuse hinnad Kesk- ja Ida-Euroopas (sealhulgas Ungari) ja Saksamaal (2010–2016)

Image 3

Allikas:

Allikas:

| (48) | Piirkondliku baaskoormuse hindade lühiajaline prognoos näitab sama suundumust, mis tähendab, et Ungari baaskoormuse hinnad on piirkonna kõrgeimad (vt joonis 4).

  Joonis 4


  Piirkondlikud baaskoormuse futuuride hinnad 2017. aasta jaanuari kuni juuni kohta













  Allikas: | Euroopa Komisjon (Kesk-Euroopa elektribörsi [Central European Power Exchange] avaldatud andmete alusel), (https://www.pxe.cz/Kurzovni-Listek/Oficialni-KL/). |
| --- | --- | --- |

(48)

Piirkondliku baaskoormuse hindade lühiajaline prognoos näitab sama suundumust, mis tähendab, et Ungari baaskoormuse hinnad on piirkonna kõrgeimad (vt joonis 4).

Joonis 4

Joonis 4

Piirkondlikud baaskoormuse futuuride hinnad 2017. aasta jaanuari kuni juuni kohta

Piirkondlikud baaskoormuse futuuride hinnad 2017. aasta jaanuari kuni juuni kohta

Image 4

Allikas:

Allikas:

| (49) | Riik on naaberriikidega hästi ühendatud – elektrivõrkude ühendusvõimsus oli 2014. aastal 30 % ehk üle 2020. aasta eesmärgi (21). Aastal 2014 hakati kasutama Tšehhi-Slovakkia-Ungari-Rumeenia turuühendust, mille tulemusena suurenes HUPXi likviidsus ja vähenes hinna volatiilsus. Joonisel 5 on kokku võetud andmed naaberriikide elektribörside kohta 2014. aastal.

  Joonis 5


  Elektrienergia vahetamine Ungari ja naaberriikide vahel













  Allikas: | Ungari elektrisüsteemi andmed (Mavir, 2014). |
| --- | --- | --- |

(49)

Riik on naaberriikidega hästi ühendatud – elektrivõrkude ühendusvõimsus oli 2014. aastal 30 % ehk üle 2020. aasta eesmärgi (21). Aastal 2014 hakati kasutama Tšehhi-Slovakkia-Ungari-Rumeenia turuühendust, mille tulemusena suurenes HUPXi likviidsus ja vähenes hinna volatiilsus. Joonisel 5 on kokku võetud andmed naaberriikide elektribörside kohta 2014. aastal.

21

Joonis 5

Joonis 5

Elektrienergia vahetamine Ungari ja naaberriikide vahel

Elektrienergia vahetamine Ungari ja naaberriikide vahel

Image 5

Allikas:

Allikas:

2.6.2.   UNGARI ELEKTRITURU KAVANDATUD ARENGU KIRJELDUS

| (50) | Põhjenduses 20 viidatud MAVIRi välja antud uuringu (22) alusel on ajavahemikuks 2025–2030 kasutuselt kõrvaldatud peaaegu kõik kivisöel põhinevad elektrijaamad ning Ungari gaasielektrijaamade paigaldatud tootmisvõimsus on vähenenud 1 GW võrra. Võrreldes selle hinnangutega tippnõudluse kasvu kohta eeldatakse, et omamaiste tootjate olemasolev tootmisvõimsus langeb 2021. aastaks alla tippkoormuse. Selle tulemusena leiab põhivõrguettevõtja, et Ungari turg vajab 2026. aastaks vähemalt 5,3 GW väärtuses ning 2031. aastal lõppevaks prognoosiperioodiks veidi üle 7 GW väärtuses täiendavat elektrienergia tootmisvõimsust. Seda on kujutatud allpool joonisel 6, millest nähtub, et vajadus tekib kasvavat tippkoormust ületava paigaldatud tootmisvõimsuse järele. Ungari selgitas oma 16. jaanuari 2017. aasta märkuses, et ta peab tagama säilinud võimsuse teatava taseme, mis kajastab ENTSO-E põhivõrguettevõtjate standardseid tavasid. Järelejäänud tootmisvõimsus on erinevus omamaise usaldusväärse kättesaadava tootmisvõimsuse, riikliku tootmisvõimsuse ja maksimaalse koormuse ning süsteemiteenuste reservi vahel. Järelejäänud võimsus on osa süsteemi jäetud riiklikust tootmisvõimsusest, eesmärgiga hõlmata kavandatud eksport, ootamatud koormuse muutused, süsteemiteenuste reserv ja ettenägematud katkestused seadepunktis.

  Joonis 6


  Ungari elektrienergia sektori täiendav võimsusnõue













  Allikas: | Ungari elektrisüsteemi tootmisvarade keskmine ja pikaajaline areng (Mavir, 2016), („Csúcsterhelés“ tähendab „tippkoormus“) |
| --- | --- | --- |

(50)

Põhjenduses 20 viidatud MAVIRi välja antud uuringu (22) alusel on ajavahemikuks 2025–2030 kasutuselt kõrvaldatud peaaegu kõik kivisöel põhinevad elektrijaamad ning Ungari gaasielektrijaamade paigaldatud tootmisvõimsus on vähenenud 1 GW võrra. Võrreldes selle hinnangutega tippnõudluse kasvu kohta eeldatakse, et omamaiste tootjate olemasolev tootmisvõimsus langeb 2021. aastaks alla tippkoormuse. Selle tulemusena leiab põhivõrguettevõtja, et Ungari turg vajab 2026. aastaks vähemalt 5,3 GW väärtuses ning 2031. aastal lõppevaks prognoosiperioodiks veidi üle 7 GW väärtuses täiendavat elektrienergia tootmisvõimsust. Seda on kujutatud allpool joonisel 6, millest nähtub, et vajadus tekib kasvavat tippkoormust ületava paigaldatud tootmisvõimsuse järele. Ungari selgitas oma 16. jaanuari 2017. aasta märkuses, et ta peab tagama säilinud võimsuse teatava taseme, mis kajastab ENTSO-E põhivõrguettevõtjate standardseid tavasid. Järelejäänud tootmisvõimsus on erinevus omamaise usaldusväärse kättesaadava tootmisvõimsuse, riikliku tootmisvõimsuse ja maksimaalse koormuse ning süsteemiteenuste reservi vahel. Järelejäänud võimsus on osa süsteemi jäetud riiklikust tootmisvõimsusest, eesmärgiga hõlmata kavandatud eksport, ootamatud koormuse muutused, süsteemiteenuste reserv ja ettenägematud katkestused seadepunktis.

22

Joonis 6

Joonis 6

Ungari elektrienergia sektori täiendav võimsusnõue

Ungari elektrienergia sektori täiendav võimsusnõue

Image 6

Allikas:

Allikas:

| (51) | Ungari märgib, et hoolimata uue tootmisvõimsuse väidetavalt suhteliselt suurest vajadusest näitavad Platts Powervisioni andmed, et tegelikkuses ehitatakse üsna vähe uusi tootmisvõimsusi, nagu on näha tabelis 2. Samuti väidab Ungari, et vastavalt Platti andmetele on 44 MW jäätmetest energiat tootev tehas ainus ehitamisel olev elektrijaam Ungaris. Ungari selgitab täiendavalt, et kuigi investoritel on kavas ehitada suuremaid (gaasküttega) elektrijaamasid, ei saa ühtegi nendest projektidest lugeda kinnitatuks, sest investorid ei ole veel kandnud olulisi tagasipöördumatuid kulusid, nagu ehituskulud, mis näitaksid, et nad tegelikult võtavad kohustuse projekt ellu viia.

  Tabel 2


  Ungari elektrienergia sektoris paigaldatav uus võimsus











  Plant | Plant Type | Primary Fuel | Nameplate MW | Online Year | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dunaujvaros Chp | Waste | Biomass | 44 | 2016 | Under Constr |
| Szeged Ccgt | CC/Cogen | Natural Gas | 460 | 2017 | Advan Develop |
| Szeged Ccgt | CC/Cogen | Natural Gas | 460 | 2017 | Advan Develop |
| Csepel III | CC/Cogen | Natural Gas | 430 | 2018 | Advan Develop |
| Tolna | Wind | Wind | 260 | 2018 | Early Develop |
| Gyor Region | Wind | Wind | 300 | 2019 | Early Develop |
| Szazhalombatta — Dunai Refinery | CC | Natural Gas | 860 | 2020 | Advan Develop |
| Almasfuzito | Coal | Coal Generic | 435 | 2020 | Proposed |
| Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015. |

(51)

Ungari märgib, et hoolimata uue tootmisvõimsuse väidetavalt suhteliselt suurest vajadusest näitavad Platts Powervisioni andmed, et tegelikkuses ehitatakse üsna vähe uusi tootmisvõimsusi, nagu on näha tabelis 2. Samuti väidab Ungari, et vastavalt Platti andmetele on 44 MW jäätmetest energiat tootev tehas ainus ehitamisel olev elektrijaam Ungaris. Ungari selgitab täiendavalt, et kuigi investoritel on kavas ehitada suuremaid (gaasküttega) elektrijaamasid, ei saa ühtegi nendest projektidest lugeda kinnitatuks, sest investorid ei ole veel kandnud olulisi tagasipöördumatuid kulusid, nagu ehituskulud, mis näitaksid, et nad tegelikult võtavad kohustuse projekt ellu viia.

Tabel 2

Tabel 2

Ungari elektrienergia sektoris paigaldatav uus võimsus

Ungari elektrienergia sektoris paigaldatav uus võimsus

Plant

Plant Type

Primary Fuel

Nameplate MW

Online Year

Status

Dunaujvaros Chp

Waste

Biomass

44

2016

Under Constr

Szeged Ccgt

CC/Cogen

Natural Gas

460

2017

Advan Develop

Szeged Ccgt

CC/Cogen

Natural Gas

460

2017

Advan Develop

Csepel III

CC/Cogen

Natural Gas

430

2018

Advan Develop

Tolna

Wind

Wind

260

2018

Early Develop

Gyor Region

Wind

Wind

300

2019

Early Develop

Szazhalombatta — Dunai Refinery

CC

Natural Gas

860

2020

Advan Develop

Almasfuzito

Coal

Coal Generic

435

2020

Proposed

Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

Source:

2.7.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (52) | Ungari teatas komisjonile 2015. aasta maikuus õiguskindluse tagamiseks oma plaanidest investeerida Paksi kavandatavate kahe uue tuumareaktori ehitamisse ning väitis, et see meede ei hõlma riigiabi, sest riik tegutseb turuinvestorina, kes otsib mõistlikku kasumit. Komisjon väljendas algatamisotsuses muret selle üle, et meede hõlmab riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses vastavalt selles etapis olemasolevale teabele. Eelkõige väljendas komisjon tõsiseid kahtlusi, et meede võib tuua endaga kaasa Paks II valikulise eelise, sest Ungari ei vaidlustanud teavitusetapis riigiabi muude elementide olemasolu. |
| --- | --- |

(52)

Ungari teatas komisjonile 2015. aasta maikuus õiguskindluse tagamiseks oma plaanidest investeerida Paksi kavandatavate kahe uue tuumareaktori ehitamisse ning väitis, et see meede ei hõlma riigiabi, sest riik tegutseb turuinvestorina, kes otsib mõistlikku kasumit. Komisjon väljendas algatamisotsuses muret selle üle, et meede hõlmab riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses vastavalt selles etapis olemasolevale teabele. Eelkõige väljendas komisjon tõsiseid kahtlusi, et meede võib tuua endaga kaasa Paks II valikulise eelise, sest Ungari ei vaidlustanud teavitusetapis riigiabi muude elementide olemasolu.

| (53) | Kahtlusi tekitas tulemus, mis saadi, kui hinnati turumajandusliku investeerimise põhimõtet, nimelt seda, kas sel hetkel, mil tehti otsus riikliku investeeringu kohta, oleks turuinvestor projekti investeerinud samadel tingimustel kui riiklik investor (23). Turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumit on tunnustatud ka kohtupraktikas (24). |
| --- | --- |

(53)

Kahtlusi tekitas tulemus, mis saadi, kui hinnati turumajandusliku investeerimise põhimõtet, nimelt seda, kas sel hetkel, mil tehti otsus riikliku investeeringu kohta, oleks turuinvestor projekti investeerinud samadel tingimustel kui riiklik investor (23). Turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumit on tunnustatud ka kohtupraktikas (24).

23

24

| (54) | Ametlikus kontekstis püüti turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumiga välja selgitada, kas investeeringu oodatav sisemine tulumäär on suurem kui kapitali kaalutud keskmise hinna puhtalt turupõhine võrdlusalus investeeringuga seotud projekti korral (25). Samal ajal kui Ungari hinnangul on projekti sisemine tulumäär suurem kui puhtalt turupõhine võrdlusalune kapitali kaalutud keskmine hind, väljendas komisjon kahtlust, kas kapitali kaalutud keskmist hinda tuleks pidada kõrgemaks. |
| --- | --- |

(54)

Ametlikus kontekstis püüti turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumiga välja selgitada, kas investeeringu oodatav sisemine tulumäär on suurem kui kapitali kaalutud keskmise hinna puhtalt turupõhine võrdlusalus investeeringuga seotud projekti korral (25). Samal ajal kui Ungari hinnangul on projekti sisemine tulumäär suurem kui puhtalt turupõhine võrdlusalune kapitali kaalutud keskmine hind, väljendas komisjon kahtlust, kas kapitali kaalutud keskmist hinda tuleks pidada kõrgemaks.

25

| (55) | Pidades silmas riigiabi olemasoluga seotud kahtlusi, uuris komisjon täiendavalt, kas võimalikke riigiabi meetmeid võib pidada kokkusobivaks siseturuga. Kuna Ungari riigiasutused leidsid, et meede ei hõlma riigiabi, ei esitanud nad esialgses etapis ühtegi põhjust, miks meede oleks kokkusobiv siseturuga. Samuti väljendas komisjon kahtlust, et meede ei kuulu komisjoni teatise „Keskkonnakaitse ja energeetika riigiabi suunised 2014–2020“ (26) kohaldamisalasse, sest need suunised ei hõlma meetmeid tuumaenergia ja radioaktiivsete jäätmete valdkonnas. Kuigi komisjon jõudis järeldusele, et teatatud meetme hindamiseks ei kohaldata ühtegi muud suunist, järeldas komisjon ka seda, et ta võib lugeda meetme otseselt vastavaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c juhul, kui meetme eesmärk on saavutada ühise huvi eesmärk, kui see on vajalik ja proportsionaalne ning kui ühise eesmärgi saavutamise positiivne mõju kaalub üles konkurentsile ja kaubandusele avalduva negatiivse mõju. |
| --- | --- |

(55)

Pidades silmas riigiabi olemasoluga seotud kahtlusi, uuris komisjon täiendavalt, kas võimalikke riigiabi meetmeid võib pidada kokkusobivaks siseturuga. Kuna Ungari riigiasutused leidsid, et meede ei hõlma riigiabi, ei esitanud nad esialgses etapis ühtegi põhjust, miks meede oleks kokkusobiv siseturuga. Samuti väljendas komisjon kahtlust, et meede ei kuulu komisjoni teatise „Keskkonnakaitse ja energeetika riigiabi suunised 2014–2020“ (26) kohaldamisalasse, sest need suunised ei hõlma meetmeid tuumaenergia ja radioaktiivsete jäätmete valdkonnas. Kuigi komisjon jõudis järeldusele, et teatatud meetme hindamiseks ei kohaldata ühtegi muud suunist, järeldas komisjon ka seda, et ta võib lugeda meetme otseselt vastavaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c juhul, kui meetme eesmärk on saavutada ühise huvi eesmärk, kui see on vajalik ja proportsionaalne ning kui ühise eesmärgi saavutamise positiivne mõju kaalub üles konkurentsile ja kaubandusele avalduva negatiivse mõju.

26

| (56) | Komisjon väljendas kahtlust, kas meedet võiks pidada proportsionaalseks, see tähendab, kas meede piirdub investeeringutoetuse minimaalse tasemega, mida on vaja täiendavate elektritootmisüksuste edukaks ehitamiseks, et saavutada taotletav ühine eesmärk. Abisaajale antakse tootmisvarad, ilma et sellega kaasneksid refinantseerimiskuludega seotud eririskid, millega seisaksid silmitsi muud turul tegutsevad ettevõtjad. Komisjonile ei esitatud ühtegi tõendit selle kohta, kuidas Ungari takistaks sellist ülemäärast hüvitamist. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon väljendas kahtlust, kas meedet võiks pidada proportsionaalseks, see tähendab, kas meede piirdub investeeringutoetuse minimaalse tasemega, mida on vaja täiendavate elektritootmisüksuste edukaks ehitamiseks, et saavutada taotletav ühine eesmärk. Abisaajale antakse tootmisvarad, ilma et sellega kaasneksid refinantseerimiskuludega seotud eririskid, millega seisaksid silmitsi muud turul tegutsevad ettevõtjad. Komisjonile ei esitatud ühtegi tõendit selle kohta, kuidas Ungari takistaks sellist ülemäärast hüvitamist.

| (57) | Komisjon rõhutas, et Ungari elektritootmise turgu iseloomustab suhteliselt suur turu kontsentratsioon ning olemasoleva Paksi tuumaelektrijaama toodang moodustab 50 % omamaisest toodangust. Uue tootmisvõimsuse puudumisel tagaks elektrienergia tootmine Paksi tuumaelektrijaamas ja tuumaelektrijaamas Paks II tõenäoliselt veelgi suurema tarneturu osa, mis võib avaldada moonutavat mõju Ungari elektriturule. Ungari ei esitanud komisjonile üksikasjalikke tõendeid selle kohta, kuidas kavatsetakse tagada olemasolevate ja uute tootvate varade jätkuv iseseisev toimimine. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon rõhutas, et Ungari elektritootmise turgu iseloomustab suhteliselt suur turu kontsentratsioon ning olemasoleva Paksi tuumaelektrijaama toodang moodustab 50 % omamaisest toodangust. Uue tootmisvõimsuse puudumisel tagaks elektrienergia tootmine Paksi tuumaelektrijaamas ja tuumaelektrijaamas Paks II tõenäoliselt veelgi suurema tarneturu osa, mis võib avaldada moonutavat mõju Ungari elektriturule. Ungari ei esitanud komisjonile üksikasjalikke tõendeid selle kohta, kuidas kavatsetakse tagada olemasolevate ja uute tootvate varade jätkuv iseseisev toimimine.

| (58) | Viimasena märkis komisjon, et Ungari elektrituru eripärade tõttu võib Paks II käitamine põhjustada hulgimüügituru likviidsusriski, piirates turul saadaolevate tarnepakkumiste arvu. Uute reaktorite toodetud elektrienergia turul müümise viisist sõltuvalt võib saada oluliselt kahjustada likviidsus, turule sisenemine võib muutuda keerulisemaks ning konkurents võib väheneda turu erinevatel tasanditel. Ungari ei esitanud üksikasjalikku selgitust selle kohta, kuidas Paks II elektrienergiaga kaupleb ning kuidas tagatakse turulikviidsus. |
| --- | --- |

(58)

Viimasena märkis komisjon, et Ungari elektrituru eripärade tõttu võib Paks II käitamine põhjustada hulgimüügituru likviidsusriski, piirates turul saadaolevate tarnepakkumiste arvu. Uute reaktorite toodetud elektrienergia turul müümise viisist sõltuvalt võib saada oluliselt kahjustada likviidsus, turule sisenemine võib muutuda keerulisemaks ning konkurents võib väheneda turu erinevatel tasanditel. Ungari ei esitanud üksikasjalikku selgitust selle kohta, kuidas Paks II elektrienergiaga kaupleb ning kuidas tagatakse turulikviidsus.

| (59) | Seepärast väljendas komisjon kahtlust, et meede võiks hõlmata riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(59)

Seepärast väljendas komisjon kahtlust, et meede võiks hõlmata riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (60) | Samuti ei saanud komisjoni piisava tõendusmaterjali puudumise tõttu teha ühtegi järeldust selliste meetmete siseturuga kokkusobivuse kohta vastavalt artikli 107 lõike 3 punktile c. Algatamisotsuses tõstatatud kahtluste ja asjaolu tõttu, et Ungari ei olnud sel ajal esitanud argumente ühisturuga kokkusobivuse kohta, uuris komisjon mitmeid konkurentsimoonutusega seotud probleeme ja võimalusi, et Paks II-le võidakse anda ülemäärast hüvitist. |
| --- | --- |

(60)

Samuti ei saanud komisjoni piisava tõendusmaterjali puudumise tõttu teha ühtegi järeldust selliste meetmete siseturuga kokkusobivuse kohta vastavalt artikli 107 lõike 3 punktile c. Algatamisotsuses tõstatatud kahtluste ja asjaolu tõttu, et Ungari ei olnud sel ajal esitanud argumente ühisturuga kokkusobivuse kohta, uuris komisjon mitmeid konkurentsimoonutusega seotud probleeme ja võimalusi, et Paks II-le võidakse anda ülemäärast hüvitist.

| (61) | Eespool põhjenduses 56 väljendatud proportsionaalsuse kahtlustega seoses uuris komisjon, kas Paks II võib abi tulemusena reinvesteerida kasumit, mida ei maksta riigile dividendide kujul, eesmärgiga arendada või osta täiendavaid tootmisvarasid ja seega tugevdada oma turupositsiooni. |
| --- | --- |

(61)

Eespool põhjenduses 56 väljendatud proportsionaalsuse kahtlustega seoses uuris komisjon, kas Paks II võib abi tulemusena reinvesteerida kasumit, mida ei maksta riigile dividendide kujul, eesmärgiga arendada või osta täiendavaid tootmisvarasid ja seega tugevdada oma turupositsiooni.

| (62) | Põhjenduses 56 väljendatud proportsionaalsuse kahtlustega seoses uuris komisjon ka Ungari kavandatud dividendide poliitikat, eelkõige asjaolu, kas Ungari taotleb dividende (oma äranägemise järgi sõltuvalt Paks II saadud kasumist) või pigem jätab ta kasumi Paks II-le. Komisjonis tekitas muret asjaolu, et Paks II võib kasutada oma kasumit reinvesteerimiseks, et arendada või osta täiendavat tootmisvõimsust ning moonutada konkurentsi veelgi. |
| --- | --- |

(62)

Põhjenduses 56 väljendatud proportsionaalsuse kahtlustega seoses uuris komisjon ka Ungari kavandatud dividendide poliitikat, eelkõige asjaolu, kas Ungari taotleb dividende (oma äranägemise järgi sõltuvalt Paks II saadud kasumist) või pigem jätab ta kasumi Paks II-le. Komisjonis tekitas muret asjaolu, et Paks II võib kasutada oma kasumit reinvesteerimiseks, et arendada või osta täiendavat tootmisvõimsust ning moonutada konkurentsi veelgi.

| (63) | Nagu on esitatud põhjenduses 57, avaldas komisjon Ungari elektritootmise turu suhteliselt kõrge kontsentratsioonitaseme tõttu ja asjaolu tõttu, et praegune Paksi tuumaelektrijaam (MVM kontsern) tagab umbes 50 % omamaisest tootmisest, muret, kas Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II käitatakse eraldi ja kas neid võiks pidada sõltumatuks ja mitteseotuks. Asjaolu, et Paks II on praegu MVM kontsernist õiguslikult sõltumatu, oli komisjonile ebapiisav, sest talle ei laekunud teavitusetapis teavet selle kohta, kas Paksi tuumaelektrijaam ja Paks II jätkavad tegutsemist nii, et need on nii õiguslikult kui ka struktuurselt üksteisest täielikult eraldatud. Sellised selgitused osutusid vajalikuks, et minimeerida turu kontsentratsiooni edasise suurenemise riski. |
| --- | --- |

(63)

Nagu on esitatud põhjenduses 57, avaldas komisjon Ungari elektritootmise turu suhteliselt kõrge kontsentratsioonitaseme tõttu ja asjaolu tõttu, et praegune Paksi tuumaelektrijaam (MVM kontsern) tagab umbes 50 % omamaisest tootmisest, muret, kas Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II käitatakse eraldi ja kas neid võiks pidada sõltumatuks ja mitteseotuks. Asjaolu, et Paks II on praegu MVM kontsernist õiguslikult sõltumatu, oli komisjonile ebapiisav, sest talle ei laekunud teavitusetapis teavet selle kohta, kas Paksi tuumaelektrijaam ja Paks II jätkavad tegutsemist nii, et need on nii õiguslikult kui ka struktuurselt üksteisest täielikult eraldatud. Sellised selgitused osutusid vajalikuks, et minimeerida turu kontsentratsiooni edasise suurenemise riski.

| (64) | Peale selle, nagu on selgitatud jaotises 2.6, sooritatakse Ungari elektrienergia hulgimüügisektori kõige tavalisemad tehingud kahepoolsete elektrienergia ostulepingute sõlmimise kaudu ja Ungari elektribörs („HUPX“) ei ole veel piisavalt likviidsuse taset käivitanud. Kuna Ungari teatises ei viidatud tuumaelektrijaamas Paks II toodetud elektrienergia müügi kavandatud meetoditele, uuris komisjon Paks II mõju Ungari praegusele likviidsuse tasemele elektrienergia hulgimüügi sektoris. |
| --- | --- |

(64)

Peale selle, nagu on selgitatud jaotises 2.6, sooritatakse Ungari elektrienergia hulgimüügisektori kõige tavalisemad tehingud kahepoolsete elektrienergia ostulepingute sõlmimise kaudu ja Ungari elektribörs („HUPX“) ei ole veel piisavalt likviidsuse taset käivitanud. Kuna Ungari teatises ei viidatud tuumaelektrijaamas Paks II toodetud elektrienergia müügi kavandatud meetoditele, uuris komisjon Paks II mõju Ungari praegusele likviidsuse tasemele elektrienergia hulgimüügi sektoris.

| (65) | Arvestades põhjenduses 58 esitatud kahtlustega turulikviidsuse kohta, soovis komisjon tagada, et turul oleks olemas laiaulatuslik valik tarnepakkumisi, eriti võttes arvesse MVM Partneri valdavat seisundit elektrienergia hulgimüügi turul (27). Komisjon tundis muret selle pärast, et likviidsuse taset võidakse oluliselt mõjutada ja allapoole jäävate konkurentide kulud võivad suureneda, kui piirata nende konkurentsialast juurdepääsu olulisele sisendile (sisendi sulgemine). See võib juhtuda siis, kui tuumaelektrijaamas Paks II toodetud elektrienergiat müüakse peamiselt pikaajaliste lepingute alusel üksnes teatud tarnijatele, viies Paks II turujõu tootmisturult üle jaemüügiturule. |
| --- | --- |

(65)

Arvestades põhjenduses 58 esitatud kahtlustega turulikviidsuse kohta, soovis komisjon tagada, et turul oleks olemas laiaulatuslik valik tarnepakkumisi, eriti võttes arvesse MVM Partneri valdavat seisundit elektrienergia hulgimüügi turul (27). Komisjon tundis muret selle pärast, et likviidsuse taset võidakse oluliselt mõjutada ja allapoole jäävate konkurentide kulud võivad suureneda, kui piirata nende konkurentsialast juurdepääsu olulisele sisendile (sisendi sulgemine). See võib juhtuda siis, kui tuumaelektrijaamas Paks II toodetud elektrienergiat müüakse peamiselt pikaajaliste lepingute alusel üksnes teatud tarnijatele, viies Paks II turujõu tootmisturult üle jaemüügiturule.

27

| (66) | Seepärast otsis komisjon Paks II elektrienergia kauplemise strateegiaga seoses täiendavad teavet, pöörates erilist tähelepanu sellele, kas see on käeulatuses, pakkudes oma elektrienergiat börsil või mõnel muul läbipaistval kauplemisplatvormil. |
| --- | --- |

(66)

Seepärast otsis komisjon Paks II elektrienergia kauplemise strateegiaga seoses täiendavad teavet, pöörates erilist tähelepanu sellele, kas see on käeulatuses, pakkudes oma elektrienergiat börsil või mõnel muul läbipaistval kauplemisplatvormil.

3.   UNGARI VALITSUSE SEISUKOHT

UNGARI VALITSUSE SEISUKOHT

3.1.   UNGARI SEISUKOHT ABI OLEMASOLUS

UNGARI SEISUKOHT ABI OLEMASOLUS

3.1.1.   MAJANDUSLIK EELIS

| (67) | Ungari väidab teatises, et investeering ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, sest see ei anna Paks II-le majanduslikku eelist. Ungari kinnitab seda väidet, näidates, et Paks II investeering on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumiga (vt põhjendused 53 ja 54). |
| --- | --- |

(67)

Ungari väidab teatises, et investeering ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses, sest see ei anna Paks II-le majanduslikku eelist. Ungari kinnitab seda väidet, näidates, et Paks II investeering on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumiga (vt põhjendused 53 ja 54).

| (68) | Eelkõige väidab Ungari, et turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteerium on täidetud kahel viisil (28). Esiteks leitakse, et projekti kapitali kaalutud keskmine hind on madalam kui selle sisemine tulumäär. Teiseks väidetakse, et energiatootmise tasandatud kogukulud on piisavalt madalad, et muuta tuumaenergia konkurentsivõimelisemaks muude tootmistehnoloogiatega ja pakkuda valitseva elektrihinna alusel mõistlikku tulu (29). |
| --- | --- |

(68)

Eelkõige väidab Ungari, et turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteerium on täidetud kahel viisil (28). Esiteks leitakse, et projekti kapitali kaalutud keskmine hind on madalam kui selle sisemine tulumäär. Teiseks väidetakse, et energiatootmise tasandatud kogukulud on piisavalt madalad, et muuta tuumaenergia konkurentsivõimelisemaks muude tootmistehnoloogiatega ja pakkuda valitseva elektrihinna alusel mõistlikku tulu (29).

28

29

| (69) | Oma seisukoha põhjendamiseks esitas Ungari järgmised uuringud ja tõendavad dokumendid:






  a) | turumajandusliku investeerimise põhimõtet põhjendav analüüs (turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuring, 18. veebruar 2015); |
| --- | --- | --- |

(69)

Oma seisukoha põhjendamiseks esitas Ungari järgmised uuringud ja tõendavad dokumendid:

a)

turumajandusliku investeerimise põhimõtet põhjendav analüüs (turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuring, 18. veebruar 2015);

| b) | Paks II tuumaenergia projekti majandusanalüüs („Majandusuuring“, 8. oktoober 2015) (30); |
| --- | --- |

b)

Paks II tuumaenergia projekti majandusanalüüs („Majandusuuring“, 8. oktoober 2015) (30);

30

| c) | riigiabi valdkonna asepeadirektorile adresseeritud kirjad komisjoni esialgse analüüsi kohta (selgitavad kirjad):






  — | esimene kiri (esimene selgitav kiri, 16. oktoober 2015), |
| --- | --- | --- |

c)

riigiabi valdkonna asepeadirektorile adresseeritud kirjad komisjoni esialgse analüüsi kohta (selgitavad kirjad):

—

esimene kiri (esimene selgitav kiri, 16. oktoober 2015),

| — | teine kiri (teine selgitav kiri, 29. oktoober 2015); |
| --- | --- |

—

teine kiri (teine selgitav kiri, 29. oktoober 2015);

| d) | algatamisotsust kajastavad märkused (vastus algatamisotsusele):






  — | riigiabi valdkonna asepeadirektorile adresseeritud kiri pärast algatamisotsuse avaldamist komisjoni poolt 3. detsembril 2015 (algatamisotsuse tunnustamise kiri), |
| --- | --- | --- |

d)

algatamisotsust kajastavad märkused (vastus algatamisotsusele):

—

riigiabi valdkonna asepeadirektorile adresseeritud kiri pärast algatamisotsuse avaldamist komisjoni poolt 3. detsembril 2015 (algatamisotsuse tunnustamise kiri),

| — | Ungari poolt komisjonile 29. jaanuaril 2016 esitatud märkus (algatamisotsust kajastav avaldus); |
| --- | --- |

—

Ungari poolt komisjonile 29. jaanuaril 2016 esitatud märkus (algatamisotsust kajastav avaldus);

| e) | Ungari valitsuse vastus kolmandate isikute märkustele riigiabi algatamisotsuse kohta 7. aprillil 2016 (vastus kolmandate isikute märkustele); |
| --- | --- |

e)

Ungari valitsuse vastus kolmandate isikute märkustele riigiabi algatamisotsuse kohta 7. aprillil 2016 (vastus kolmandate isikute märkustele);

| f) | vastus 18. märtsil 2016 esitatud teabenõudele 21. aprillil 2016 (täiendavad selgitused). |
| --- | --- |

f)

vastus 18. märtsil 2016 esitatud teabenõudele 21. aprillil 2016 (täiendavad selgitused).

| (70) | Lisaks esitas Ungari valitsus ka finantsmudeli, mida kasutati projektiga seotud sisemise tulumäära arvnäitajate arvutamiseks. Komisjonile esitati mudeli kaks versiooni:






  a) | originaalversioon, 16. märts 2015 (esialgne finantsmudel), |
| --- | --- | --- |

(70)

Lisaks esitas Ungari valitsus ka finantsmudeli, mida kasutati projektiga seotud sisemise tulumäära arvnäitajate arvutamiseks. Komisjonile esitati mudeli kaks versiooni:

a)

originaalversioon, 16. märts 2015 (esialgne finantsmudel),

| b) | lõppversioon, 16. oktoober 2015 (finantsmudel). |
| --- | --- |

b)

lõppversioon, 16. oktoober 2015 (finantsmudel).

| (71) | Põhjenduses 69 loetletud dokumentides, välja arvatud täiendavad selgitused, käsitletakse kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära arvutamist, kuigi erineva põhjalikkusega. Projekti sisemine tulumäär arvutatakse finantsmudeli (31) põhjal. Energiatootmise tasandatud kogukulude lähenemisviisi käsitletakse majandusuuringus ja täiendavates selgitustes (vt põhjendus 69). |
| --- | --- |

(71)

Põhjenduses 69 loetletud dokumentides, välja arvatud täiendavad selgitused, käsitletakse kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära arvutamist, kuigi erineva põhjalikkusega. Projekti sisemine tulumäär arvutatakse finantsmudeli (31) põhjal. Energiatootmise tasandatud kogukulude lähenemisviisi käsitletakse majandusuuringus ja täiendavates selgitustes (vt põhjendus 69).

31

| (72) | Seoses Ungari esitatud analüüsiga hõlmavad põhjenduse 69 punktides c–f loetletud dokumendid ajakohastatud arvnäitajaid, mis saadi turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringus ning seejärel tehtud majandusuuringus. Eelkõige on mõned värskendused tehtud pärast EPC-lepingu allkirjastamise kuupäeva 9. detsembril 2014, see tähendab esialgne investeerimisotsus. |
| --- | --- |

(72)

Seoses Ungari esitatud analüüsiga hõlmavad põhjenduse 69 punktides c–f loetletud dokumendid ajakohastatud arvnäitajaid, mis saadi turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringus ning seejärel tehtud majandusuuringus. Eelkõige on mõned värskendused tehtud pärast EPC-lepingu allkirjastamise kuupäeva 9. detsembril 2014, see tähendab esialgne investeerimisotsus.

| (73) | Algatamisotsuses on esitatud üksikasjalik hinnang Ungari seisukoha kohta kõikides põhiteemades, nagu on kajastatud Ungari esitatud dokumentides kuni algatamisotsuse kuupäevani (32). Käesoleva jaotise ülejäänud osas antakse ülevaade Ungari seisukohast põhiküsimustes, mis tõstatati pärast algatamisotsuse avaldamist. Eelkõige esitatakse kapitali kaalutud keskmine hind ja sisemine tulumäär ning energiatootmise tasandatud kogukulude kohaldamine eraldi. |
| --- | --- |

(73)

Algatamisotsuses on esitatud üksikasjalik hinnang Ungari seisukoha kohta kõikides põhiteemades, nagu on kajastatud Ungari esitatud dokumentides kuni algatamisotsuse kuupäevani (32). Käesoleva jaotise ülejäänud osas antakse ülevaade Ungari seisukohast põhiküsimustes, mis tõstatati pärast algatamisotsuse avaldamist. Eelkõige esitatakse kapitali kaalutud keskmine hind ja sisemine tulumäär ning energiatootmise tasandatud kogukulude kohaldamine eraldi.

32

3.1.1.1.   
  Ungari seisukoht kapitali kaalutud keskmises hinnas

Ungari seisukoht kapitali kaalutud keskmises hinnas

| (74) | Oma vastuses algatamisotsusele kordas Ungari, et tema hinnanguline kapitali kaalutud keskmine hind jääb vahemikku 6,2–7,7 %, nagu ka oma varasemates märkustes. Samuti kordas ta oma selgitavates kirjades esitatud varasemaid argumente ja märkis, et komisjon ei käsitlenud neid argumente algatamisotsuses. |
| --- | --- |

(74)

Oma vastuses algatamisotsusele kordas Ungari, et tema hinnanguline kapitali kaalutud keskmine hind jääb vahemikku 6,2–7,7 %, nagu ka oma varasemates märkustes. Samuti kordas ta oma selgitavates kirjades esitatud varasemaid argumente ja märkis, et komisjon ei käsitlenud neid argumente algatamisotsuses.

3.1.1.2.   
  Ungari seisukoht sisemises tulumääras

Ungari seisukoht sisemises tulumääras

| (75) | Käesolevas jaotises analüüsitakse Ungari seisukohta seoses sisemise tulumäära arvutamisega, mida kasutatakse finantsmudelis, et arvestada futuurivabad rahavood projekti jaoks ning määratleda selle sisemine tulumäär. Finantsmudeli peamised elemendid on järgmised:






  1) | erinevad pikaajalised elektrihinna prognoosid ja |
| --- | --- | --- |

(75)

Käesolevas jaotises analüüsitakse Ungari seisukohta seoses sisemise tulumäära arvutamisega, mida kasutatakse finantsmudelis, et arvestada futuurivabad rahavood projekti jaoks ning määratleda selle sisemine tulumäär. Finantsmudeli peamised elemendid on järgmised:

1)

erinevad pikaajalised elektrihinna prognoosid ja

| 2) | erinevad käitusalased eeldused tuumaelektrijaama kohta. |
| --- | --- |

2)

erinevad käitusalased eeldused tuumaelektrijaama kohta.

A)   Elektrihinna prognoosid

| (76) | Ungari valitsuse kasutatavad hinnaprognoosid vaadati läbi algatamisotsuses. Oma vastuses algatamisotsusele kritiseeris Ungari komisjoni seepärast, et viimane kasutas üksnes ühte hinnaprognoosi kõverat (mis põhineb Rahvusvahelise Energiaagentuuri väljaandel „World Energy Outlook 2014“ (IEA WEO 2014), et arvutada projekti sisemine tulumäär (33). Eelkõige juhtis ta tähelepanu sellele, et sisemise tulumäära hindamisel tuleb kasutada kõiki majandusuuringus esitatud hinnaprognoose. |
| --- | --- |

(76)

Ungari valitsuse kasutatavad hinnaprognoosid vaadati läbi algatamisotsuses. Oma vastuses algatamisotsusele kritiseeris Ungari komisjoni seepärast, et viimane kasutas üksnes ühte hinnaprognoosi kõverat (mis põhineb Rahvusvahelise Energiaagentuuri väljaandel „World Energy Outlook 2014“ (IEA WEO 2014), et arvutada projekti sisemine tulumäär (33). Eelkõige juhtis ta tähelepanu sellele, et sisemise tulumäära hindamisel tuleb kasutada kõiki majandusuuringus esitatud hinnaprognoose.

33

B)   Operatiivsed eeldused

| (77) | Operatiivsed eeldused finantsmudeli ja sisemise tulumäära arvutamise kohta esitas Paks II tehniline meeskond. Kuigi algselt ei esitatud andmeid nende operatiivsete eelduste põhjendamiseks, esitas Ungari hiljem oma vastustes komisjoni teabenõuetele taustteavet nende eelduste kohta. Sellega seoses on kõige olulisemad täiendavad selgitused, mis esitati vastusena teabenõudele pärast algatamisotsuse ja kolmandate isikute märkuste avaldamist. |
| --- | --- |

(77)

Operatiivsed eeldused finantsmudeli ja sisemise tulumäära arvutamise kohta esitas Paks II tehniline meeskond. Kuigi algselt ei esitatud andmeid nende operatiivsete eelduste põhjendamiseks, esitas Ungari hiljem oma vastustes komisjoni teabenõuetele taustteavet nende eelduste kohta. Sellega seoses on kõige olulisemad täiendavad selgitused, mis esitati vastusena teabenõudele pärast algatamisotsuse ja kolmandate isikute märkuste avaldamist.

C)   Projekti sisemine tulumäär

| (78) | Vastusena algatamisotsusele kordas Ungari oma varasemate arvutuste tulemusi, mis jäid vahemikku 8,6–12,0 % projekti sisemise tulumäära kohta. |
| --- | --- |

(78)

Vastusena algatamisotsusele kordas Ungari oma varasemate arvutuste tulemusi, mis jäid vahemikku 8,6–12,0 % projekti sisemise tulumäära kohta.

| (79) | Ungari vastus algatamisotsusele kritiseeris komisjon hinnangut projekti sisemisele tulumäärale avalduva viivituse mõju kohta (vähenemine 0,9 % võrra viieaastase viivituse korral). Arvnäitaja arvutati eeldusel, et tööperioodil esineb viivitusi. Ungari väitis siiski, et ehitusperioodi viivitus võib suurendada projekti sisemist tulumäära, kus tekib viivitus ka kulude kandmisega. |
| --- | --- |

(79)

Ungari vastus algatamisotsusele kritiseeris komisjon hinnangut projekti sisemisele tulumäärale avalduva viivituse mõju kohta (vähenemine 0,9 % võrra viieaastase viivituse korral). Arvnäitaja arvutati eeldusel, et tööperioodil esineb viivitusi. Ungari väitis siiski, et ehitusperioodi viivitus võib suurendada projekti sisemist tulumäära, kus tekib viivitus ka kulude kandmisega.

3.1.1.3.   
  Ungari seisukoht energiatootmise tasandatud kogukuludes

Ungari seisukoht energiatootmise tasandatud kogukuludes

| (80) | Käesolevas jaotises antakse ülevaade Ungari seisukohast Paks II energiatootmise tasandatud kogukuludes (34). |
| --- | --- |

(80)

Käesolevas jaotises antakse ülevaade Ungari seisukohast Paks II energiatootmise tasandatud kogukuludes (34).

34

A)   Majandusuuring

| (81) | Ungari väitis majandusuuringus, et Paks II energiatootmise tasandatud kogukulud on piisavalt madalad, et muuta see konkurentsivõimeliseks muude tootmistehnoloogiatega. Eelkõige esitati uuringus energiatootmise tasandatud kogukulude kolm hinnangut seoses Ungari tuumaprojektiga. Esimene hinnang 70 eurot MWh kohta põhines 7 % diskontomääral (samas majandusuuringus esitatud hinnangulise kapitali kaalutud keskmise hinna ülempiir) ning see võeti OECD/IEA/NEA 2015. aasta ühisest väljaandest „Elektrienergia tootmise prognoositavad kulud“ („OECD/IEA/NEA 2015. aasta uuring“) (35). Teine energiatootmise tasandatud kogukulude hinnang 50–63 eurot MWh kohta põhines Aszodi et al. uuringul (2014), kus kasutatakse Venemaa laenu intressimääral põhinevat diskontomäära, mis jääb 4–5 % vahemikku (36). Kolmas energiatootmise tasandatud kogukulude hinnang 58–120 eurot MWh kohta (2013. aasta tegelik hind) arvutati võrdlusanalüüsi alusel, mis põhineb erinevate rahvusvaheliste asutuste avaldatud arvnäitajatel, pakkudes välja energiatootmise tasandatud kogukulude potentsiaalse vahemiku (37). Uuringus jõuti järeldusele, et Ungari tuumaelektrijaama energiatootmise tasandatud kogukulud jäävad vahemikku 50,5–57,4 eurot MWh kohta (2013. aasta tegelik hind), kus kaks lõppväärtust arvutati intressimäära põhjal, mis on võrdne samas majandusuuringus esitatud kapitali kaalutud keskmise hinna vahemiku kahe lõppväärtusega (6,2 % ja 7,0 %) (38). Võrreldes samas majandusuuringus esitatud tulevaste elektrihindadega, võib Ungari tuumaelektrijaama projekti korral väita, et see on kasumlik, ning selle alusel väidab Ungari, et erainvestori seisukohast on mõistlik projekt ellu viia. |
| --- | --- |

(81)

Ungari väitis majandusuuringus, et Paks II energiatootmise tasandatud kogukulud on piisavalt madalad, et muuta see konkurentsivõimeliseks muude tootmistehnoloogiatega. Eelkõige esitati uuringus energiatootmise tasandatud kogukulude kolm hinnangut seoses Ungari tuumaprojektiga. Esimene hinnang 70 eurot MWh kohta põhines 7 % diskontomääral (samas majandusuuringus esitatud hinnangulise kapitali kaalutud keskmise hinna ülempiir) ning see võeti OECD/IEA/NEA 2015. aasta ühisest väljaandest „Elektrienergia tootmise prognoositavad kulud“ („OECD/IEA/NEA 2015. aasta uuring“) (35). Teine energiatootmise tasandatud kogukulude hinnang 50–63 eurot MWh kohta põhines Aszodi et al. uuringul (2014), kus kasutatakse Venemaa laenu intressimääral põhinevat diskontomäära, mis jääb 4–5 % vahemikku (36). Kolmas energiatootmise tasandatud kogukulude hinnang 58–120 eurot MWh kohta (2013. aasta tegelik hind) arvutati võrdlusanalüüsi alusel, mis põhineb erinevate rahvusvaheliste asutuste avaldatud arvnäitajatel, pakkudes välja energiatootmise tasandatud kogukulude potentsiaalse vahemiku (37). Uuringus jõuti järeldusele, et Ungari tuumaelektrijaama energiatootmise tasandatud kogukulud jäävad vahemikku 50,5–57,4 eurot MWh kohta (2013. aasta tegelik hind), kus kaks lõppväärtust arvutati intressimäära põhjal, mis on võrdne samas majandusuuringus esitatud kapitali kaalutud keskmise hinna vahemiku kahe lõppväärtusega (6,2 % ja 7,0 %) (38). Võrreldes samas majandusuuringus esitatud tulevaste elektrihindadega, võib Ungari tuumaelektrijaama projekti korral väita, et see on kasumlik, ning selle alusel väidab Ungari, et erainvestori seisukohast on mõistlik projekt ellu viia.

35

36

37

38

B)   Täiendavad selgitused

| (82) | Vastuseks komisjoni küsimusele, kuidas on majandusuuringu lõppjärelduses esitatud energiatootmise tasandatud kogukulude vahemikku 50,5–57,4 EUR/MWh võimalik vastavusse viia OECD/IEA/NEA uuringus kehtestatud vahemikuga 89–94 USD/MWh, selgitas Ungari täiendavates selgitustes, et erinevus oli tingitud majandusuuringus ja OECD/IEA/NEA uuringus kasutatud väga erinevatest eeldustest, nt tuumaelektrijaamade eeldatava võimsusteguri erinevus (85 % vs. 92 %) ja komisjoneerimise kuupäevade erinevus (2020 vs. 2025). |
| --- | --- |

(82)

Vastuseks komisjoni küsimusele, kuidas on majandusuuringu lõppjärelduses esitatud energiatootmise tasandatud kogukulude vahemikku 50,5–57,4 EUR/MWh võimalik vastavusse viia OECD/IEA/NEA uuringus kehtestatud vahemikuga 89–94 USD/MWh, selgitas Ungari täiendavates selgitustes, et erinevus oli tingitud majandusuuringus ja OECD/IEA/NEA uuringus kasutatud väga erinevatest eeldustest, nt tuumaelektrijaamade eeldatava võimsusteguri erinevus (85 % vs. 92 %) ja komisjoneerimise kuupäevade erinevus (2020 vs. 2025).

vs.

vs.

3.2.   UNGARI SEISUKOHT MEETME VÕIMALIKUS KOKKUSOBIVUSES SISETURUGA

UNGARI SEISUKOHT MEETME VÕIMALIKUS KOKKUSOBIVUSES SISETURUGA

| (83) | Kuigi Ungari rõhutas oma vastuses algatamisotsusele, et meede ei hõlmanud riigiabi, esitas Ungari märkused komisjoni tõstatatud probleemide lahendamiseks seoses meetme võimaliku kokkusobivuse kohta siseturuga, mis on välja toodud algatamisotsuses põhjusel, et komisjon jõudis järeldusele, mille kohaselt riigiabi ei eksisteerinud. |
| --- | --- |

(83)

Kuigi Ungari rõhutas oma vastuses algatamisotsusele, et meede ei hõlmanud riigiabi, esitas Ungari märkused komisjoni tõstatatud probleemide lahendamiseks seoses meetme võimaliku kokkusobivuse kohta siseturuga, mis on välja toodud algatamisotsuses põhjusel, et komisjon jõudis järeldusele, mille kohaselt riigiabi ei eksisteerinud.

3.2.1.   SEISUKOHT ÜHIST HUVI PAKKUVAS EESMÄRGIS

| (84) | Ungari esitas oma vastuses algatamisotsusele mitu poliitilist kaalutlust, mida ta pidas vajalikuks, et määratleda ühise huvi eesmärk, mis põhineb järgmisel:






  a) | Ungari energiapoliitika; |
| --- | --- | --- |

(84)

Ungari esitas oma vastuses algatamisotsusele mitu poliitilist kaalutlust, mida ta pidas vajalikuks, et määratleda ühise huvi eesmärk, mis põhineb järgmisel:

a)

Ungari energiapoliitika;

| b) | Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (39) eesmärgid; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (39) eesmärgid;

39

| c) | tulevikus paigaldatava tootmisvõimsuse vahe; |
| --- | --- |

c)

tulevikus paigaldatava tootmisvõimsuse vahe;

| d) | energiaallikate mitmekesistamine; |
| --- | --- |

d)

energiaallikate mitmekesistamine;

| e) | süsinikdioksiidiheite vähendamine; |
| --- | --- |

e)

süsinikdioksiidiheite vähendamine;

| f) | töökohtade loomine; |
| --- | --- |

f)

töökohtade loomine;

| g) | taskukohasus. |
| --- | --- |

g)

taskukohasus.

| (85) | Ungari rõhutas, et ELi toimimise lepingu artikli 194 lõike 2 alusel on kõikidel liikmesriikidel suveräänne õigus valida oma energiakasutuse struktuur, ning ta viitab oma 2030. aasta riiklikule energiastrateegiale (vt põhjendus 20), milles määratletakse tuumaenergia-, kivisöe- ja taastuvenergiapõhine lähenemisviis riigi keskpika energiastrateegiana. |
| --- | --- |

(85)

Ungari rõhutas, et ELi toimimise lepingu artikli 194 lõike 2 alusel on kõikidel liikmesriikidel suveräänne õigus valida oma energiakasutuse struktuur, ning ta viitab oma 2030. aasta riiklikule energiastrateegiale (vt põhjendus 20), milles määratletakse tuumaenergia-, kivisöe- ja taastuvenergiapõhine lähenemisviis riigi keskpika energiastrateegiana.

| (86) | Ungari viitab ka Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 2 punktile c, milles sätestatakse, et Euratomi ühendus soodustab investeerimist ja tagab tuumaenergeetika arenguks vajalike põhirajatiste püstitamise Euratomi ühenduses. Ungari rõhutab, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätteid, mida kohaldatakse kõikide allakirjutanud liikmesriikide suhtes, tuleb mõista kui liidu ühist eesmärki. |
| --- | --- |

(86)

Ungari viitab ka Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 2 punktile c, milles sätestatakse, et Euratomi ühendus soodustab investeerimist ja tagab tuumaenergeetika arenguks vajalike põhirajatiste püstitamise Euratomi ühenduses. Ungari rõhutab, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätteid, mida kohaldatakse kõikide allakirjutanud liikmesriikide suhtes, tuleb mõista kui liidu ühist eesmärki.

| (87) | Lisaks selgitab Ungari, et põhivõrguettevõtja eelduste kohase elektrienergia nõudluse prognoositud kasv on 2030. aastaks ligikaudu 4 % peamiselt Ungari transpordi, tööstuse ja küttesüsteemide kavandatud elektrifitseerimise tõttu. Samas järeldatakse põhivõrguettevõtja uuringus, et paljud Ungari varasemad kivisöe- ja gaasiküttel elektrijaamad vananevad ning need kõrvaldatakse eeldatavasti kasutuselt 2030. aastaks. Samuti leiti uuringus, et sama ajavahemiku jooksul prognoositakse väga väheste uute paigaldatud tootmisvõimsuste käivitamist. See toob endaga kaasa olemasoleva tootmisvõimsuse prognoositud vähenemise 32 % võrra ning Ungari väidab, et Paks II ehitamine on hästi kavandatud vastus prognoositud tootmisvõimsuse puudujäägile tulevikus. |
| --- | --- |

(87)

Lisaks selgitab Ungari, et põhivõrguettevõtja eelduste kohase elektrienergia nõudluse prognoositud kasv on 2030. aastaks ligikaudu 4 % peamiselt Ungari transpordi, tööstuse ja küttesüsteemide kavandatud elektrifitseerimise tõttu. Samas järeldatakse põhivõrguettevõtja uuringus, et paljud Ungari varasemad kivisöe- ja gaasiküttel elektrijaamad vananevad ning need kõrvaldatakse eeldatavasti kasutuselt 2030. aastaks. Samuti leiti uuringus, et sama ajavahemiku jooksul prognoositakse väga väheste uute paigaldatud tootmisvõimsuste käivitamist. See toob endaga kaasa olemasoleva tootmisvõimsuse prognoositud vähenemise 32 % võrra ning Ungari väidab, et Paks II ehitamine on hästi kavandatud vastus prognoositud tootmisvõimsuse puudujäägile tulevikus.

| (88) | Lisaks rõhutab Ungari, et riigi sõltuvus imporditud gaasist on suurem kui EL 28 keskmine. Üle 95 % Ungaris kasutatavast gaasist imporditakse ning seda peamiselt Venemaalt. Ta väidab, et ilma tuumaenergiata energiakasutuse struktuuris suureneks Ungari sõltuvus naftast või gaasist märkimisväärselt. See peaks eelkõige toimuma pärast Paksi tuumaelektrijaama olemasolevate tegevusüksuste järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist, kus muud täiendavad elektrienergia tootmisega tegelevad üksused peaksid kasutama selliseid kütuseid, mis katavad põhjenduses 50 kirjeldatud puudujäägi üldises riiklikus paigaldatud tootmisvõimsuses. Sellest tulenevalt leiab Ungari, et meede aitaks kaasa kütuseallikate mitmekesisusele energiakasutuse struktuuris ning riigi energeetika varustuskindlusele. |
| --- | --- |

(88)

Lisaks rõhutab Ungari, et riigi sõltuvus imporditud gaasist on suurem kui EL 28 keskmine. Üle 95 % Ungaris kasutatavast gaasist imporditakse ning seda peamiselt Venemaalt. Ta väidab, et ilma tuumaenergiata energiakasutuse struktuuris suureneks Ungari sõltuvus naftast või gaasist märkimisväärselt. See peaks eelkõige toimuma pärast Paksi tuumaelektrijaama olemasolevate tegevusüksuste järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist, kus muud täiendavad elektrienergia tootmisega tegelevad üksused peaksid kasutama selliseid kütuseid, mis katavad põhjenduses 50 kirjeldatud puudujäägi üldises riiklikus paigaldatud tootmisvõimsuses. Sellest tulenevalt leiab Ungari, et meede aitaks kaasa kütuseallikate mitmekesisusele energiakasutuse struktuuris ning riigi energeetika varustuskindlusele.

| (89) | Ungari väidab, et projekt aitab kaasa ELi 2020. aasta eesmärkidele vähendada kasvuhoonegaase, kuna tuumalõhustumist peetakse madala süsinikusisaldusega energiaallikaks. Ungari riigiasutused väidavad, et riigi topograafiline ja geograafiline asukoht ei võimalda avamere tuule- ja hüdroelektrijaamade kasutamist. Ülejäänud taastuvenergia tootmise võimalused on toota elektrienergiat maismaa-tuuleenergia, päikeseenergia ja biomassi alusel, ent selliste tehnoloogiate rakendamine ei oleks piisav, et katta põhjenduses 50 prognoositud puudujääk tulevikus, enne kui tuumaenergia täiendavat tootmist ei ole ette nähtud. Sellest tulenevalt väidab Ungari, et projekti eesmärk on süsinikdioksiidiheite vähendamine. |
| --- | --- |

(89)

Ungari väidab, et projekt aitab kaasa ELi 2020. aasta eesmärkidele vähendada kasvuhoonegaase, kuna tuumalõhustumist peetakse madala süsinikusisaldusega energiaallikaks. Ungari riigiasutused väidavad, et riigi topograafiline ja geograafiline asukoht ei võimalda avamere tuule- ja hüdroelektrijaamade kasutamist. Ülejäänud taastuvenergia tootmise võimalused on toota elektrienergiat maismaa-tuuleenergia, päikeseenergia ja biomassi alusel, ent selliste tehnoloogiate rakendamine ei oleks piisav, et katta põhjenduses 50 prognoositud puudujääk tulevikus, enne kui tuumaenergia täiendavat tootmist ei ole ette nähtud. Sellest tulenevalt väidab Ungari, et projekti eesmärk on süsinikdioksiidiheite vähendamine.

| (90) | Ungari riigiasutused väidavad, et projekt (nii ehituse ajal kui ka pärast seda) toob kaasa märkimisväärsel hulgal uusi töökohti. See on eriti oluline, võttes arvesse tuumaelektrijaama Paks II geograafilist asukohta, mis jääb NUTS II piirkonda, mille SKP on väiksem kui 45 % ELi keskmisest elaniku kohta. Sellest lähtuvalt leiab Ungari, et projekti rakendamine aitaks saavutada majanduskasvu ja tooks kaasa uute töökohtade loomise erinevates sektorites. |
| --- | --- |

(90)

Ungari riigiasutused väidavad, et projekt (nii ehituse ajal kui ka pärast seda) toob kaasa märkimisväärsel hulgal uusi töökohti. See on eriti oluline, võttes arvesse tuumaelektrijaama Paks II geograafilist asukohta, mis jääb NUTS II piirkonda, mille SKP on väiksem kui 45 % ELi keskmisest elaniku kohta. Sellest lähtuvalt leiab Ungari, et projekti rakendamine aitaks saavutada majanduskasvu ja tooks kaasa uute töökohtade loomise erinevates sektorites.

| (91) | Viimasena väidab Ungari, et uude tuumaalasesse tootmisvõimsusesse investeerimisega langetab otseselt elektrienergia tööstus- ja tarbijahindu, mis on vastavuses kogu ELi hõlmava teenuste taskukohasuse eesmärgiga. Ungari väidab ka seda, et asjaolu, mille kohaselt ei anta Paks II-le käitamise ajal abi, toetab taskukohasuse argumenti. |
| --- | --- |

(91)

Viimasena väidab Ungari, et uude tuumaalasesse tootmisvõimsusesse investeerimisega langetab otseselt elektrienergia tööstus- ja tarbijahindu, mis on vastavuses kogu ELi hõlmava teenuste taskukohasuse eesmärgiga. Ungari väidab ka seda, et asjaolu, mille kohaselt ei anta Paks II-le käitamise ajal abi, toetab taskukohasuse argumenti.

3.2.2.   SEISUKOHT MEETME VAJALIKKUSES

| (92) | Seistes tulevikus silmitsi üha suureneva tootmisvõimsuse puudujäägiga, selgitab Ungari, et tootmisvõimsusesse on vaja märkimisväärselt investeerida, kusjuures selline investeering peab oma suurem kui praegu ehitatavate või arendatavate projektide summa. |
| --- | --- |

(92)

Seistes tulevikus silmitsi üha suureneva tootmisvõimsuse puudujäägiga, selgitab Ungari, et tootmisvõimsusesse on vaja märkimisväärselt investeerida, kusjuures selline investeering peab oma suurem kui praegu ehitatavate või arendatavate projektide summa.

| (93) | Nendel põhjustel oli Ungari kaasanud majanduskonsultandi Nera Economic Consulting, et analüüsida Ungari ja tema naaberriikide elektrituru arengut ja sobivat turumääratlust Paks II projekti jaoks, kui see hakkab toimima („NERA uuring“). Uuring näitab, et Paks II kahe uue reaktori 5 ja 6 ehitamine võiks olla kaubanduslikel põhjustel eelistatud muud liiki energiatootmise investeeringutele Ungari turutingimuste alusel, näiteks sarnane tootmisvõimsus avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamades ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamades. Ungari järeldab, et seega puudub võimalik alternatiiv, mis vastab poliitika eesmärkidele. |
| --- | --- |

(93)

Nendel põhjustel oli Ungari kaasanud majanduskonsultandi Nera Economic Consulting, et analüüsida Ungari ja tema naaberriikide elektrituru arengut ja sobivat turumääratlust Paks II projekti jaoks, kui see hakkab toimima („NERA uuring“). Uuring näitab, et Paks II kahe uue reaktori 5 ja 6 ehitamine võiks olla kaubanduslikel põhjustel eelistatud muud liiki energiatootmise investeeringutele Ungari turutingimuste alusel, näiteks sarnane tootmisvõimsus avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamades ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamades. Ungari järeldab, et seega puudub võimalik alternatiiv, mis vastab poliitika eesmärkidele.

3.2.3.   SEISUKOHT MEETME PROPORTSIONAALSUSES

| (94) | Ungari kordab, et soovib saada täielikku hüvitist tuumaelektrijaama Paks II tehtud investeeringutest nii kapitali kallinemise kui ka dividendide suhtes. |
| --- | --- |

(94)

Ungari kordab, et soovib saada täielikku hüvitist tuumaelektrijaama Paks II tehtud investeeringutest nii kapitali kallinemise kui ka dividendide suhtes.

| (95) | Lisaks sellele, olles veendunud, et projekt ei hõlma riigiabi ja see on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, esitas Ungari oma 28. juuli 2016. aasta märkuses täiendavat teavet vastusena algatamisotsuse jaotises 3.3.6 tõstatatud probleemide kohta, mis on seotud proportsionaalsusega juhul, kui komisjon leiab, et teatatud projektis avaldub riigiabi. |
| --- | --- |

(95)

Lisaks sellele, olles veendunud, et projekt ei hõlma riigiabi ja see on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, esitas Ungari oma 28. juuli 2016. aasta märkuses täiendavat teavet vastusena algatamisotsuse jaotises 3.3.6 tõstatatud probleemide kohta, mis on seotud proportsionaalsusega juhul, kui komisjon leiab, et teatatud projektis avaldub riigiabi.

| (96) | Oma märkuse põhjal väidab Ungari, et Paks II kasutab tuumaelektrijaama Paks II reaktorite 5 ja 6 tegevuse tulemusena saadud kasumit täies ulatuses üksnes järgmistel eesmärkidel:






  a) | Paks II projekti jaoks, mis hõlmab Ungaris Paksis asuva kahe VVER tuumareaktori 5 ja 6 arendamist, rahastamist, ehitamist, komisjoneerimist, käitamist ja hooldamist, renoveerimist, jäätmete käitlemist ja dekomisjoneerimist. Kasumit ei kasutata nende tegevuste rahastamiseks, mis ei kuulu eespool määratletud projekti reguleerimisalasse; |
| --- | --- | --- |

(96)

Oma märkuse põhjal väidab Ungari, et Paks II kasutab tuumaelektrijaama Paks II reaktorite 5 ja 6 tegevuse tulemusena saadud kasumit täies ulatuses üksnes järgmistel eesmärkidel:

a)

Paks II projekti jaoks, mis hõlmab Ungaris Paksis asuva kahe VVER tuumareaktori 5 ja 6 arendamist, rahastamist, ehitamist, komisjoneerimist, käitamist ja hooldamist, renoveerimist, jäätmete käitlemist ja dekomisjoneerimist. Kasumit ei kasutata nende tegevuste rahastamiseks, mis ei kuulu eespool määratletud projekti reguleerimisalasse;

| b) | kasumi maksmine Ungari Vabariigile (nt dividendide kaudu). |
| --- | --- |

b)

kasumi maksmine Ungari Vabariigile (nt dividendide kaudu).

| (97) | Samuti kinnitas Ungari, et Paks II hoidub (re)investeerimisest sellises ulatuses, mis vastab Paks II oma võimsusele või töö eale, ning täiendava tootmisvõimsuse paigaldamisest, kui see ei ole seotud Paks II reaktoritega 5 ja 6. Juhul kui selline uus investeering peaks aset leidma, teatab Ungari sellest komisjonile, et taotleda eraldi riigiabi heakskiitu. |
| --- | --- |

(97)

Samuti kinnitas Ungari, et Paks II hoidub (re)investeerimisest sellises ulatuses, mis vastab Paks II oma võimsusele või töö eale, ning täiendava tootmisvõimsuse paigaldamisest, kui see ei ole seotud Paks II reaktoritega 5 ja 6. Juhul kui selline uus investeering peaks aset leidma, teatab Ungari sellest komisjonile, et taotleda eraldi riigiabi heakskiitu.

3.2.4.   SEISUKOHT MEETME MÕJUS SISETURULE

| (98) | Ungari riigiasutused väitsid, et moonutava mõju esinemisel piiratakse seda ajaliselt kattuva perioodi suhtes, mil Paksi tuumaelektrijaama olemasolevad reaktorid järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse ja Paks II kaks uut reaktorit kasutusele võetakse. Ungari peab põhjendamatuks eeldada, et Paksi tuumaelektrijaama töö iga võib ületada 50 aastat, mistõttu on kattuv periood väga lühike. |
| --- | --- |

(98)

Ungari riigiasutused väitsid, et moonutava mõju esinemisel piiratakse seda ajaliselt kattuva perioodi suhtes, mil Paksi tuumaelektrijaama olemasolevad reaktorid järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse ja Paks II kaks uut reaktorit kasutusele võetakse. Ungari peab põhjendamatuks eeldada, et Paksi tuumaelektrijaama töö iga võib ületada 50 aastat, mistõttu on kattuv periood väga lühike.

| (99) | Lisaks on Ungari arvates kattumisperiood vajalik ja mõistlik, pidades silmas vajadust, et Paks II töötab sel ajal, mil Paksi tuumaelektrijaam läheneb oma pikendatud töö ea lõpule, ning et Paks II arendamisel ja komisjoneerimisel võivad tekkida viivitused nii tehnilise keerukuse, mida uue tuumaelektrijaama komisjoneerimine hõlmab, kui ka väliste tegurite tõttu, mis jäävad osapoolte kontrolli alt välja (nt õigusaktide muutmine, ohutusnõuded, regulatiivne keskkond). Samuti teatas Ungari, et mõnede VVER III ja III+ põlvkonna tehnoloogiatega varustatud reaktorite korral tuli silmitsi seista või seistakse tõenäoliselt silmitsi viivitustega võrreldes Paks II kavandatud ehitusperioodiga, nagu on osutatud allpool tabelis 3.

  Tabel 3


  VVER III ja III+ põlvkonna reaktorite akumuleeritud ehitusalased viivitused









  Asukoht (riik) | Viivitused (aastates) | Olek |
| --- | --- | --- | --- |
| Kudankulam – 1 (India) | +5,8 | lõpetatud |
| Kudankulam – 2 (India) | +7,0 | pooleli |
| Novovoronež II.-1 (Venemaa) | +1,5 | lõpetatud |
| Novovoronež II.-2 (Venemaa) | +2,5 | pooleli |
| Leningrad II.-1 (Venemaa) | +2,0 | pooleli |
| Leningrad II.-2 (Venemaa) | +2,5 | pooleli |
| Allikas: | Ungari riigiasutused. |

(99)

Lisaks on Ungari arvates kattumisperiood vajalik ja mõistlik, pidades silmas vajadust, et Paks II töötab sel ajal, mil Paksi tuumaelektrijaam läheneb oma pikendatud töö ea lõpule, ning et Paks II arendamisel ja komisjoneerimisel võivad tekkida viivitused nii tehnilise keerukuse, mida uue tuumaelektrijaama komisjoneerimine hõlmab, kui ka väliste tegurite tõttu, mis jäävad osapoolte kontrolli alt välja (nt õigusaktide muutmine, ohutusnõuded, regulatiivne keskkond). Samuti teatas Ungari, et mõnede VVER III ja III+ põlvkonna tehnoloogiatega varustatud reaktorite korral tuli silmitsi seista või seistakse tõenäoliselt silmitsi viivitustega võrreldes Paks II kavandatud ehitusperioodiga, nagu on osutatud allpool tabelis 3.

Tabel 3

Tabel 3

VVER III ja III+ põlvkonna reaktorite akumuleeritud ehitusalased viivitused

VVER III ja III+ põlvkonna reaktorite akumuleeritud ehitusalased viivitused

Asukoht (riik)

Asukoht (riik)

Viivitused (aastates)

Viivitused (aastates)

Olek

Olek

Kudankulam – 1 (India)

+5,8

lõpetatud

Kudankulam – 2 (India)

+7,0

pooleli

Novovoronež II.-1 (Venemaa)

+1,5

lõpetatud

Novovoronež II.-2 (Venemaa)

+2,5

pooleli

Leningrad II.-1 (Venemaa)

+2,0

pooleli

Leningrad II.-2 (Venemaa)

+2,5

pooleli

Allikas:

Allikas:

Ungari riigiasutused.

| (100) | Lisaks rõhutab Ungari, et Paksi tuumaelektrijaam ja Paks II kaks uut reaktorit kuuluvad eraldi üksustele, kes neid haldavad, ning MVM kontsern ei ole mingil viisil seotud Paks II projekti ega Paks II-ga. Samuti väidab Ungari, et kui kaalumisele tuleks Paks II ja MVM kontserni koondumine, siis kohaldatakse sellise koondumise suhtes ühinemise kontrolli eeskirju. |
| --- | --- |

(100)

Lisaks rõhutab Ungari, et Paksi tuumaelektrijaam ja Paks II kaks uut reaktorit kuuluvad eraldi üksustele, kes neid haldavad, ning MVM kontsern ei ole mingil viisil seotud Paks II projekti ega Paks II-ga. Samuti väidab Ungari, et kui kaalumisele tuleks Paks II ja MVM kontserni koondumine, siis kohaldatakse sellise koondumise suhtes ühinemise kontrolli eeskirju.

| (101) | Ungari väidab, et asjaolu, mille kohaselt kuuluvad mõlemad ettevõtjad riigile, ei sea prima facie kahtluse alla nende kaubanduslikku autonoomiat. Vastupidi, ettevõtjad võivad olla üksteisest sõltumatud, kui kõikidel ettevõtjatel on sõltumatu otsustusõigus. |
| --- | --- |

(101)

Ungari väidab, et asjaolu, mille kohaselt kuuluvad mõlemad ettevõtjad riigile, ei sea prima facie kahtluse alla nende kaubanduslikku autonoomiat. Vastupidi, ettevõtjad võivad olla üksteisest sõltumatud, kui kõikidel ettevõtjatel on sõltumatu otsustusõigus.

prima facie

| (102) | Ungari väidab, et MVM kontsern ja Paks II on sõltumatud ja eraldiseisvad ettevõtjad järgmistel põhjustel:






  a) | neid haldavad erinevad valitsusasutused (MVM kontsern riikliku arengu ministeeriumi poolt Hungarian National Asset Management Inc. kaudu ning Paks II peaministri büroo kaudu); |
| --- | --- | --- |

(102)

Ungari väidab, et MVM kontsern ja Paks II on sõltumatud ja eraldiseisvad ettevõtjad järgmistel põhjustel:

a)

neid haldavad erinevad valitsusasutused (MVM kontsern riikliku arengu ministeeriumi poolt Hungarian National Asset Management Inc. kaudu ning Paks II peaministri büroo kaudu);

| b) | ettevõtjate juhatuses ei ole jagatud ega ühiseid juhtkonnakohti; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate juhatuses ei ole jagatud ega ühiseid juhtkonnakohti;

| c) | olemasolevate kaitsemeetmetega tagatakse, et ettevõtjad ei vaheta äriliselt tundlikke ja konfidentsiaalseid andmeid; |
| --- | --- |

c)

olemasolevate kaitsemeetmetega tagatakse, et ettevõtjad ei vaheta äriliselt tundlikke ja konfidentsiaalseid andmeid;

| d) | iga äriühingu otsustusõigus on eraldiseisev ja üksteisest eristatav. |
| --- | --- |

d)

iga äriühingu otsustusõigus on eraldiseisev ja üksteisest eristatav.

| (103) | Ungari kritiseerib algatamisotsuses esitatud komisjoni järeldusi, mis on seotud MVM kontserni turuosa arvutamisega Ungari elektrienergia tarneturul. Ungari väidab, et turuosa uurimise käigus ei võrreldud seda muude Ungari turul tegutsevate tootjatega ning MVM kontserni turuosa arvutati üksnes omamaise elektrienergia kontekstis, jättes välja impordi. |
| --- | --- |

(103)

Ungari kritiseerib algatamisotsuses esitatud komisjoni järeldusi, mis on seotud MVM kontserni turuosa arvutamisega Ungari elektrienergia tarneturul. Ungari väidab, et turuosa uurimise käigus ei võrreldud seda muude Ungari turul tegutsevate tootjatega ning MVM kontserni turuosa arvutati üksnes omamaise elektrienergia kontekstis, jättes välja impordi.

| (104) | NERA uuringu alusel väidab Ungari, et kõiki võimalikke konkurentsimoonutusi tuleb tõlgendada sellise turu kontekstis, mis on suurem kui Ungari riik. NERA uuringu raames teostatud turuanalüüsis võetakse arvesse järgmisi sisendeid:






  a) | olemasolevad tootmisvõimsused ja tehnilised võimalused (nt tõhusus, käivitamiskulud); |
| --- | --- | --- |

(104)

NERA uuringu alusel väidab Ungari, et kõiki võimalikke konkurentsimoonutusi tuleb tõlgendada sellise turu kontekstis, mis on suurem kui Ungari riik. NERA uuringu raames teostatud turuanalüüsis võetakse arvesse järgmisi sisendeid:

a)

olemasolevad tootmisvõimsused ja tehnilised võimalused (nt tõhusus, käivitamiskulud);

| b) | tootmisvõimsuse suurendamise kavandamine (nt ehitatav elektrijaam ja uued taastuvenergiaallikad); |
| --- | --- |

b)

tootmisvõimsuse suurendamise kavandamine (nt ehitatav elektrijaam ja uued taastuvenergiaallikad);

| c) | olemasolevate reaktorite kavandatud kasutuselt kõrvaldamine (nt LCPD tõttu); |
| --- | --- |

c)

olemasolevate reaktorite kavandatud kasutuselt kõrvaldamine (nt LCPD tõttu);

| d) | võrkudevaheline võimsus; |
| --- | --- |

d)

võrkudevaheline võimsus;

| e) | tootmiskütus, CO2 ja muutuvad käitus- ja hoolduskulud; |
| --- | --- |

e)

tootmiskütus, CO2 ja muutuvad käitus- ja hoolduskulud;

2

| f) | fikseeritud käitus- ja hoolduskulud, mida oleks võimalik vältida, kui reaktor välja lülitatakse; |
| --- | --- |

f)

fikseeritud käitus- ja hoolduskulud, mida oleks võimalik vältida, kui reaktor välja lülitatakse;

| g) | uute ettevõtjate turule tuleku kulud. |
| --- | --- |

g)

uute ettevõtjate turule tuleku kulud.

| (105) | Argument, mille kohaselt on hinnatav turg suurem kui Ungari, põhineb sellel, et 2014. aastal moodustas naaberriikidest pärit elektrienergia import Ungari elektritarbimisest 31,4 %. Samuti väidab Ungari, et selline tihe side naaberriikidega suureneb veelgi uute ühendamiste tulemusena, mida hakatakse kasutama ajavahemikul 2016–2021 Slovakkia (2 × 400 kV ja 1 × 400 kV) ja Sloveenia (1 × 400 kV) vahel. Oma 16. jaanuari 2017. aasta märkuses esitas Ungari üksikasjalikumat teavet piiriüleste ülekandeliinidega seotud eelseisvate projektide kohta, mille kohaselt ehitatakse järgmine 2 × 400 kV ühendus 2029. aastaks Slovakkiasse ja 1 × 400 kV ühendus 2030. aastaks Rumeeniasse. Ühenduste prognoositud koguvõimsused impordi ja ekspordi suhtes on esitatud tabelites 4 ja 5.

  Tabel 4


  ENTSO-E prognoosid Ungari impordiga seotud ühenduse paigaldatud tootmisvõimsuse kohta | Austria | Slovakia | Romania | Croatia | Serbia | Ukraine (*2) | Slovenia (*3) | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 600 | 800 | 1 000 | 1 200 | 1 000 | 450 | 0 | 5 050 |
| 2016 | 720 | 1 040 | 1 080 | 1 360 | 920 | 450 | 400 | 5 970 |
| 2017 | 840 | 1 280 | 1 160 | 1 520 | 840 | 450 | 800 | 6 890 |
| 2018 | 960 | 1 520 | 1 240 | 1 680 | 760 | 450 | 1 200 | 7 810 |
| 2019 | 1 080 | 1 760 | 1 320 | 1 840 | 680 | 450 | 1 600 | 8 730 |
| 2020 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| 2021 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| ... | | | | | | | | |
| 2030 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| Allikas: NERA uuring. |

(105)

Argument, mille kohaselt on hinnatav turg suurem kui Ungari, põhineb sellel, et 2014. aastal moodustas naaberriikidest pärit elektrienergia import Ungari elektritarbimisest 31,4 %. Samuti väidab Ungari, et selline tihe side naaberriikidega suureneb veelgi uute ühendamiste tulemusena, mida hakatakse kasutama ajavahemikul 2016–2021 Slovakkia (2 × 400 kV ja 1 × 400 kV) ja Sloveenia (1 × 400 kV) vahel. Oma 16. jaanuari 2017. aasta märkuses esitas Ungari üksikasjalikumat teavet piiriüleste ülekandeliinidega seotud eelseisvate projektide kohta, mille kohaselt ehitatakse järgmine 2 × 400 kV ühendus 2029. aastaks Slovakkiasse ja 1 × 400 kV ühendus 2030. aastaks Rumeeniasse. Ühenduste prognoositud koguvõimsused impordi ja ekspordi suhtes on esitatud tabelites 4 ja 5.

Tabel 4

Tabel 4

ENTSO-E prognoosid Ungari impordiga seotud ühenduse paigaldatud tootmisvõimsuse kohta

ENTSO-E prognoosid Ungari impordiga seotud ühenduse paigaldatud tootmisvõimsuse kohta

Austria

Slovakia

Romania

Croatia

Serbia

Ukraine (*2)

*2

Slovenia (*3)

*3

Total

2015

600

800

1 000

1 200

1 000

450

0

5 050

2016

720

1 040

1 080

1 360

920

450

400

5 970

2017

840

1 280

1 160

1 520

840

450

800

6 890

2018

960

1 520

1 240

1 680

760

450

1 200

7 810

2019

1 080

1 760

1 320

1 840

680

450

1 600

8 730

2020

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

2021

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

...

2030

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

Allikas: NERA uuring.

Allikas:

Tabel 5

Tabel 5

ENTSO-E prognoosid Ungari ekspordiga seotud ühenduse paigaldatud tootmisvõimsuse kohta

ENTSO-E prognoosid Ungari ekspordiga seotud ühenduse paigaldatud tootmisvõimsuse kohta

| | Austria | Slovakia | Romania | Croatia | Serbia | Ukraine (*4) | Slovenia (*5) | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 600 | 800 | 1 000 | 1 200 | 1 000 | 450 | 0 | 5 050 |
| 2016 | 640 | 1 040 | 1 060 | 1 360 | 920 | 450 | 340 | 5 810 |
| 2017 | 680 | 1 280 | 1 120 | 1 520 | 840 | 450 | 680 | 6 570 |
| 2018 | 720 | 1 520 | 1 180 | 1 680 | 760 | 450 | 1 020 | 7 330 |
| 2019 | 760 | 1 760 | 1 240 | 1 840 | 680 | 450 | 1 360 | 8 090 |
| 2020 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| 2021 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| ... | | | | | | | | |
| 2030 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| Allikas: NERA uuring. |

Austria

Slovakia

Romania

Croatia

Serbia

Ukraine (*4)

*4

Slovenia (*5)

*5

Total

2015

600

800

1 000

1 200

1 000

450

0

5 050

2016

640

1 040

1 060

1 360

920

450

340

5 810

2017

680

1 280

1 120

1 520

840

450

680

6 570

2018

720

1 520

1 180

1 680

760

450

1 020

7 330

2019

760

1 760

1 240

1 840

680

450

1 360

8 090

2020

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

2021

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

...

2030

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

Allikas: NERA uuring.

Allikas:

| (106) | Uuringus on näidatud ka edukas energiavarustuse turu ühendamine Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Rumeenia vahel ning viitab ENTSO-E 2015. aasta oktoobris avaldatud ettepanekutele, milles määratleti Ungari osana ühtsest Kesk- ja Ida-Euroopa koordineeritud tootmisvõimsuse piirkonnast koos mitmete riikidega, kellega Ungaril ei ole veel ühinemislepinguid, sealhulgas Austria, Saksamaa ja Poola (40). Ungari väidab, et võrreldes teiste liikmesriikidega on Ungaril Euroopa Liidus juba väga integreeritud elektriturg, mille võrguühendusvõimsus on ligikaudu 75 % riigisiseselt paigaldatud elektritootmise koguvõimsusest, st umbes kaheksa korda suurem kui ELi seatud eesmärk liikmesriikidele aastaks 2020 ning viis korda suurem kui ELi seatud eesmärk liikmesriikidele aastaks 2030. Ungari arvates on see piisav põhjus, et kaaluda konkurentsimoonutusi suuremal määral. |
| --- | --- |

(106)

Uuringus on näidatud ka edukas energiavarustuse turu ühendamine Slovakkia, Tšehhi Vabariigi ja Rumeenia vahel ning viitab ENTSO-E 2015. aasta oktoobris avaldatud ettepanekutele, milles määratleti Ungari osana ühtsest Kesk- ja Ida-Euroopa koordineeritud tootmisvõimsuse piirkonnast koos mitmete riikidega, kellega Ungaril ei ole veel ühinemislepinguid, sealhulgas Austria, Saksamaa ja Poola (40). Ungari väidab, et võrreldes teiste liikmesriikidega on Ungaril Euroopa Liidus juba väga integreeritud elektriturg, mille võrguühendusvõimsus on ligikaudu 75 % riigisiseselt paigaldatud elektritootmise koguvõimsusest, st umbes kaheksa korda suurem kui ELi seatud eesmärk liikmesriikidele aastaks 2020 ning viis korda suurem kui ELi seatud eesmärk liikmesriikidele aastaks 2030. Ungari arvates on see piisav põhjus, et kaaluda konkurentsimoonutusi suuremal määral.

40

| (107) | Seoses uute tehnoloogiate kasutuselevõtuga nii faktilise stsenaariumi kui ka Paks II puudumise korral näeb NERA uuring ette, et kasutuselevõetavate tehnoloogiate hulka kuuluvad kas kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad või avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad, ent samal ajal eeldatakse uuringus, et muude selliste tehnoloogiate kasutuselevõtt ja nendest loobumine, nagu taastuvad energiaallikad, kivisüsi ja tuumaenergia, on ebatõenäoline üksnes majanduslikel alustel järgmiste põhjuste tõttu:






  a) | taastuvenergia jaama praegused ja ajaloolised sisenemisotsused sõltuvad oluliselt pigem valitsuse toetusprogrammidest kui turuhindadest. Seega ei suuda turu põhitegureid modelleerivad mudelid kindlaks teha, kas taastuvelektrijaam praktikas siseneb turule või lahkub sealt; |
| --- | --- | --- |

(107)

Seoses uute tehnoloogiate kasutuselevõtuga nii faktilise stsenaariumi kui ka Paks II puudumise korral näeb NERA uuring ette, et kasutuselevõetavate tehnoloogiate hulka kuuluvad kas kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad või avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad, ent samal ajal eeldatakse uuringus, et muude selliste tehnoloogiate kasutuselevõtt ja nendest loobumine, nagu taastuvad energiaallikad, kivisüsi ja tuumaenergia, on ebatõenäoline üksnes majanduslikel alustel järgmiste põhjuste tõttu:

a)

taastuvenergia jaama praegused ja ajaloolised sisenemisotsused sõltuvad oluliselt pigem valitsuse toetusprogrammidest kui turuhindadest. Seega ei suuda turu põhitegureid modelleerivad mudelid kindlaks teha, kas taastuvelektrijaam praktikas siseneb turule või lahkub sealt;

| b) | kliimamuutustega seotud probleemide tõttu on ELis lõpetamata uute kivisöe- ja pruunsöeelektrijaamade rajamine üsna vastuoluline, kusjuures paljud projektid võidakse vaidlustada asutuste või kohtumenetluse kaudu. Seepärast on ebaselge, millises ulatuses ei ole uued ehitusprojektid ELis enam teostatavad; |
| --- | --- |

b)

kliimamuutustega seotud probleemide tõttu on ELis lõpetamata uute kivisöe- ja pruunsöeelektrijaamade rajamine üsna vastuoluline, kusjuures paljud projektid võidakse vaidlustada asutuste või kohtumenetluse kaudu. Seepärast on ebaselge, millises ulatuses ei ole uued ehitusprojektid ELis enam teostatavad;

| c) | uue ehitatava tuumaelektrijaama arendamine ELis sõltub ka energiastrateegiast, mis hõlmab tuumaenergiat, ning vajab kavandamise ja lubade andmise ajal märkimisväärset valitsusalast ja regulatiivset liidest. Tuumaelektrijaama korral võtab kavandamine ja arendamine märkimisväärselt rohkem aega kui avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade puhul ning tulemused sõltuvad palju rohkem riiklikust poliitikast ja regulatiivsest kaalutlusõigusest. Seepärast eeldatakse, et ühtegi uut tuumaelektrijaama ei ehitata, välja arvatud nendes riikides, kes on juba kehtestanud tuumaenergia kasutamist pooldavad põhimõtted, ja seoses nende projektidega, mida juba ehitatakse ja/või mille suhtes on sõlmitud EPC-lepingud. |
| --- | --- |

c)

uue ehitatava tuumaelektrijaama arendamine ELis sõltub ka energiastrateegiast, mis hõlmab tuumaenergiat, ning vajab kavandamise ja lubade andmise ajal märkimisväärset valitsusalast ja regulatiivset liidest. Tuumaelektrijaama korral võtab kavandamine ja arendamine märkimisväärselt rohkem aega kui avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade puhul ning tulemused sõltuvad palju rohkem riiklikust poliitikast ja regulatiivsest kaalutlusõigusest. Seepärast eeldatakse, et ühtegi uut tuumaelektrijaama ei ehitata, välja arvatud nendes riikides, kes on juba kehtestanud tuumaenergia kasutamist pooldavad põhimõtted, ja seoses nende projektidega, mida juba ehitatakse ja/või mille suhtes on sõlmitud EPC-lepingud.

| (108) | NERA uuring näitab, et faktilises stsenaariumis (Paks II ehitamine) võib teha järgmised järeldused:






  a) | eeldatavalt suureneb Ungari elektrienergia nõudlus märkimisväärselt kuni 2040. aastani; |
| --- | --- | --- |

(108)

NERA uuring näitab, et faktilises stsenaariumis (Paks II ehitamine) võib teha järgmised järeldused:

a)

eeldatavalt suureneb Ungari elektrienergia nõudlus märkimisväärselt kuni 2040. aastani;

| b) | Ungaris on praegu tarnete puudujääk ning riigil tuleb importida märkimisväärseid elektrienergia koguseid. See puudujääk suureneb ajavahemikus 2015–2025; |
| --- | --- |

b)

Ungaris on praegu tarnete puudujääk ning riigil tuleb importida märkimisväärseid elektrienergia koguseid. See puudujääk suureneb ajavahemikus 2015–2025;

| c) | hoolimata Paks II käivitamisest 2025. aastal, säilitab Ungari netoimportija positsiooni Paksi tuumaelektrijaama praegu toimivate reaktoritega seotud kattumisperioodi vältel ning hakkab seejärel üha rohkem ja rohkem impordist sõltuma; |
| --- | --- |

c)

hoolimata Paks II käivitamisest 2025. aastal, säilitab Ungari netoimportija positsiooni Paksi tuumaelektrijaama praegu toimivate reaktoritega seotud kattumisperioodi vältel ning hakkab seejärel üha rohkem ja rohkem impordist sõltuma;

| d) | ENTSO-E prognooside kohaselt suurenevad Ungari taastuvad loodusvarad faktilise stsenaariumi esimestel aastatel, saavutades 2020. aastaks kehtestatud taastuvate energiaallikate eesmärgi 10,9 % tarbitud elektrienergia kohta, mille Ungari võttis vastu oma riiklikus taastuvenergia kavas. |
| --- | --- |

d)

ENTSO-E prognooside kohaselt suurenevad Ungari taastuvad loodusvarad faktilise stsenaariumi esimestel aastatel, saavutades 2020. aastaks kehtestatud taastuvate energiaallikate eesmärgi 10,9 % tarbitud elektrienergia kohta, mille Ungari võttis vastu oma riiklikus taastuvenergia kavas.

Joonis 7

Joonis 7

Prognoositav väljund tehnoloogia lõikes ja riiklik nõudlus kuni 2040. aastani (faktiline stsenaarium)

Prognoositav väljund tehnoloogia lõikes ja riiklik nõudlus kuni 2040. aastani (faktiline stsenaarium)

| Allikas: | NERA uuring. |
| --- | --- |

Allikas:

Allikas:

| (109) | Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 93, korratakse NERA uuringus, et Paks II ehitamata jätmise korral tagavad avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad sarnase tootmisvõimsuse, mida eelistatakse muudele energiatootmise investeeringute liikidele Ungari turutingimuste alusel. NERA uuring näitab, et hoolimata tuumaelektrijaama Paks II suurema osa tootmisvõimsuse asendamisest uue gaasitootmisvõimsusega Ungaris jääb riik suurel määral sõltuvaks elektrienergia impordist kogu modelleerimisperioodi vältel gaasil põhineva alternatiivse stsenaariumi järgi (vt joonis 8).

  Joonis 8


  Prognoositav väljund tehnoloogia lõikes ja riiklik nõudlus kuni 2040. aastani (alternatiivne stsenaarium)











  Allikas: | NERA uuring. |
| --- | --- | --- |

(109)

Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 93, korratakse NERA uuringus, et Paks II ehitamata jätmise korral tagavad avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad sarnase tootmisvõimsuse, mida eelistatakse muudele energiatootmise investeeringute liikidele Ungari turutingimuste alusel. NERA uuring näitab, et hoolimata tuumaelektrijaama Paks II suurema osa tootmisvõimsuse asendamisest uue gaasitootmisvõimsusega Ungaris jääb riik suurel määral sõltuvaks elektrienergia impordist kogu modelleerimisperioodi vältel gaasil põhineva alternatiivse stsenaariumi järgi (vt joonis 8).

Joonis 8

Joonis 8

Prognoositav väljund tehnoloogia lõikes ja riiklik nõudlus kuni 2040. aastani (alternatiivne stsenaarium)

Prognoositav väljund tehnoloogia lõikes ja riiklik nõudlus kuni 2040. aastani (alternatiivne stsenaarium)

Allikas:

Allikas:

| (110) | Lisaks sellele väidab Ungari, et naaberriikide ja Ungari turuhindade vahelise ulatusliku sarnasuse tõttu saavad konkurendid tõenäoliselt oma riske maandada naaberriikides elektrienergiaga kaubeldes ilma vajaduseta kaubelda otseselt Ungari elektrienergiaga. NERA uuringu modelleerimise alusel väidab Ungari, et baaskoormuse elektrihind piirkondlikul turul jääks vastupidise stsenaariumi korral samaks (vt joonis 9).

  Joonis 9


  Ungari baaskoormuselektrienergia ja alternatiivsete hindade vaheline erinevus











  Allikas: | NERA uuring. |
| --- | --- | --- |

(110)

Lisaks sellele väidab Ungari, et naaberriikide ja Ungari turuhindade vahelise ulatusliku sarnasuse tõttu saavad konkurendid tõenäoliselt oma riske maandada naaberriikides elektrienergiaga kaubeldes ilma vajaduseta kaubelda otseselt Ungari elektrienergiaga. NERA uuringu modelleerimise alusel väidab Ungari, et baaskoormuse elektrihind piirkondlikul turul jääks vastupidise stsenaariumi korral samaks (vt joonis 9).

Joonis 9

Joonis 9

Ungari baaskoormuselektrienergia ja alternatiivsete hindade vaheline erinevus

Ungari baaskoormuselektrienergia ja alternatiivsete hindade vaheline erinevus

Allikas:

Allikas:

| (111) | Ungari rõhutab, et on hinnanud Paks II võimalikku mõju laiemas turukontekstis. Ta väidab NERA uuringu põhjal seda, et kuna Slovakkia on kõige väiksem naaberriikide turgudest, millega Ungari on praegu ühendatud, avaldub Paks II võimalik mõju selles riigis kõige tugevamalt. Ta väidab, et Paks II turuosa sellel ühendatud turul püsib kuni 2040. aastani ligikaudu 20 % juures. |
| --- | --- |

(111)

Ungari rõhutab, et on hinnanud Paks II võimalikku mõju laiemas turukontekstis. Ta väidab NERA uuringu põhjal seda, et kuna Slovakkia on kõige väiksem naaberriikide turgudest, millega Ungari on praegu ühendatud, avaldub Paks II võimalik mõju selles riigis kõige tugevamalt. Ta väidab, et Paks II turuosa sellel ühendatud turul püsib kuni 2040. aastani ligikaudu 20 % juures.

| (112) | NERA uuringus vaadeldakse ka võimalikku laiemat ühisturgu (Ungari + Slovakkia + Rumeenia), väites, et need on vahetud naaberturud, millega Ungari on praegu ühendatud. Selle põhjal väidab Ungari, et isegi MVM kontserni ja Paks II ühendatud turuosad (vahemikus 10–20 %) Ungari + Slovakkia + Rumeenia ühisturul jääksid tunduvalt allapoole seda piirmäära, mis tähendaks domineeriva positsiooni võimalust (vt joonis 10).

  Joonis 10


  MVM kontserni ja Paks II kombineeritud turuosad toodangu järgi (MWh) Ungari + Slovakkia + Rumeenia turgudel











  Allikas: | NERA uuring. |
| --- | --- | --- |

(112)

NERA uuringus vaadeldakse ka võimalikku laiemat ühisturgu (Ungari + Slovakkia + Rumeenia), väites, et need on vahetud naaberturud, millega Ungari on praegu ühendatud. Selle põhjal väidab Ungari, et isegi MVM kontserni ja Paks II ühendatud turuosad (vahemikus 10–20 %) Ungari + Slovakkia + Rumeenia ühisturul jääksid tunduvalt allapoole seda piirmäära, mis tähendaks domineeriva positsiooni võimalust (vt joonis 10).

Joonis 10

Joonis 10

MVM kontserni ja Paks II kombineeritud turuosad toodangu järgi (MWh) Ungari + Slovakkia + Rumeenia turgudel

MVM kontserni ja Paks II kombineeritud turuosad toodangu järgi (MWh) Ungari + Slovakkia + Rumeenia turgudel

Allikas:

Allikas:

| (113) | Lisaks tõdeb Ungari, et nii suvel kui ka talvel on hinnaseadjaks tehnoloogiaks pruunsöe- ja kivisöeküttel töötavad elektrijaamad, mille piirkulud ületavad Paks II omasid, mis tähendab, et Paks II jääb eelduste kohaselt pigem hinnavõtjaks kui hinnaseadjaks ja seda isegi Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II kattumisperioodi ajal, mil tõenäosus, et tuumatehnoloogia osutub hinnaseadjaks, jääb tunduvalt alla 5 % kõikidest tundidest (vt joonis 11).

  Joonis 11


  Hinda kujundav kütus Ungari elektrienergia turul











  Allikas: | NERA uuring. |
| --- | --- | --- |

(113)

Lisaks tõdeb Ungari, et nii suvel kui ka talvel on hinnaseadjaks tehnoloogiaks pruunsöe- ja kivisöeküttel töötavad elektrijaamad, mille piirkulud ületavad Paks II omasid, mis tähendab, et Paks II jääb eelduste kohaselt pigem hinnavõtjaks kui hinnaseadjaks ja seda isegi Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II kattumisperioodi ajal, mil tõenäosus, et tuumatehnoloogia osutub hinnaseadjaks, jääb tunduvalt alla 5 % kõikidest tundidest (vt joonis 11).

Joonis 11

Joonis 11

Hinda kujundav kütus Ungari elektrienergia turul

Hinda kujundav kütus Ungari elektrienergia turul

Allikas:

Allikas:

| (114) | Samuti vaidleb Ungari vastu algatamisotsuse põhjenduses 144 esitatud komisjoni järeldustele, et tuumaelektrijaam Paks II ei põhjusta tarnepakkumiste arvu piiramisega hulgimüügituru likviidsusriski. Ta väidab, et uus elektrijaam eraldi tootmisüksusena peaks suurendama tootmistarne likviidsust ja mitmekesisust. Samuti märgib Ungari, et Paks II puudub praegu kliendibaas, müümaks elektrienergiat otse ilma turul kauplemiseta. |
| --- | --- |

(114)

Samuti vaidleb Ungari vastu algatamisotsuse põhjenduses 144 esitatud komisjoni järeldustele, et tuumaelektrijaam Paks II ei põhjusta tarnepakkumiste arvu piiramisega hulgimüügituru likviidsusriski. Ta väidab, et uus elektrijaam eraldi tootmisüksusena peaks suurendama tootmistarne likviidsust ja mitmekesisust. Samuti märgib Ungari, et Paks II puudub praegu kliendibaas, müümaks elektrienergiat otse ilma turul kauplemiseta.

| (115) | Ungari toetub mitmele argumendile, mille Ühendkuningriik esitas tuumaelektrijaamaga Hinkley Point C (41) seotud kohtuasjas võimalike konkurentsimoonutuste kohta, ning väidab, et neid kohaldatakse ka Paks II suhtes. Need argumendid on järgmised:






  a) | meede säilitab abisaaja kokkupuute turujõududega ning pakub stiimuleid elektrienergia hulgimüügiturul konkureerimiseks. Ungari jääb selle argumendi juurde ning lisab, et ta ei paku Paks II-le tegevustoetust hinnavahelepingute kujul; |
| --- | --- | --- |

(115)

Ungari toetub mitmele argumendile, mille Ühendkuningriik esitas tuumaelektrijaamaga Hinkley Point C (41) seotud kohtuasjas võimalike konkurentsimoonutuste kohta, ning väidab, et neid kohaldatakse ka Paks II suhtes. Need argumendid on järgmised:

41

a)

meede säilitab abisaaja kokkupuute turujõududega ning pakub stiimuleid elektrienergia hulgimüügiturul konkureerimiseks. Ungari jääb selle argumendi juurde ning lisab, et ta ei paku Paks II-le tegevustoetust hinnavahelepingute kujul;

| b) | meede ei avalda olulist mõju võrkudevaheliste ühenduste voogudele ega huvile investeerida nendesse naaberriikide ühendustesse. Ungari kordab, et Ungari elektriturg on juba hästi ühendatud turg ning praegu on arendamisel neli ühendamisega seotud projekti; |
| --- | --- |

b)

meede ei avalda olulist mõju võrkudevaheliste ühenduste voogudele ega huvile investeerida nendesse naaberriikide ühendustesse. Ungari kordab, et Ungari elektriturg on juba hästi ühendatud turg ning praegu on arendamisel neli ühendamisega seotud projekti;

| c) | meede ei avaldaks mõju hinnaerinevustele Ungari ja naaberturgude vahel, mis on praegu võrkudevaheliste ühenduste kaudu omavahel seotud. |
| --- | --- |

c)

meede ei avaldaks mõju hinnaerinevustele Ungari ja naaberturgude vahel, mis on praegu võrkudevaheliste ühenduste kaudu omavahel seotud.

| (116) | Lisaks esitas Ungari oma 28. juuli 2016. aasta märkuses täiendavat teavet, et vastata komisjoni poolt algatamisotsuse jaotises 3.3.7 tõstatatud probleemidele seoses meetme sellise moonutava mõju üldise tasakaalustamisega, mis avaldub siseturule, kui komisjon leiab, et meede kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

(116)

Lisaks esitas Ungari oma 28. juuli 2016. aasta märkuses täiendavat teavet, et vastata komisjoni poolt algatamisotsuse jaotises 3.3.7 tõstatatud probleemidele seoses meetme sellise moonutava mõju üldise tasakaalustamisega, mis avaldub siseturule, kui komisjon leiab, et meede kujutab endast riigiabi.

| (117) | Selles avalduses väidab Ungari, et Paks II, tema ametijärglased ja tütarettevõtjad peavad olema täielikult nii juriidiliselt kui ka struktuurselt eraldatud, nende suhtes kohaldatakse sõltumatut otsustamisõigust ühinemise pädevusteatise lõigete 52 ja 53 (42) tähenduses ning neid hallatakse, juhitakse ja käitatakse sõltumatult ja eraldi MVM kontsernist ja kõikidest tema ettevõtjatest, ametijärglastest ja tütarettevõtjatest ning muudest riigi poolt kontrollitavatest ettevõtjatest, kes tegelevad elektrienergia tootmise, hulgimüügi või jaemüügiga. |
| --- | --- |

(117)

Selles avalduses väidab Ungari, et Paks II, tema ametijärglased ja tütarettevõtjad peavad olema täielikult nii juriidiliselt kui ka struktuurselt eraldatud, nende suhtes kohaldatakse sõltumatut otsustamisõigust ühinemise pädevusteatise lõigete 52 ja 53 (42) tähenduses ning neid hallatakse, juhitakse ja käitatakse sõltumatult ja eraldi MVM kontsernist ja kõikidest tema ettevõtjatest, ametijärglastest ja tütarettevõtjatest ning muudest riigi poolt kontrollitavatest ettevõtjatest, kes tegelevad elektrienergia tootmise, hulgimüügi või jaemüügiga.

42

| (118) | Lisaks näitab Ungari samas märkuses seoses Paks II elektrienergia müügiga seda, et Paks II elektritootmisega kauplemise strateegia on kaubandusliku kasumi optimeerimise strateegia, mida teostatakse kaubandusliku kauplemise korra alusel, mis on sõlmitud läbipaistva kauplemisplatvormi või vahetuse teel arveldatud pakkumiste alusel. Ungari väidab ka seda, et Paks II väljundvõimsusega kauplemise strateegia (välja arvatud Paks II omamaine tarbimine) töötatakse välja järgmiselt.






  a) | Esimene tase. Paks II müüb vähemalt 30 % kogu oma elektritoodangust Ungari elektribörsi (HUPX) järgmise päeva, päevasisesel ja futuuriturul. Muid sarnaseid elektribörse saab kasutada vastavalt komisjoni talituste kokkuleppele või nõusolekule, mis antakse või mille andmisest keeldutakse kahe nädala jooksul Ungari riigiasutuse taotluse laekumisest. |
| --- | --- | --- |

(118)

Lisaks näitab Ungari samas märkuses seoses Paks II elektrienergia müügiga seda, et Paks II elektritootmisega kauplemise strateegia on kaubandusliku kasumi optimeerimise strateegia, mida teostatakse kaubandusliku kauplemise korra alusel, mis on sõlmitud läbipaistva kauplemisplatvormi või vahetuse teel arveldatud pakkumiste alusel. Ungari väidab ka seda, et Paks II väljundvõimsusega kauplemise strateegia (välja arvatud Paks II omamaine tarbimine) töötatakse välja järgmiselt.

a)

Esimene tase. Paks II müüb vähemalt 30 % kogu oma elektritoodangust Ungari elektribörsi (HUPX) järgmise päeva, päevasisesel ja futuuriturul. Muid sarnaseid elektribörse saab kasutada vastavalt komisjoni talituste kokkuleppele või nõusolekule, mis antakse või mille andmisest keeldutakse kahe nädala jooksul Ungari riigiasutuse taotluse laekumisest.

| b) | Teine tase. Ülejäänud Paks II elektrienergia kogutoodangu müüb Paks II objektiivsetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel alustel enampakkumise teel. Selliste enampakkumiste tingimused määratleb Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus sarnaselt MVM Partnerile kehtestatud enampakkumisnõuetega [(Ungari reguleeriva asutuse otsus 741/2011)]. Ungari kinnitab, et Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus jälgib ka nende enampakkumiste läbiviimist. Samuti kinnitas Ungari seda, et käesoleva teise taseme enampakkumisplatvormi haldab Paks II ning tuleb tagada, et pakkumised on võrdselt kättesaadavad kõikidele litsentseeritud või registreeritud ettevõtjatele samadel turutingimustel. Ungari tagab, et pakkumise arvestussüsteem on kontrollitav ja läbipaistev ning ostetud elektrienergia lõpptarbimise suhtes ei kehtestata mingeid piiranguid. |
| --- | --- |

b)

Teine tase. Ülejäänud Paks II elektrienergia kogutoodangu müüb Paks II objektiivsetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel alustel enampakkumise teel. Selliste enampakkumiste tingimused määratleb Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus sarnaselt MVM Partnerile kehtestatud enampakkumisnõuetega [(Ungari reguleeriva asutuse otsus 741/2011)]. Ungari kinnitab, et Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus jälgib ka nende enampakkumiste läbiviimist. Samuti kinnitas Ungari seda, et käesoleva teise taseme enampakkumisplatvormi haldab Paks II ning tuleb tagada, et pakkumised on võrdselt kättesaadavad kõikidele litsentseeritud või registreeritud ettevõtjatele samadel turutingimustel. Ungari tagab, et pakkumise arvestussüsteem on kontrollitav ja läbipaistev ning ostetud elektrienergia lõpptarbimise suhtes ei kehtestata mingeid piiranguid.

3.3.   UNGARI ESITATUD TÄIENDAVAD MÄRKUSED VASTUSENA ALGATAMISOTSUSELE

UNGARI ESITATUD TÄIENDAVAD MÄRKUSED VASTUSENA ALGATAMISOTSUSELE

| (119) | Ungari väidab, et ulatuses, mille kohaselt kuulub projekt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohaldamisalasse (nt artikkel 41 ja lisa II, artiklid 52–66 ja artikkel 103), ei leia Ungari valitsus, et ELi toimimise leping ja eelkõige ELi toimimise lepingu artiklites 107 ja 108 kehtestatud riigiabi eeskirju selle suhtes kohaldatakse. Ta väidab, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping on ELi toimimise lepingu suhtes lex specialis. Seega kui Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingust tulenevate volituste kasutamine takistab ELi toimimise lepingu kohaste volituste rakendamist, on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätted ülimuslikud. Sellise väite tõendamiseks toetub Ungari komisjoni otsusele Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH (43). |
| --- | --- |

(119)

Ungari väidab, et ulatuses, mille kohaselt kuulub projekt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohaldamisalasse (nt artikkel 41 ja lisa II, artiklid 52–66 ja artikkel 103), ei leia Ungari valitsus, et ELi toimimise leping ja eelkõige ELi toimimise lepingu artiklites 107 ja 108 kehtestatud riigiabi eeskirju selle suhtes kohaldatakse. Ta väidab, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping on ELi toimimise lepingu suhtes lex specialis. Seega kui Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingust tulenevate volituste kasutamine takistab ELi toimimise lepingu kohaste volituste rakendamist, on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätted ülimuslikud. Sellise väite tõendamiseks toetub Ungari komisjoni otsusele Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH (43).

lex specialis

43

| (120) | Ungari märgib, et kuigi Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus ei sätestata riigiabi käsitlevate eeskirjade kogumit, viidatakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 6 punktis d ja artiklis 70 asjaolule, et puudub üldine riigiabi keeld ja et teatud juhtudel soodustatakse liikmesriikidest pärit toetusi. |
| --- | --- |

(120)

Ungari märgib, et kuigi Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus ei sätestata riigiabi käsitlevate eeskirjade kogumit, viidatakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 6 punktis d ja artiklis 70 asjaolule, et puudub üldine riigiabi keeld ja et teatud juhtudel soodustatakse liikmesriikidest pärit toetusi.

| (121) | Ungari rõhutab, et tuumatööstuse projekti rahastamine peaks kuuluma teavitamiskohustuse alla Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 43 tähenduses. Lisaks väidab ta, et vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1209/2000 (44) tuleb esitada andmed rahastamismeetodite kohta juhul, kui asjaomane liikmesriik esitab uue projekti. Ungari väidab, et ta oli esitanud kogu vajaliku teabe Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklite 41 ja 43 alusel ning kuna Euroopa Aatomienergiaühenduse tarneagentuur andis 2015. aasta aprillis heakskiidu kütusetarne lepingule, (45) on Ungari seisukohal, et komisjon ei saa nüüd väita, et projekti rahastamine võiks olla ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(121)

Ungari rõhutab, et tuumatööstuse projekti rahastamine peaks kuuluma teavitamiskohustuse alla Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 43 tähenduses. Lisaks väidab ta, et vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1209/2000 (44) tuleb esitada andmed rahastamismeetodite kohta juhul, kui asjaomane liikmesriik esitab uue projekti. Ungari väidab, et ta oli esitanud kogu vajaliku teabe Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklite 41 ja 43 alusel ning kuna Euroopa Aatomienergiaühenduse tarneagentuur andis 2015. aasta aprillis heakskiidu kütusetarne lepingule, (45) on Ungari seisukohal, et komisjon ei saa nüüd väita, et projekti rahastamine võiks olla ebaseaduslik.

44

45

| (122) | Ungari võrdleb Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, sest need mõlemad on valdkondliku iseloomuga, ning ta väidab, et Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamisleping hõlmab kaugeleulatuvat riigiabi andmise keeldu, mis oli tegelikkuses kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 107 tulenevalt Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artiklitest 67 ja 95. Ungari väidab, et ELi toimimise lepingus sätestatud riigiabi eeskirjade kohaldamisel moonutab komisjon regulatiivset eesmärki, mida soovivad saavutada need, kes on koostanud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu, milles puuduvad konkreetsed riigiabi sätted. |
| --- | --- |

(122)

Ungari võrdleb Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, sest need mõlemad on valdkondliku iseloomuga, ning ta väidab, et Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamisleping hõlmab kaugeleulatuvat riigiabi andmise keeldu, mis oli tegelikkuses kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 107 tulenevalt Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artiklitest 67 ja 95. Ungari väidab, et ELi toimimise lepingus sätestatud riigiabi eeskirjade kohaldamisel moonutab komisjon regulatiivset eesmärki, mida soovivad saavutada need, kes on koostanud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu, milles puuduvad konkreetsed riigiabi sätted.

| (123) | Lisaks sellele märgib Ungari, et komisjon ei ole kunagi uurinud riigiabiga seoses ühegi omakapitaliinvesteeringuga tuumaelektrijaama ehitamise kohta liidus, sealhulgas seoses Flamanville’i ja Hanhikivi tuumaelektrijaamadega. Ungari arvates kohaldati Hinkley Point C investeeringu suhtes riigiabi kontrolli üksnes seepärast, et sellel olid erinevalt muudest investeeringutest Euroopas finantsilised eriomadused (nt riigi laenutagatis ja hinnavaheleping). |
| --- | --- |

(123)

Lisaks sellele märgib Ungari, et komisjon ei ole kunagi uurinud riigiabiga seoses ühegi omakapitaliinvesteeringuga tuumaelektrijaama ehitamise kohta liidus, sealhulgas seoses Flamanville’i ja Hanhikivi tuumaelektrijaamadega. Ungari arvates kohaldati Hinkley Point C investeeringu suhtes riigiabi kontrolli üksnes seepärast, et sellel olid erinevalt muudest investeeringutest Euroopas finantsilised eriomadused (nt riigi laenutagatis ja hinnavaheleping).

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

4.1.   MÄRKUSED ABI OLEMASOLU KOHTA

MÄRKUSED ABI OLEMASOLU KOHTA

| (124) | Komisjonile laekunud järgmiste kolmandate isikute märkused sisaldasid kvantitatiivset teavet ja analüüsi meetmete olemasolu kohta:






  — | Ungari Euroopa Parlamendi liikme Benedek Jávori märkus („Jávori märkus“); |
| --- | --- | --- |

(124)

Komisjonile laekunud järgmiste kolmandate isikute märkused sisaldasid kvantitatiivset teavet ja analüüsi meetmete olemasolu kohta:

—

Ungari Euroopa Parlamendi liikme Benedek Jávori märkus („Jávori märkus“);

| — | Greenpeace’i märkus („GP märkus“), mis hõlmab GP majandusnõustaja Candole Partnersi poolt koostatud uuringut („Candole’i uuring“
   (46)); |
| --- | --- |

—

Greenpeace’i märkus („GP märkus“), mis hõlmab GP majandusnõustaja Candole Partnersi poolt koostatud uuringut („Candole’i uuring“
   (46));

46

| — | EnergiaKlubi märkus („EK märkus“), mis hõlmab Balazs Felsmanni poolt koostatud uuringut („Felsmanni uuring“
   (47)). |
| --- | --- |

—

EnergiaKlubi märkus („EK märkus“), mis hõlmab Balazs Felsmanni poolt koostatud uuringut („Felsmanni uuring“
   (47)).

47

Jávori märkus

Jávori märkus

| (125) | Jávori märkuses keskendutakse omanikukuludele, mis on EPC-lepinguga hõlmata kulud (vt käesoleva otsuse jaotis 2.5.2), ning väidetele, et need kulud võivad olla oluliselt alahinnatud. Eelkõige väidetakse ettepanekus järgmist:






  a) | kuna Paks II EPC-leping koostati Leningradskaja tuumaelektrijaama projekti põhjal, (48) on mõistlik eeldada, et vaja on täiendavat investeeringut ohutussüsteemi, mille väärtus oleks vähemalt 1 miljard eurot; |
| --- | --- | --- |

(125)

Jávori märkuses keskendutakse omanikukuludele, mis on EPC-lepinguga hõlmata kulud (vt käesoleva otsuse jaotis 2.5.2), ning väidetele, et need kulud võivad olla oluliselt alahinnatud. Eelkõige väidetakse ettepanekus järgmist:

a)

kuna Paks II EPC-leping koostati Leningradskaja tuumaelektrijaama projekti põhjal, (48) on mõistlik eeldada, et vaja on täiendavat investeeringut ohutussüsteemi, mille väärtus oleks vähemalt 1 miljard eurot;

48

| b) | otsene magevee jahutussüsteem ei ole Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II paralleelse käitamise korral soojadel suvepäevadel piisav. See tekitaks keskkonnale lisakoormuse ning vajaduse investeerida tõhusamasse jahutustornil põhinevasse jahutussüsteemi, mis on umbes 40 % kulukam kui otsene jahutussüsteem; |
| --- | --- |

b)

otsene magevee jahutussüsteem ei ole Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II paralleelse käitamise korral soojadel suvepäevadel piisav. See tekitaks keskkonnale lisakoormuse ning vajaduse investeerida tõhusamasse jahutustornil põhinevasse jahutussüsteemi, mis on umbes 40 % kulukam kui otsene jahutussüsteem;

| c) | tuumaenergiaalase tegevuse rahastamise keskfondis tulevikus hoitav summa ei ole tõenäoliselt piisav radioaktiivsete jäätmete ladustamiseks ja dekomisjoneerimiseks. Eelkõige maksaks tuumajäätmete vahepealne ladustamine, lõppladustamine ja dekomisjoneerimine vähemalt vastavalt 150 miljonit eurot, 1,54 miljardit eurot ja 1,734 miljardit eurot; |
| --- | --- |

c)

tuumaenergiaalase tegevuse rahastamise keskfondis tulevikus hoitav summa ei ole tõenäoliselt piisav radioaktiivsete jäätmete ladustamiseks ja dekomisjoneerimiseks. Eelkõige maksaks tuumajäätmete vahepealne ladustamine, lõppladustamine ja dekomisjoneerimine vähemalt vastavalt 150 miljonit eurot, 1,54 miljardit eurot ja 1,734 miljardit eurot;

| d) | uute tuumaelektrijaama plokkide integreerimiseks vajaliku võrgu ajakohastamise kulud, sealhulgas investeeringud nii 400 kV kaablisüsteemi kui ka täiendavatesse 120 kV kõrgepingekaablitesse, võivad ulatuda kuni 1,6 miljardi euroni; |
| --- | --- |

d)

uute tuumaelektrijaama plokkide integreerimiseks vajaliku võrgu ajakohastamise kulud, sealhulgas investeeringud nii 400 kV kaablisüsteemi kui ka täiendavatesse 120 kV kõrgepingekaablitesse, võivad ulatuda kuni 1,6 miljardi euroni;

| e) | tegeliku võrgueeskirja järgimiseks vajalikud investeeringud, nii pumpelektrijaama kui ka varude tagamiseks ettenähtud täiendavate tootmisüksuste kujul, mis seaduse järgi peavad olema võrdsed suurima riikliku elektrienergia tootmisüksusega, oleksid kokku 1,2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

e)

tegeliku võrgueeskirja järgimiseks vajalikud investeeringud, nii pumpelektrijaama kui ka varude tagamiseks ettenähtud täiendavate tootmisüksuste kujul, mis seaduse järgi peavad olema võrdsed suurima riikliku elektrienergia tootmisüksusega, oleksid kokku 1,2 miljardit eurot;

| f) | süsteemi tasakaalustamise eesmärgil kahest lähestikku asuvast tuumaelektrijaamast ühe tegevuse vähendamisest tulenev kahjum võib tuua kaasa rahalise kahju kogusummas ligi 1,2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

f)

süsteemi tasakaalustamise eesmärgil kahest lähestikku asuvast tuumaelektrijaamast ühe tegevuse vähendamisest tulenev kahjum võib tuua kaasa rahalise kahju kogusummas ligi 1,2 miljardit eurot;

| g) | erinevad maksud ja lõivud, mis ei kuulu EPC-lepingusse, võivad moodustada täiendavad 1,8 miljardit eurot. |
| --- | --- |

g)

erinevad maksud ja lõivud, mis ei kuulu EPC-lepingusse, võivad moodustada täiendavad 1,8 miljardit eurot.

| (126) | Märkuses väidetakse, et põhjenduses 125 loetletud kuluartiklid tuleks lisada projekti kulude hulka, mis omakorda vähendaks oluliselt projekti sisemist tulumäära. Samuti juhitakse selles tähelepanu asjaolule, et tuumaelektrijaama viivitused ja lühem töö iga vähendavad projekti sisemist tulumäära veelgi. |
| --- | --- |

(126)

Märkuses väidetakse, et põhjenduses 125 loetletud kuluartiklid tuleks lisada projekti kulude hulka, mis omakorda vähendaks oluliselt projekti sisemist tulumäära. Samuti juhitakse selles tähelepanu asjaolule, et tuumaelektrijaama viivitused ja lühem töö iga vähendavad projekti sisemist tulumäära veelgi.

Candole’i uuring

Candole’i uuring

| (127) | Candole’i uuringus kasutatakse majandusuuringuga hõlmatud eeldusi ja teavet ning selle raames vaadatakse läbi tuumaelektrijaama Paks II projekti elujõulisus. Eelkõige väidetakse uuringus, et majandusuuringus kasutatud hinnaprognoosid võivad olla liiga optimistlikud ja realistlikumad hinnaprognoosid muudaksid projekti kahjumlikuks isegi siis, kui majandusuuringu rakenduslikud eeldused oleksid heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(127)

Candole’i uuringus kasutatakse majandusuuringuga hõlmatud eeldusi ja teavet ning selle raames vaadatakse läbi tuumaelektrijaama Paks II projekti elujõulisus. Eelkõige väidetakse uuringus, et majandusuuringus kasutatud hinnaprognoosid võivad olla liiga optimistlikud ja realistlikumad hinnaprognoosid muudaksid projekti kahjumlikuks isegi siis, kui majandusuuringu rakenduslikud eeldused oleksid heaks kiidetud.

| (128) | Selle punkti illustreerimiseks arendatakse Candole’i uuringus välja pikaajaline elektrihinna prognoos. Selle abil prognoositakse eelkõige pikaajalisi elektrihindu, kasutades Rahvusvahelise Energiaagentuuri väljaandes „World Energy Outlook 2015“ (IEA WEO 2015) esitatud kivisöe-, nafta- ja gaasihindade prognoose, ning arvutatakse marginaalsed tootmiskulud erinevat liiki tootjate jaoks (49). Lisaks on selles koostatud eraldi prognoos IEA WEO 2015. aasta väljaandes käsitletavate erinevate tulevikustsenaariumide kohta, st i) uue poliitika stsenaarium, mis vastab mõni kuu enne IEA WEO 2015. aasta väljaande avaldamist vastu võetud energiaturge mõjutavatele poliitikavaldkondadele ja rakendusmeetmetele koos asjaomaste poliitiliste kavatsustega, ii) kehtiv poliitika stsenaarium, mis vastab paari kuu jooksul enne Candole’i uuringu avaldamist rakendatud poliitikale ning iii) madala naftahinna stsenaarium, mille käigus uuritakse püsivalt madalate hindade mõju (mis tuleneb madalamatest naftahindadest) energiasüsteemile (50). Alljärgnevas graafikus on esitatud tuletatud pikaajaliste elektrihindade prognoosid kõigi kolme stsenaariumi kohta.

  Joonis 12


  Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh)













  Allikas: | Candole Partners. |
| --- | --- | --- |

(128)

Selle punkti illustreerimiseks arendatakse Candole’i uuringus välja pikaajaline elektrihinna prognoos. Selle abil prognoositakse eelkõige pikaajalisi elektrihindu, kasutades Rahvusvahelise Energiaagentuuri väljaandes „World Energy Outlook 2015“ (IEA WEO 2015) esitatud kivisöe-, nafta- ja gaasihindade prognoose, ning arvutatakse marginaalsed tootmiskulud erinevat liiki tootjate jaoks (49). Lisaks on selles koostatud eraldi prognoos IEA WEO 2015. aasta väljaandes käsitletavate erinevate tulevikustsenaariumide kohta, st i) uue poliitika stsenaarium, mis vastab mõni kuu enne IEA WEO 2015. aasta väljaande avaldamist vastu võetud energiaturge mõjutavatele poliitikavaldkondadele ja rakendusmeetmetele koos asjaomaste poliitiliste kavatsustega, ii) kehtiv poliitika stsenaarium, mis vastab paari kuu jooksul enne Candole’i uuringu avaldamist rakendatud poliitikale ning iii) madala naftahinna stsenaarium, mille käigus uuritakse püsivalt madalate hindade mõju (mis tuleneb madalamatest naftahindadest) energiasüsteemile (50). Alljärgnevas graafikus on esitatud tuletatud pikaajaliste elektrihindade prognoosid kõigi kolme stsenaariumi kohta.

49

50

Joonis 12

Joonis 12

Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh)

Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh)

Image 12

Allikas:

Allikas:

| (129) | Jooniselt nähtub, et praeguse poliitika stsenaarium toob tulevikus kaasa veidi kõrgemad elektrihinnad, samal ajal kui madala naftahinna stsenaariumi kohaselt eeldatakse tulevikus oluliselt madalamaid elektrihindu kui keskses uues poliitika stsenaariumis, mida kasutab Ungari oma väidetes. |
| --- | --- |

(129)

Jooniselt nähtub, et praeguse poliitika stsenaarium toob tulevikus kaasa veidi kõrgemad elektrihinnad, samal ajal kui madala naftahinna stsenaariumi kohaselt eeldatakse tulevikus oluliselt madalamaid elektrihindu kui keskses uues poliitika stsenaariumis, mida kasutab Ungari oma väidetes.

| (130) | Lisaks joonisel 12 esitatud prognoosidele võrreldakse Candole’i uuringus ka 2015. aasta IEA WEO madala naftahinna stsenaariumi alusel koostatud pikaajalist elektrihinna prognoosi tulevikus Saksamaa ja Ungari elektribörsil sõlmitavate lepingutega (seisuga 2016. aasta veebruar). Need kõverad on esitatud allpool joonisel 13.

  Joonis 13


  Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh)













  Allikas: | Candole Partners. |
| --- | --- | --- |

(130)

Lisaks joonisel 12 esitatud prognoosidele võrreldakse Candole’i uuringus ka 2015. aasta IEA WEO madala naftahinna stsenaariumi alusel koostatud pikaajalist elektrihinna prognoosi tulevikus Saksamaa ja Ungari elektribörsil sõlmitavate lepingutega (seisuga 2016. aasta veebruar). Need kõverad on esitatud allpool joonisel 13.

Joonis 13

Joonis 13

Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh)

Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh)

Image 13

Allikas:

Allikas:

| (131) | Jooniselt on näha, et kuni aastani 2022, mil on võimalik kaubelda Saksamaa-Austria lepingutega, jäävad Saksamaa tulevased lepingujärgsed hinnad alla 2015. aasta IEA WEO madala naftahinna stsenaariumi hinnaprognoosi omadest. Sama kehtib ka Ungari vahetuskursi futuurilepingute kohta, millega saab kaubelda kuni 2019. aastani (51). |
| --- | --- |

(131)

Jooniselt on näha, et kuni aastani 2022, mil on võimalik kaubelda Saksamaa-Austria lepingutega, jäävad Saksamaa tulevased lepingujärgsed hinnad alla 2015. aasta IEA WEO madala naftahinna stsenaariumi hinnaprognoosi omadest. Sama kehtib ka Ungari vahetuskursi futuurilepingute kohta, millega saab kaubelda kuni 2019. aastani (51).

51

| (132) | Nendest kaalutlustest lähtudes väidetakse Candole’i uuringus, et majandusuuringus näidatud pikaajaliste elektrihindade prognooside kohaselt teeniks Paks II projekt kahjumit isegi siis, kui majandusuuringu rakenduslikud eeldused oleks aktsepteeritud (52). |
| --- | --- |

(132)

Nendest kaalutlustest lähtudes väidetakse Candole’i uuringus, et majandusuuringus näidatud pikaajaliste elektrihindade prognooside kohaselt teeniks Paks II projekt kahjumit isegi siis, kui majandusuuringu rakenduslikud eeldused oleks aktsepteeritud (52).

52

EK märkus

EK märkus

| (133) | EK märkuses on esitatud komisjoni algatamisotsuse võimalikud puudused ning Ungari majandusuuringu probleemsed punktid. Samuti tuuakse selles välja mõned projektiga seotud riskid. Viimasena esitas ta projekti Paks II elujõulisuse kvantitatiivse analüüsina Felsmanni uuringu. Uuringus on arvutatud Paks II projekti nüüdispuhasväärtus, kasutades praeguse Paksi tuumaelektrijaama tegevuskulusid, ning selles järeldatakse, et enamiku kaalutud stsenaariumide korral oleks projekt kahjumlik. |
| --- | --- |

(133)

EK märkuses on esitatud komisjoni algatamisotsuse võimalikud puudused ning Ungari majandusuuringu probleemsed punktid. Samuti tuuakse selles välja mõned projektiga seotud riskid. Viimasena esitas ta projekti Paks II elujõulisuse kvantitatiivse analüüsina Felsmanni uuringu. Uuringus on arvutatud Paks II projekti nüüdispuhasväärtus, kasutades praeguse Paksi tuumaelektrijaama tegevuskulusid, ning selles järeldatakse, et enamiku kaalutud stsenaariumide korral oleks projekt kahjumlik.

| (134) | Seoses algatamisotsusega märgitakse EK ettepanekus, et mõned kuluartiklid on algatamisotsuses esitatud hindamisest välja jäetud või neid ei ole käsitletud tervikuna. Näiteks väidab ta, et puudub selgus, mil määral hõlmab EPC-lepingus esitatud summa võimalikke täiendavaid kulusid, mis on seotud tuumaohutuse, võrgu arendamisega, mis on vajalik tuumaelektrijaama Paks II kahe uue reaktori süsteemi integreerimiseks, või asjakohase jahutussüsteemi ehitamisega. Samuti kaheldakse ettepanekus selles, kas eeluuringuid, lube ja teabevahetust on täpselt kajastatud. |
| --- | --- |

(134)

Seoses algatamisotsusega märgitakse EK ettepanekus, et mõned kuluartiklid on algatamisotsuses esitatud hindamisest välja jäetud või neid ei ole käsitletud tervikuna. Näiteks väidab ta, et puudub selgus, mil määral hõlmab EPC-lepingus esitatud summa võimalikke täiendavaid kulusid, mis on seotud tuumaohutuse, võrgu arendamisega, mis on vajalik tuumaelektrijaama Paks II kahe uue reaktori süsteemi integreerimiseks, või asjakohase jahutussüsteemi ehitamisega. Samuti kaheldakse ettepanekus selles, kas eeluuringuid, lube ja teabevahetust on täpselt kajastatud.

| (135) | Lisaks sellele väidetakse, et jäätmete ja dekomisjoneerimise kuluartikleid vahemikus 2,1–2,7 eurot MWh kohta võidakse alahinnata, sest praegune Paksi tuumaelektrijaama arvnäitaja on 4,5 eurot MWh kohta. Ettepanekus osutatakse ka sellele, et projekt avaldab kahjulikku mõju tulevasele keskvalitsuse eelarvele, mis ettepaneku kohaselt satuks vastuollu liidu statistilise arvepidamise süsteemi ja võlga suurendava eeskirjaga (53). Viimasena tuuakse ettepanekus välja korruptsioonirisk, mis on peamiselt seotud projekti suuruse ning tarnija ja omaniku teabealase eelisega (54). |
| --- | --- |

(135)

Lisaks sellele väidetakse, et jäätmete ja dekomisjoneerimise kuluartikleid vahemikus 2,1–2,7 eurot MWh kohta võidakse alahinnata, sest praegune Paksi tuumaelektrijaama arvnäitaja on 4,5 eurot MWh kohta. Ettepanekus osutatakse ka sellele, et projekt avaldab kahjulikku mõju tulevasele keskvalitsuse eelarvele, mis ettepaneku kohaselt satuks vastuollu liidu statistilise arvepidamise süsteemi ja võlga suurendava eeskirjaga (53). Viimasena tuuakse ettepanekus välja korruptsioonirisk, mis on peamiselt seotud projekti suuruse ning tarnija ja omaniku teabealase eelisega (54).

53

54

| (136) | Seoses Ungari poolt koostatud majandusuuringuga seatakse väites kahtluse alla arvutustes kasutatud suur koormustegur (92 %) väikese nõudlusega perioodidel, eelkõige Paksi tuumaelektrijaama ja tuumaelektrijaama Paks II paralleelse käitamise ajal, ning uuringus kasutatud hinnaprognooside põhjendatus. |
| --- | --- |

(136)

Seoses Ungari poolt koostatud majandusuuringuga seatakse väites kahtluse alla arvutustes kasutatud suur koormustegur (92 %) väikese nõudlusega perioodidel, eelkõige Paksi tuumaelektrijaama ja tuumaelektrijaama Paks II paralleelse käitamise ajal, ning uuringus kasutatud hinnaprognooside põhjendatus.

| (137) | Projekti erinevate riskide suhtes tuuakse EK väites välja projekti viivitustest ja ülekuludest tulenev võimalik mõju ning vajadus täiendavate riiklike toetuste järele projekti töö ea jooksul. |
| --- | --- |

(137)

Projekti erinevate riskide suhtes tuuakse EK väites välja projekti viivitustest ja ülekuludest tulenev võimalik mõju ning vajadus täiendavate riiklike toetuste järele projekti töö ea jooksul.

| (138) | Selleks et tõendada Paks II projekti elujõulisusega seotud probleeme, viitab EK Felsmanni uuringule. Käesolevas uuringus on arvutatud Paks II projekti nüüdispuhasväärtus, kasutades praeguse Paksi tuumaelektrijaama tegevuskulusid (mis hõlmab jaama põhjalikku keskmise pikkusega kapitaalremonti) ja mitmeid alternatiivseid arvnäitajaid (st 75 %, 85 % ja 92 %) kasutamise määra kohta koos mõningate elektrihinna prognoosidega, mis põhinevad avalikult kättesaadavatel rahvusvahelistel allikatel (nt USA energiateabe amet ja Ühendkuningriigi riiklik energiasüsteem). Uuringus leitakse, et enamike käsitletud stsenaariumide korral oleks projekt kahjumlik, viidates riigiabi olemasolule. |
| --- | --- |

(138)

Selleks et tõendada Paks II projekti elujõulisusega seotud probleeme, viitab EK Felsmanni uuringule. Käesolevas uuringus on arvutatud Paks II projekti nüüdispuhasväärtus, kasutades praeguse Paksi tuumaelektrijaama tegevuskulusid (mis hõlmab jaama põhjalikku keskmise pikkusega kapitaalremonti) ja mitmeid alternatiivseid arvnäitajaid (st 75 %, 85 % ja 92 %) kasutamise määra kohta koos mõningate elektrihinna prognoosidega, mis põhinevad avalikult kättesaadavatel rahvusvahelistel allikatel (nt USA energiateabe amet ja Ühendkuningriigi riiklik energiasüsteem). Uuringus leitakse, et enamike käsitletud stsenaariumide korral oleks projekt kahjumlik, viidates riigiabi olemasolule.

Austria valitsus

Austria valitsus

| (139) | Austria väidab, et tuumaelektrijaamade ehitamine ja käitamine on kahjumlik, võttes arvesse kõiki seonduvaid kulusid, mida tuleb arvestada põhimõtte „saastaja maksab“ alusel. Austria leiab, et Ungari investeering Paks II ei ole kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Austria väidab, et puudub tõendusmaterjal selle kohta, et Ungari poolt komisjonile esitatud majandusuuringud on koostatud nõutava hoolsusega või et arvutamises arvesse võetud kulud hõlmavad kõiki võimalikke kulusid kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega. |
| --- | --- |

(139)

Austria väidab, et tuumaelektrijaamade ehitamine ja käitamine on kahjumlik, võttes arvesse kõiki seonduvaid kulusid, mida tuleb arvestada põhimõtte „saastaja maksab“ alusel. Austria leiab, et Ungari investeering Paks II ei ole kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Austria väidab, et puudub tõendusmaterjal selle kohta, et Ungari poolt komisjonile esitatud majandusuuringud on koostatud nõutava hoolsusega või et arvutamises arvesse võetud kulud hõlmavad kõiki võimalikke kulusid kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega.

| (140) | Austria väidab samuti, et ülejäänud tingimused riigiabi olemasoluks on täidetud. |
| --- | --- |

(140)

Austria väidab samuti, et ülejäänud tingimused riigiabi olemasoluks on täidetud.

Muud märkused abi olemasolu kohta

Muud märkused abi olemasolu kohta

| (141) | Paks II väitis, et algatamisotsuses kasutati vääralt üksiku hinna prognoosi kõverat, eriti arvestades projekti pikaajalist tähtaega. Samuti on märgitud, et mõnede tähelepanekute juures ei ole komisjonil õige kasutada praeguse Paksi tuumaelektrijaama käitamise ja hooldamise kulusid selleks, et põhjendada uue III+ põlvkonna reaktorite 5 ja 6 käitamise ja hooldamise kulusid. Lisaks rõhutab Paks II, et nende esialgne investeerimisotsus tehti EPC-lepingu allkirjastamise ajal ning selline kohustus võeti üksnes kulude väljatöötamise etapis, sest Paks II lõplik kohustus seoses ehitusperioodi kuludega toimub kindlal ajal tulevikus. Paks II väidab, et kuni selle punktini tulevikus võib ettevõtja otsustada projekti peatada juhul, kui selle majanduslik olukord muutub väliste turumuutuste tõttu, ent see võimalus on üsna ebatõenäoline. Paks II osutab ka Ungari valitsusele Rothschild & Co poolt koostatud aruandele („Rothschildi uuring“), (55) milles järeldatakse, et sisemise tulumäära vahemik võib ulatuda 12 %-ni, mis on oluliselt suurem kui algatamisotsuses komisjoni poolt osutatud vahemik 6,7–9 %. Viimasena märgib Paks II, et komisjoni poolt arvutatud kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära vahemikud kattuvad ja seepärast võib eeldada, et projektiga käib kaasas asjakohane tasustamine. |
| --- | --- |

(141)

Paks II väitis, et algatamisotsuses kasutati vääralt üksiku hinna prognoosi kõverat, eriti arvestades projekti pikaajalist tähtaega. Samuti on märgitud, et mõnede tähelepanekute juures ei ole komisjonil õige kasutada praeguse Paksi tuumaelektrijaama käitamise ja hooldamise kulusid selleks, et põhjendada uue III+ põlvkonna reaktorite 5 ja 6 käitamise ja hooldamise kulusid. Lisaks rõhutab Paks II, et nende esialgne investeerimisotsus tehti EPC-lepingu allkirjastamise ajal ning selline kohustus võeti üksnes kulude väljatöötamise etapis, sest Paks II lõplik kohustus seoses ehitusperioodi kuludega toimub kindlal ajal tulevikus. Paks II väidab, et kuni selle punktini tulevikus võib ettevõtja otsustada projekti peatada juhul, kui selle majanduslik olukord muutub väliste turumuutuste tõttu, ent see võimalus on üsna ebatõenäoline. Paks II osutab ka Ungari valitsusele Rothschild & Co poolt koostatud aruandele („Rothschildi uuring“), (55) milles järeldatakse, et sisemise tulumäära vahemik võib ulatuda 12 %-ni, mis on oluliselt suurem kui algatamisotsuses komisjoni poolt osutatud vahemik 6,7–9 %. Viimasena märgib Paks II, et komisjoni poolt arvutatud kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära vahemikud kattuvad ja seepärast võib eeldada, et projektiga käib kaasas asjakohane tasustamine.

55

| (142) | Enersense Group väidab, et komisjoni poolt kasutatud kapitali kaalutud keskmise hinna valem ei ole täpne, sest komisjon on selle määratlemisel kasutanud liiga konservatiivseid tegureid. Enersense Groupi arvates on turumajandusliku investeerimise põhimõtte hinnangus esitatud kapitali kaalutud keskmise hinna elemendi suhtes kohaldatava asjakohase maksueelse laenukulu määr 4,5 % ehk maksujärgselt 3,6 %, mida aja jooksul veidi muudetakse. Ta väidab, et kuna Venemaa tarnija tagab ligi 80 % lepingujärgse hinna rahastamisest, peaks investeeringutasuvus põhinema 80 % finantsvõimendusel, kajastamaks investeeringu rahastamisallikat, mis on kooskõlas muude tuumaelektrijaamadega. Enersense Group väidab, et kui omavahenditega seotud laenukulu on hinnanguliselt 11 % ja maksujärgne laenukulu 3,6 % ning samas vähendatakse finantsvõimenduse alust 80 % võrra, siis peab kapitali kaalutud keskmine hind olema 5,1 %. Lisaks väidab Enersense Group, et see näitaja tõuseb 6,2 %-ni juhul, kui finantsvõimenduse alust vähendatakse 65 % võrra. Kokkuvõtteks märgib Enersense Group, et investeeringutasuvust saab märkimisväärselt parandada turupõhise laenukulu ja võimendusteguri valikuga. |
| --- | --- |

(142)

Enersense Group väidab, et komisjoni poolt kasutatud kapitali kaalutud keskmise hinna valem ei ole täpne, sest komisjon on selle määratlemisel kasutanud liiga konservatiivseid tegureid. Enersense Groupi arvates on turumajandusliku investeerimise põhimõtte hinnangus esitatud kapitali kaalutud keskmise hinna elemendi suhtes kohaldatava asjakohase maksueelse laenukulu määr 4,5 % ehk maksujärgselt 3,6 %, mida aja jooksul veidi muudetakse. Ta väidab, et kuna Venemaa tarnija tagab ligi 80 % lepingujärgse hinna rahastamisest, peaks investeeringutasuvus põhinema 80 % finantsvõimendusel, kajastamaks investeeringu rahastamisallikat, mis on kooskõlas muude tuumaelektrijaamadega. Enersense Group väidab, et kui omavahenditega seotud laenukulu on hinnanguliselt 11 % ja maksujärgne laenukulu 3,6 % ning samas vähendatakse finantsvõimenduse alust 80 % võrra, siis peab kapitali kaalutud keskmine hind olema 5,1 %. Lisaks väidab Enersense Group, et see näitaja tõuseb 6,2 %-ni juhul, kui finantsvõimenduse alust vähendatakse 65 % võrra. Kokkuvõtteks märgib Enersense Group, et investeeringutasuvust saab märkimisväärselt parandada turupõhise laenukulu ja võimendusteguri valikuga.

| (143) | Huvitatud isikud esitasid täiendavaid argumente, mille kohaselt väheneb kapitali kaalutud keskmine hind märkimisväärselt pärast seda, kui elektrijaam on võrguga ühendatud ajal, mil ettevõtja väärtus suureneb. Seepärast saab elektrijaama osasid või seda tervikuna müüa hinnaga, mis on võrreldav muude praegu toimivate tuumaelektrijaamadega. On väidetud, et komisjoni arvutused algatamisotsuses ei kajasta sellist investeeringute paindlikkust. |
| --- | --- |

(143)

Huvitatud isikud esitasid täiendavaid argumente, mille kohaselt väheneb kapitali kaalutud keskmine hind märkimisväärselt pärast seda, kui elektrijaam on võrguga ühendatud ajal, mil ettevõtja väärtus suureneb. Seepärast saab elektrijaama osasid või seda tervikuna müüa hinnaga, mis on võrreldav muude praegu toimivate tuumaelektrijaamadega. On väidetud, et komisjoni arvutused algatamisotsuses ei kajasta sellist investeeringute paindlikkust.

| (144) | Komisjonile laekusid ka tähelepanekud selle kohta, kui oluline on täielikult hinnata ja kaasata tuumatehnoloogia energiakasutuse struktuurist väljajätmisega seotud võimalikke kulusid olemasolevate elektritootmisvõimsuste portfelli oluliste muudatuste kontekstis. Vastavalt nendele tähelepanekutele on lisaks mudelitele investeeringutasuvuse või diskonteeritud rahavoogude kohta oluline arvestada, et Paks II projekt on sisuliselt investeering olemasolevasse sektorisse, mis tagab tegeliku väärtuse, mitte pelgalt portfelliinvesteeringu võimaluse või lühiajalise spekulatsiooni. Nad väidavad, et need omadused peaksid kajastuma ka komisjoni arvutustes projekti elujõulisuse kohta. |
| --- | --- |

(144)

Komisjonile laekusid ka tähelepanekud selle kohta, kui oluline on täielikult hinnata ja kaasata tuumatehnoloogia energiakasutuse struktuurist väljajätmisega seotud võimalikke kulusid olemasolevate elektritootmisvõimsuste portfelli oluliste muudatuste kontekstis. Vastavalt nendele tähelepanekutele on lisaks mudelitele investeeringutasuvuse või diskonteeritud rahavoogude kohta oluline arvestada, et Paks II projekt on sisuliselt investeering olemasolevasse sektorisse, mis tagab tegeliku väärtuse, mitte pelgalt portfelliinvesteeringu võimaluse või lühiajalise spekulatsiooni. Nad väidavad, et need omadused peaksid kajastuma ka komisjoni arvutustes projekti elujõulisuse kohta.

| (145) | Mitmed tähelepanekud osutavad Rothschildi uuringu järeldusele, mille kohaselt saab projekt olla elujõuline üksnes turutingimuste alusel, isegi kui seda toetavad väga pessimistlikud eeldused. Mõned väidavad ka, et peamised eeldused seoses elektrienergia tulevaste hindadega on üsna tagasihoidlikud ning prognoosi kohaselt tõusevad need hinnad pärast 2025. aastat. Sellest lähtuvalt ei saaks Paks II eelist. |
| --- | --- |

(145)

Mitmed tähelepanekud osutavad Rothschildi uuringu järeldusele, mille kohaselt saab projekt olla elujõuline üksnes turutingimuste alusel, isegi kui seda toetavad väga pessimistlikud eeldused. Mõned väidavad ka, et peamised eeldused seoses elektrienergia tulevaste hindadega on üsna tagasihoidlikud ning prognoosi kohaselt tõusevad need hinnad pärast 2025. aastat. Sellest lähtuvalt ei saaks Paks II eelist.

| (146) | Mõnede tähelepanekute kohaselt muudab asjaolu, et projekt teostatakse terviklahendusena EPC-lepingu alusel, selle atraktiivseks iga turumajandusliku investori jaoks ning seepärast investeeriks Ungari ka turupõhiste tingimuste põhjal. |
| --- | --- |

(146)

Mõnede tähelepanekute kohaselt muudab asjaolu, et projekt teostatakse terviklahendusena EPC-lepingu alusel, selle atraktiivseks iga turumajandusliku investori jaoks ning seepärast investeeriks Ungari ka turupõhiste tingimuste põhjal.

4.2.   MÄRKUSED MEETME VÕIMALIKU VASTAVUSE KOHTA SISETURUGA

MÄRKUSED MEETME VÕIMALIKU VASTAVUSE KOHTA SISETURUGA

4.2.1.   MÄRKUSED ÜHISE HUVI EESMÄRGI KOHTA

| (147) | Austria, IG Windkraft, Oekostorm AG ja muud kolmandad isikud väidavad, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 kehtestatud põhimõtete kohaselt ei loeta uute tuumaelektrijaamade ehitamise ja käitamise toetamist siseturuga kokkusobivaks. Tuumaenergia ei kujuta endast uut, uuenduslikku või jätkusuutlikku elektrienergia tootmise tehnoloogiat, mis võiks aidata kaasa liidu eesmärgi saavutamisele, mille järgi tuleb suurendada taastuvenergia tehnoloogiate abil toodetava energia hulka. Seepärast ei tohiks projektile anda ajutist toetust enne, kuni see saavutab turuküpsuse. |
| --- | --- |

(147)

Austria, IG Windkraft, Oekostorm AG ja muud kolmandad isikud väidavad, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 kehtestatud põhimõtete kohaselt ei loeta uute tuumaelektrijaamade ehitamise ja käitamise toetamist siseturuga kokkusobivaks. Tuumaenergia ei kujuta endast uut, uuenduslikku või jätkusuutlikku elektrienergia tootmise tehnoloogiat, mis võiks aidata kaasa liidu eesmärgi saavutamisele, mille järgi tuleb suurendada taastuvenergia tehnoloogiate abil toodetava energia hulka. Seepärast ei tohiks projektile anda ajutist toetust enne, kuni see saavutab turuküpsuse.

| (148) | Austria väidab, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 2 punkt c ja artikkel 40 ei võimalda uute tuumaenergiaalaste investeeringute edendamist lugeda ühise huvi eesmärgiks, sest Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ei ole võimalik tõlgendada ühise huvi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses. Lisaks oleks selline eesmärk vastuolus liidu ELi toimimise lepingu kohaste muude eesmärkidega, täpsemalt artiklis 191 sätestatud ettevaatusprintsiibi ja programmiga „Horisont 2020“ hõlmatud jätkusuutlikkuse põhimõttega (56). |
| --- | --- |

(148)

Austria väidab, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 2 punkt c ja artikkel 40 ei võimalda uute tuumaenergiaalaste investeeringute edendamist lugeda ühise huvi eesmärgiks, sest Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ei ole võimalik tõlgendada ühise huvi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses. Lisaks oleks selline eesmärk vastuolus liidu ELi toimimise lepingu kohaste muude eesmärkidega, täpsemalt artiklis 191 sätestatud ettevaatusprintsiibi ja programmiga „Horisont 2020“ hõlmatud jätkusuutlikkuse põhimõttega (56).

56

| (149) | Mitmete ettepanekute kohaselt aitaks projekt kaasa tuumarajatiste kasutuselevõtuga seotud üleeuroopalistele eesmärkidele ja tuumauuringutele, mida tunnustatakse ka Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus. |
| --- | --- |

(149)

Mitmete ettepanekute kohaselt aitaks projekt kaasa tuumarajatiste kasutuselevõtuga seotud üleeuroopalistele eesmärkidele ja tuumauuringutele, mida tunnustatakse ka Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus.

| (150) | Paljudes tähelepanekutes väidetakse, et komisjon peaks tunnustama asjaolu, mille kohaselt on tuumaenergia puhta ja vähese süsinikdioksiidiheitega energiaallikas, liidu ühise eesmärgina, mis õigustab investeeringut. |
| --- | --- |

(150)

Paljudes tähelepanekutes väidetakse, et komisjon peaks tunnustama asjaolu, mille kohaselt on tuumaenergia puhta ja vähese süsinikdioksiidiheitega energiaallikas, liidu ühise eesmärgina, mis õigustab investeeringut.

| (151) | Mõningates tähelepanekutes osutatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõikele 2, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel määrata kindlaks oma energiatootmise struktuur. Tähelepanekutes märgitakse, et Ungari kavandatud erinevad energiatootmisvõimalused on osa riiklikust energiaalasest strateegiast ning sellega järgitakse tuumaenergia, kivisüsi ja rohelise mõtteviisi eesmärki. Sellest tulenevalt võib investeering olla õigustatud. |
| --- | --- |

(151)

Mõningates tähelepanekutes osutatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõikele 2, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel määrata kindlaks oma energiatootmise struktuur. Tähelepanekutes märgitakse, et Ungari kavandatud erinevad energiatootmisvõimalused on osa riiklikust energiaalasest strateegiast ning sellega järgitakse tuumaenergia, kivisüsi ja rohelise mõtteviisi eesmärki. Sellest tulenevalt võib investeering olla õigustatud.

| (152) | Komisjonile laekus ka märkusi, milles rõhutatakse, et tuumaenergia on väga pikaajaline, ohutu ja usaldusväärne liik liidu energiatootmise struktuuris. Nendes märkustes väideti, et tuumaallikate abil toodetud elektrienergia (üldjuhul suure võimsustaseme juures vahemikus 85–90 %) võib oluliselt soodustada pikaajalist varustuskindlust. Muud huvitatud isikud väitsid, et tulevases paigaldatud võimsuses tulevikus esineva märkimisväärse vahe, mis peaks ilmnema 2030. aastal, mil Paksi tuumaelektrijaama olemasolevad reaktorid kasutuselt kõrvaldatakse, ning elektrienergia impordile tuginemise tõttu, võiks projekt olla ideaalne võimalus tagada Ungari varustuskindlus ja vähendada sõltuvust kütusest. |
| --- | --- |

(152)

Komisjonile laekus ka märkusi, milles rõhutatakse, et tuumaenergia on väga pikaajaline, ohutu ja usaldusväärne liik liidu energiatootmise struktuuris. Nendes märkustes väideti, et tuumaallikate abil toodetud elektrienergia (üldjuhul suure võimsustaseme juures vahemikus 85–90 %) võib oluliselt soodustada pikaajalist varustuskindlust. Muud huvitatud isikud väitsid, et tulevases paigaldatud võimsuses tulevikus esineva märkimisväärse vahe, mis peaks ilmnema 2030. aastal, mil Paksi tuumaelektrijaama olemasolevad reaktorid kasutuselt kõrvaldatakse, ning elektrienergia impordile tuginemise tõttu, võiks projekt olla ideaalne võimalus tagada Ungari varustuskindlus ja vähendada sõltuvust kütusest.

| (153) | Komisjonile esitatud argumentide kohaselt aitab projekti teostamine kaasa piirkonna majanduskasvule peamiselt uute töökohtade loomise kaudu. Lisaks osutatakse mõnedes tähelepanekutes asjaolule, et liidu mis tahes suuruses ettevõtjatel on märkimisväärne võimalus osaleda projekti teostamiseks, suurendades seeläbi ärialast tarneahelat. Nendes tähelepanekutes märgitakse, et selline kavandatud majanduskasv on ühine huvi, mis võiks õigustada projekti teostamist. |
| --- | --- |

(153)

Komisjonile esitatud argumentide kohaselt aitab projekti teostamine kaasa piirkonna majanduskasvule peamiselt uute töökohtade loomise kaudu. Lisaks osutatakse mõnedes tähelepanekutes asjaolule, et liidu mis tahes suuruses ettevõtjatel on märkimisväärne võimalus osaleda projekti teostamiseks, suurendades seeläbi ärialast tarneahelat. Nendes tähelepanekutes märgitakse, et selline kavandatud majanduskasv on ühine huvi, mis võiks õigustada projekti teostamist.

4.2.2.   MÄRKUSED MEETME ASJAKOHASUSE KOHTA

| (154) | IG Windkraft ja Energiaklub väidavad, et meede on projekti kulusid arvestades sobimatu, kui võrrelda seda võimalike alternatiividega, mille abil võiks lahendada elektrienergia puudujäägi tulevikus paigaldatava tootmisvõimsuse korral. Sarnase toetuse summaga võib toota palju rohkem elektrienergiat aasta kohta, kui investeeritakse muudesse elektrienergiaallikatesse, nagu taastuvenergia tehnoloogiad. |
| --- | --- |

(154)

IG Windkraft ja Energiaklub väidavad, et meede on projekti kulusid arvestades sobimatu, kui võrrelda seda võimalike alternatiividega, mille abil võiks lahendada elektrienergia puudujäägi tulevikus paigaldatava tootmisvõimsuse korral. Sarnase toetuse summaga võib toota palju rohkem elektrienergiat aasta kohta, kui investeeritakse muudesse elektrienergiaallikatesse, nagu taastuvenergia tehnoloogiad.

4.2.3.   MÄRKUSED MEETME VAJALIKKUSE JA ERGUTAVA MÕJU KOHTA

| (155) | Austria väidab, et komisjon on asjaomast turgu, st Ungari tuumaenergia turg, valesti määratlenud selleks, et hinnata, kas turutõrked võivad esineda või mitte. Austria väidab, et õige asjakohane turg oleks liidu liberaliseeritud sisemine elektriturg. Austria väidab lisaks, et elektrienergia siseturu elektritootmise ja -varustusega seoses ei esine turutõrkeid. Vastupidi, elektrihinnad langeksid osaliselt piisava tootmisvõimsuse tagajärjel. Lisaks sellele on Ungari hästi ühendatud naaberliikmesriikide elektrivõrkudega. |
| --- | --- |

(155)

Austria väidab, et komisjon on asjaomast turgu, st Ungari tuumaenergia turg, valesti määratlenud selleks, et hinnata, kas turutõrked võivad esineda või mitte. Austria väidab, et õige asjakohane turg oleks liidu liberaliseeritud sisemine elektriturg. Austria väidab lisaks, et elektrienergia siseturu elektritootmise ja -varustusega seoses ei esine turutõrkeid. Vastupidi, elektrihinnad langeksid osaliselt piisava tootmisvõimsuse tagajärjel. Lisaks sellele on Ungari hästi ühendatud naaberliikmesriikide elektrivõrkudega.

| (156) | Austria ja IG Windkraft väidavad, et Ungari varustuskindluse probleemi korral ei tarvitse tuumaelektrijaamad olla selle lahendamiseks sobivaimad vahendid. Nad väidavad, et väikestes detsentraliseeritud reaktorites kasutatavad keskkonnasõbralikumad, paindlikumad ja odavamad energiaallikad võivad olla sobivamad. Lisaks väidab Austria, et tuumaelektrijaamad on jahutusnõuete tõttu tundlikud kuumalainete suhtes ning liikmesriigid sõltuvad imporditud uraanimaagist peaaegu 100 % ulatuses. |
| --- | --- |

(156)

Austria ja IG Windkraft väidavad, et Ungari varustuskindluse probleemi korral ei tarvitse tuumaelektrijaamad olla selle lahendamiseks sobivaimad vahendid. Nad väidavad, et väikestes detsentraliseeritud reaktorites kasutatavad keskkonnasõbralikumad, paindlikumad ja odavamad energiaallikad võivad olla sobivamad. Lisaks väidab Austria, et tuumaelektrijaamad on jahutusnõuete tõttu tundlikud kuumalainete suhtes ning liikmesriigid sõltuvad imporditud uraanimaagist peaaegu 100 % ulatuses.

| (157) | Kolmandad isikud on ka väitnud, et elektritootmissektoris toob turg üksinda kaasa uue tootmisvõimsuse ehitamise. Asjaolu, et Ungari sõltub elektrienergia impordist, ei kujuta endast turutõrget, eelkõige sellist, mida uus tuumaelektrijaam lahendab. Esitatud märkused näitavad, et odavama elektrienergia importimine muudest liikmesriikidest on toimiva turu tavapärane ja vastuvõetav praktika, mitte turutõrge. See lihtsalt viitab võimele osta kaupa madalaima turuhinna alusel. Laekunud märkuste kohaselt määratletakse elektrihinnad paljude tegurite alusel, sealhulgas toormehinnad, pakkumine ja nõudlus. Eelkõige Euroopas oleks elektrihinna langus reaktsioon kroonilisele ülemäärasele tootmisvõimsusele. Kuna seda võiks pidada tõhusalt toimiva turu reaktsiooniks, ei saa väita, et impordi tulemusena tekkinud energia turuhindade langus oleks turutõrge, mis omakorda põhjendaks uute tuumaelektrijaamade ehitamist. |
| --- | --- |

(157)

Kolmandad isikud on ka väitnud, et elektritootmissektoris toob turg üksinda kaasa uue tootmisvõimsuse ehitamise. Asjaolu, et Ungari sõltub elektrienergia impordist, ei kujuta endast turutõrget, eelkõige sellist, mida uus tuumaelektrijaam lahendab. Esitatud märkused näitavad, et odavama elektrienergia importimine muudest liikmesriikidest on toimiva turu tavapärane ja vastuvõetav praktika, mitte turutõrge. See lihtsalt viitab võimele osta kaupa madalaima turuhinna alusel. Laekunud märkuste kohaselt määratletakse elektrihinnad paljude tegurite alusel, sealhulgas toormehinnad, pakkumine ja nõudlus. Eelkõige Euroopas oleks elektrihinna langus reaktsioon kroonilisele ülemäärasele tootmisvõimsusele. Kuna seda võiks pidada tõhusalt toimiva turu reaktsiooniks, ei saa väita, et impordi tulemusena tekkinud energia turuhindade langus oleks turutõrge, mis omakorda põhjendaks uute tuumaelektrijaamade ehitamist.

| (158) | Laekunud märkuste kohaselt peaks Ungari isegi elektritootmise sektori turutõrke korral kaaluma rohkem võimalusi läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

(158)

Laekunud märkuste kohaselt peaks Ungari isegi elektritootmise sektori turutõrke korral kaaluma rohkem võimalusi läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil.

| (159) | Muudes tähelepanekutes on soovitatud, et kuigi tuumaenergia investeeringutega seotud probleemid, sealhulgas ulatuslik algne kapitaliinvesteering ja vajadus nii avaliku kui ka poliitilise toetuse järele on hästi teada, ei ole nende raskuste tunnistamine võrdne väitega, et tuumaenergia arendamine on seotud turutõrkega. Samades tähelepanekutes rõhutatakse, et kuigi komisjon jõudis järeldusele, mille kohaselt esineb Hinkley Point C korral turutõrge, ei tohiks eeldada, et kõik tuumainvesteeringud võiksid realiseerida üksnes toetuste süsteemi abil või et on alust eeldada üldist tuumaenergia turu ebaõnnestumist. |
| --- | --- |

(159)

Muudes tähelepanekutes on soovitatud, et kuigi tuumaenergia investeeringutega seotud probleemid, sealhulgas ulatuslik algne kapitaliinvesteering ja vajadus nii avaliku kui ka poliitilise toetuse järele on hästi teada, ei ole nende raskuste tunnistamine võrdne väitega, et tuumaenergia arendamine on seotud turutõrkega. Samades tähelepanekutes rõhutatakse, et kuigi komisjon jõudis järeldusele, mille kohaselt esineb Hinkley Point C korral turutõrge, ei tohiks eeldada, et kõik tuumainvesteeringud võiksid realiseerida üksnes toetuste süsteemi abil või et on alust eeldada üldist tuumaenergia turu ebaõnnestumist.

4.2.4.   MÄRKUSED MEETME PROPORTSIONAALSUSE KOHTA

| (160) | Austria väitis, et riigiabi peab alati piirduma vajaliku miinimumsummaga. Sellisel juhul, kus kavandatava projekti ehitamine toimub ilma pakkumismenetluseta, ei ole võimalik määratleda, kas projekti kogukulud piirduvad nõutava miinimumsummaga. |
| --- | --- |

(160)

Austria väitis, et riigiabi peab alati piirduma vajaliku miinimumsummaga. Sellisel juhul, kus kavandatava projekti ehitamine toimub ilma pakkumismenetluseta, ei ole võimalik määratleda, kas projekti kogukulud piirduvad nõutava miinimumsummaga.

| (161) | Energiaklub väidab, et Ungari riigiasutused ei uurinud projekti rahalise toetuse miinimumtaset. Selle asemel püüdsid Ungari riigiasutused projekti tervikuna rahastada, sealhulgas ka tegevuskulusid. Samuti rõhutab Energiaklub, et Ungari poolt esitatud arvutuste kohaselt ei piirduks riigiabi üksnes investeeringu rakendamisega, vaid seda antakse ka projekti teostamise eesmärgil, mis võib kaasa tuua Paks II ülemäärase hüvitamise. |
| --- | --- |

(161)

Energiaklub väidab, et Ungari riigiasutused ei uurinud projekti rahalise toetuse miinimumtaset. Selle asemel püüdsid Ungari riigiasutused projekti tervikuna rahastada, sealhulgas ka tegevuskulusid. Samuti rõhutab Energiaklub, et Ungari poolt esitatud arvutuste kohaselt ei piirduks riigiabi üksnes investeeringu rakendamisega, vaid seda antakse ka projekti teostamise eesmärgil, mis võib kaasa tuua Paks II ülemäärase hüvitamise.

4.2.5.   MÄRKUSED SEOSES SISETURULE AVALDUVA MEETME MÕJUGA

| (162) | Austria väidab, et riigiabi andmine tehnoloogiale, mis ei ole liberaliseeritud elektrienergia siseturul iseenesest kasumlik, toob kaasa märkimisväärse konkurentsi moonutamise. Lisaks võib see takistada uute, jätkusuutlike ja kulutõhusate turuosaliste turule sisenemist või põhjustada nende turuosaliste turult väljatõrjumist. Austria väidab, et tuumaelektrijaamad on ette nähtud suure baaskoormuse katmiseks ning see tootmisvõimsus on prioriteetne võrguga ühendamisel, kuna tuumaelektrijaamad võivad oma tootmisvõimsuse poolest üksnes veidi erineda. Kuigi neil on suured ehitus- ja dekomisjoneerimiskulud, jäävad tegevuskulud madalale tasemele, mis võimaldab neil siseneda väärtuse järjekorras. |
| --- | --- |

(162)

Austria väidab, et riigiabi andmine tehnoloogiale, mis ei ole liberaliseeritud elektrienergia siseturul iseenesest kasumlik, toob kaasa märkimisväärse konkurentsi moonutamise. Lisaks võib see takistada uute, jätkusuutlike ja kulutõhusate turuosaliste turule sisenemist või põhjustada nende turuosaliste turult väljatõrjumist. Austria väidab, et tuumaelektrijaamad on ette nähtud suure baaskoormuse katmiseks ning see tootmisvõimsus on prioriteetne võrguga ühendamisel, kuna tuumaelektrijaamad võivad oma tootmisvõimsuse poolest üksnes veidi erineda. Kuigi neil on suured ehitus- ja dekomisjoneerimiskulud, jäävad tegevuskulud madalale tasemele, mis võimaldab neil siseneda väärtuse järjekorras.

| (163) | Austria riigiasutused ja IG Windkraft väidavad, et uute tuumaelektrijaamade ehitamine toob kaasa Paksi elektrijaamade ettevõtjatele märkimisväärse turujõu, suurendades turu kontsentratsiooni, ning võimalik, et ka turgu valdava seisundi kuritarvitamise ELi toimimise lepingu artikli 102 tähenduses. |
| --- | --- |

(163)

Austria riigiasutused ja IG Windkraft väidavad, et uute tuumaelektrijaamade ehitamine toob kaasa Paksi elektrijaamade ettevõtjatele märkimisväärse turujõu, suurendades turu kontsentratsiooni, ning võimalik, et ka turgu valdava seisundi kuritarvitamise ELi toimimise lepingu artikli 102 tähenduses.

| (164) | MVM kontsern ja Paks II väidavad, et pärast seda, kui MVM kontsern on 100 % ulatuses müünud Paks II osaluse riigile, muutuvad need kaks ettevõtjat üksteisest täielikult sõltumatuks. Nad rõhutavad, et MVM kontsernil puudub nii otsene kui ka muu kontroll Paks II juhtimise ja käitamise üle. Nad rõhutavad ka seda, et MVM kontsern ja Paks II on kaks eraldiseisvat elektritootmisettevõtjat nagu kõik muud konkurendid, ning ei ole põhjust eeldada, et nende vahel toimub koordineerimine või tegevused või need kaks ettevõtjat ühendatakse. Lisaks väidab MVM kontsern, et tema strateegia hõlmab võimalikke investeeringuid, mis võivad tulevikus Paks II-ga konkureerida. |
| --- | --- |

(164)

MVM kontsern ja Paks II väidavad, et pärast seda, kui MVM kontsern on 100 % ulatuses müünud Paks II osaluse riigile, muutuvad need kaks ettevõtjat üksteisest täielikult sõltumatuks. Nad rõhutavad, et MVM kontsernil puudub nii otsene kui ka muu kontroll Paks II juhtimise ja käitamise üle. Nad rõhutavad ka seda, et MVM kontsern ja Paks II on kaks eraldiseisvat elektritootmisettevõtjat nagu kõik muud konkurendid, ning ei ole põhjust eeldada, et nende vahel toimub koordineerimine või tegevused või need kaks ettevõtjat ühendatakse. Lisaks väidab MVM kontsern, et tema strateegia hõlmab võimalikke investeeringuid, mis võivad tulevikus Paks II-ga konkureerida.

| (165) | Paks II väidab, et projekt on ette nähtud Paksi tuumaelektrijaama praeguse nelja reaktori tootmisvõimsuse asendamiseks. Need praegused reaktorid on kavas kasutuselt kõrvaldada 2030ndate keskpaigaks, samal ajal kui uued reaktorid 5 ja 6 (Paks II projekt) käivitatakse 2020ndate keskpaigas. Paks II väidab, et seega on turuosade hinnang ja väited valdava seisundi kohta põhjendamatud ning neid ei saa praegu arvestada. |
| --- | --- |

(165)

Paks II väidab, et projekt on ette nähtud Paksi tuumaelektrijaama praeguse nelja reaktori tootmisvõimsuse asendamiseks. Need praegused reaktorid on kavas kasutuselt kõrvaldada 2030ndate keskpaigaks, samal ajal kui uued reaktorid 5 ja 6 (Paks II projekt) käivitatakse 2020ndate keskpaigas. Paks II väidab, et seega on turuosade hinnang ja väited valdava seisundi kohta põhjendamatud ning neid ei saa praegu arvestada.

| (166) | Mitmed huvitatud isikud rõhutasid, et uuritav energiaturg osutub suuremaks kui üksiku riigi territoorium, kus tegutsevad paljud rahvusvahelised konkurendid, võttes arvesse Ungari elektrienergia impordi ulatuslikkust ning riigi suurepärast vastastikust seost naaberriikidega. |
| --- | --- |

(166)

Mitmed huvitatud isikud rõhutasid, et uuritav energiaturg osutub suuremaks kui üksiku riigi territoorium, kus tegutsevad paljud rahvusvahelised konkurendid, võttes arvesse Ungari elektrienergia impordi ulatuslikkust ning riigi suurepärast vastastikust seost naaberriikidega.

| (167) | Mõned isikud väidavad selgesõnaliselt, et projekt võib avaldada võimalikku allapoole suunatud mõju piirkondlikele elektriturgudele, näiteks Saksamaal, kus aastane baaskoormuse hind peaks 2025. aastaks langema kuni 0,6 % võrra, 2030. aastaks 1,1 % võrra ja 2040. aastaks kuni 1,2 % võrra. Teiselt poolt väidavad mõned isikud ka seda, et taastuvenergiaallikad Saksamaal teeniksid väiksemat tulu Paks II uute reaktorite tõttu ning maksumaksjate koormus Saksamaa taastuvenergia abikavade rahastamisel suureneks, samas kui tavaenergia tarnijatele tähendaks see kokkuhoidu kuni 1,02 % võrra 2030. aastaks. |
| --- | --- |

(167)

Mõned isikud väidavad selgesõnaliselt, et projekt võib avaldada võimalikku allapoole suunatud mõju piirkondlikele elektriturgudele, näiteks Saksamaal, kus aastane baaskoormuse hind peaks 2025. aastaks langema kuni 0,6 % võrra, 2030. aastaks 1,1 % võrra ja 2040. aastaks kuni 1,2 % võrra. Teiselt poolt väidavad mõned isikud ka seda, et taastuvenergiaallikad Saksamaal teeniksid väiksemat tulu Paks II uute reaktorite tõttu ning maksumaksjate koormus Saksamaa taastuvenergia abikavade rahastamisel suureneks, samas kui tavaenergia tarnijatele tähendaks see kokkuhoidu kuni 1,02 % võrra 2030. aastaks.

4.3.   HUVITATUD ISIKUTE ESITATUD TÄIENDAVAD MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE ESITATUD TÄIENDAVAD MÄRKUSED

| (168) | Mitmetes tähelepanekutes rõhutatakse, et Ungari üldsusega ei jagatud kõiki projekti üksikasju. Nad väidavad ka, et Paks II otsus on tehniliselt põhjendamatu, sest puuduvad ettevalmistavad uuringud selle kohta, kuidas aitaks investeerimine energiatõhususe meetmetesse ja taastuvenergiaallikatesse samas ulatuses tagada varustuskindlust. Seepärast märgivad vaatlejad, et arvestades laiaulatuslikku avalikku ja erialast kaasatust, ei peaks projekti teostama. |
| --- | --- |

(168)

Mitmetes tähelepanekutes rõhutatakse, et Ungari üldsusega ei jagatud kõiki projekti üksikasju. Nad väidavad ka, et Paks II otsus on tehniliselt põhjendamatu, sest puuduvad ettevalmistavad uuringud selle kohta, kuidas aitaks investeerimine energiatõhususe meetmetesse ja taastuvenergiaallikatesse samas ulatuses tagada varustuskindlust. Seepärast märgivad vaatlejad, et arvestades laiaulatuslikku avalikku ja erialast kaasatust, ei peaks projekti teostama.

| (169) | Teatud arvamused viitavad tuumaelektrijaamade võimalikule ohule. Mõnedes tähelepanekutes väljendatakse muret seoses Ungari ja Paks II suutlikkusega lahendada tuumaohutuse juhtumeid, sealhulgas tuumajäätmete ohutu kõrvaldamine. |
| --- | --- |

(169)

Teatud arvamused viitavad tuumaelektrijaamade võimalikule ohule. Mõnedes tähelepanekutes väljendatakse muret seoses Ungari ja Paks II suutlikkusega lahendada tuumaohutuse juhtumeid, sealhulgas tuumajäätmete ohutu kõrvaldamine.

| (170) | Mõnedes tähelepanekutes rõhutati asjaolu, et uute tootmisüksuste ehitaja määramisel ei korraldata pakkumismenetlust, mis nende arvates oleks vastuolus liidu õiguse sätetega. Lisaks sellele väidab Euroopa Parlamendi liige Jávor, et liidu riigihanke eeskirjade eeldatav rikkumine on meetmele omane ja sellega sisuliselt seotud, sest ta leiab, et Venemaa ei oleks Ungarile Paks II projekti jaoks laenu andnud ilma, et oleks tagatud investeering Rosatomile, mis väldiks liidu riigihanke eeskirju. Ta järeldab, et hinnangut selle kohta, kas Venemaa laenu kasutamine on ebaseaduslik riigiabi, ei saa eristada riigihangete eeskirjade vältimisest, sest need on omavahel seotud ja nende mõju tuleb koos hinnata. |
| --- | --- |

(170)

Mõnedes tähelepanekutes rõhutati asjaolu, et uute tootmisüksuste ehitaja määramisel ei korraldata pakkumismenetlust, mis nende arvates oleks vastuolus liidu õiguse sätetega. Lisaks sellele väidab Euroopa Parlamendi liige Jávor, et liidu riigihanke eeskirjade eeldatav rikkumine on meetmele omane ja sellega sisuliselt seotud, sest ta leiab, et Venemaa ei oleks Ungarile Paks II projekti jaoks laenu andnud ilma, et oleks tagatud investeering Rosatomile, mis väldiks liidu riigihanke eeskirju. Ta järeldab, et hinnangut selle kohta, kas Venemaa laenu kasutamine on ebaseaduslik riigiabi, ei saa eristada riigihangete eeskirjade vältimisest, sest need on omavahel seotud ja nende mõju tuleb koos hinnata.

| (171) | Mitmes märkuses vaieldi vastu asjaolule, et projekt teostatakse Venemaa laenu abil. Nad väidavad, et see propageeriks kütusealast ja majanduslikku sõltuvust, olles samal ajal vastuolus ELi energiajulgeoleku strateegiaga, piirates liidu turuosaliste osalemist üleeuroopalise energiavõrgu ja taristu arendamises. |
| --- | --- |

(171)

Mitmes märkuses vaieldi vastu asjaolule, et projekt teostatakse Venemaa laenu abil. Nad väidavad, et see propageeriks kütusealast ja majanduslikku sõltuvust, olles samal ajal vastuolus ELi energiajulgeoleku strateegiaga, piirates liidu turuosaliste osalemist üleeuroopalise energiavõrgu ja taristu arendamises.

| (172) | Mõned huvitatud isikud väidavad, et kui Ungari otsustas, et vajab tulevikus uut elektrienergia tootmisvõimsust, oleks ta pidanud järgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ artiklit 8 (57). Käesoleval juhul puudus pakkumismenetlus või samaväärne läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise menetlus, millega nähakse ette uus tootmisvõimsus. Seega ei saa Paks II investeering nende arvates rikkuda liidu õigust. |
| --- | --- |

(172)

Mõned huvitatud isikud väidavad, et kui Ungari otsustas, et vajab tulevikus uut elektrienergia tootmisvõimsust, oleks ta pidanud järgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ artiklit 8 (57). Käesoleval juhul puudus pakkumismenetlus või samaväärne läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise menetlus, millega nähakse ette uus tootmisvõimsus. Seega ei saa Paks II investeering nende arvates rikkuda liidu õigust.

57

| (173) | Mõned isikud väidavad, et riigiabi kasutamine ei ole sobiv siis, kui see vähendaks saastaja maksukoormust seoses tema põhjustatud saastamisega, mis põhineb ühenduse suunistel keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (58). |
| --- | --- |

(173)

Mõned isikud väidavad, et riigiabi kasutamine ei ole sobiv siis, kui see vähendaks saastaja maksukoormust seoses tema põhjustatud saastamisega, mis põhineb ühenduse suunistel keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta (58).

58

4.4.   UNGARI VASTUS HUVITATUD ISIKUTE TÕSTATATUD MÄRKUSTE KOHTA

UNGARI VASTUS HUVITATUD ISIKUTE TÕSTATATUD MÄRKUSTE KOHTA

| (174) | Ungari esitas oma vastuse kolmandate isikute märkustele riigiabi algatamisotsuse kohta („Vastus kolmandate isikute märkustele“) 8. aprillil 2016. |
| --- | --- |

(174)

Ungari esitas oma vastuse kolmandate isikute märkustele riigiabi algatamisotsuse kohta („Vastus kolmandate isikute märkustele“) 8. aprillil 2016.

| (175) | Eelkõige ei nõustu Ungari üldse Austria valitsuselt, Greenpeace Energy’lt, Energiaklubilt ja Euroopa Parlamendi liikmelt Benedek Jávorilt laekunud märkustega, kus erinevad kolmandad isikud väitsid, et Ungari analüüs ei hõlmanud ohutuse ja keskkonnaalaste eeskirjade, laenude rahastamise, kindlustuse, ohutuse, jäätmete kõrvaldamise, ülekandeühenduste ja ajakohastamise investeeringutega seotud kulusid, öeldes, et nendele isikutele esitati väära teavet ning nende väited on põhjendamatud. |
| --- | --- |

(175)

Eelkõige ei nõustu Ungari üldse Austria valitsuselt, Greenpeace Energy’lt, Energiaklubilt ja Euroopa Parlamendi liikmelt Benedek Jávorilt laekunud märkustega, kus erinevad kolmandad isikud väitsid, et Ungari analüüs ei hõlmanud ohutuse ja keskkonnaalaste eeskirjade, laenude rahastamise, kindlustuse, ohutuse, jäätmete kõrvaldamise, ülekandeühenduste ja ajakohastamise investeeringutega seotud kulusid, öeldes, et nendele isikutele esitati väära teavet ning nende väited on põhjendamatud.

| (176) | Vastus hõlmab Euroopa Parlamendi liikme Benedek Jávori esitatud märkuste üksikasjalikku ümberlükkamist. Eelkõige juhib Ungari tähelepanu järgmisele:






  — | kõikide vajalike ohutusinvesteeringute kulud on lisatud EPC-lepingusse; |
| --- | --- | --- |

(176)

Vastus hõlmab Euroopa Parlamendi liikme Benedek Jávori esitatud märkuste üksikasjalikku ümberlükkamist. Eelkõige juhib Ungari tähelepanu järgmisele:

—

kõikide vajalike ohutusinvesteeringute kulud on lisatud EPC-lepingusse;

| — | otsese jahutussüsteemi valikut kinnitab projekti keskkonnamõju hindamine; |
| --- | --- |

—

otsese jahutussüsteemi valikut kinnitab projekti keskkonnamõju hindamine;

| — | jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimisega seotud kuluartiklid arvutas välja radioaktiivsete jäätmete käitlemise agentuur 1996. aasta CXVI seaduse alusel aatomienergia kohta; |
| --- | --- |

—

jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimisega seotud kuluartiklid arvutas välja radioaktiivsete jäätmete käitlemise agentuur 1996. aasta CXVI seaduse alusel aatomienergia kohta;

| — | Paks II võrguühendusega seotud kulud on lisatud projekti finantsanalüüsile; |
| --- | --- |

—

Paks II võrguühendusega seotud kulud on lisatud projekti finantsanalüüsile;

| — | Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II tegevust ei vähendata vähese nõudluse tundidel, kuna Paks II peab asendama varasemaid ja olemasolevaid tootmisvõimsusi, mis järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse; |
| --- | --- |

—

Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II tegevust ei vähendata vähese nõudluse tundidel, kuna Paks II peab asendama varasemaid ja olemasolevaid tootmisvõimsusi, mis järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse;

| — | modernse III+ põlvkonna tehnoloogia korral võib julgelt eeldada suhteliselt kõrget tootmisvõimsust (90+ %) Paks II töö ea jooksul; |
| --- | --- |

—

modernse III+ põlvkonna tehnoloogia korral võib julgelt eeldada suhteliselt kõrget tootmisvõimsust (90+ %) Paks II töö ea jooksul;

| — | 60-aastane tegevusperiood on rahvusvaheliselt laialdaselt tunnustatud, sest tegemist on tavalise eeldusega isegi madalama kvaliteediga III põlvkonna elektrijaamade korral; |
| --- | --- |

—

60-aastane tegevusperiood on rahvusvaheliselt laialdaselt tunnustatud, sest tegemist on tavalise eeldusega isegi madalama kvaliteediga III põlvkonna elektrijaamade korral;

| — | projekt on käibemaksu seisukohast neutraalne ja kuna suure osa teenustest osutavad ELi kohalikud tarnijad, siis on tollimaksude eeldus/arvutamine ekslik. |
| --- | --- |

—

projekt on käibemaksu seisukohast neutraalne ja kuna suure osa teenustest osutavad ELi kohalikud tarnijad, siis on tollimaksude eeldus/arvutamine ekslik.

| (177) | Ungari väidab, et korraldas ulatusliku tundlikkusanalüüsi, eesmärgiga hinnata selliste eelduste ja muutujate, nagu jaama kasutusaeg, käitamis- ja hoolduskulud, jäätmekäitlus ja dekomisjoneerimise kulud, koormustegurid, makromajanduslikud tegurid nagu välisvaluuta ja inflatsioon, erinevad turuhinna stsenaariumid, viivitused ja muu sarnase mõju ärimudelile, ning see tundlikkusanalüüs toetaks täielikult oma järeldust, et meede ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(177)

Ungari väidab, et korraldas ulatusliku tundlikkusanalüüsi, eesmärgiga hinnata selliste eelduste ja muutujate, nagu jaama kasutusaeg, käitamis- ja hoolduskulud, jäätmekäitlus ja dekomisjoneerimise kulud, koormustegurid, makromajanduslikud tegurid nagu välisvaluuta ja inflatsioon, erinevad turuhinna stsenaariumid, viivitused ja muu sarnase mõju ärimudelile, ning see tundlikkusanalüüs toetaks täielikult oma järeldust, et meede ei kujuta endast riigiabi.

| (178) | Seoses laekunud tähelepanekutega meetme võimaliku sobivuse kohta kordab Ungari mitut argumenti, mis on esitatud tootmisstruktuuri vaba valiku ja mitmekesistamise, asendusvõimsuse vajaduse, süsinikdioksiidiheite vähendamise, töökohtade loomise, taskukohasuse ja väidetava mitmekordistava mõju kohta. |
| --- | --- |

(178)

Seoses laekunud tähelepanekutega meetme võimaliku sobivuse kohta kordab Ungari mitut argumenti, mis on esitatud tootmisstruktuuri vaba valiku ja mitmekesistamise, asendusvõimsuse vajaduse, süsinikdioksiidiheite vähendamise, töökohtade loomise, taskukohasuse ja väidetava mitmekordistava mõju kohta.

| (179) | Ungari väidab, et Austria valitsuse argument, mille kohaselt on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu eesmärk seoses „tuumaenergeetika arenguga ühenduses juba saavutatud ning seda ei saa kasutada ühise huvi toetamiseks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses tehniliselt arendatud ja Euroopasse ehitatud arvukate tuumaelektrijaamade tõttu“, ei ole tõene. Ungari arvates ajab see argument segamini tuumaenergia tootmise eesmärgi tehnoloogia kontseptsiooniga, mille korral ei saa väita, et see oleks staatiline. Ungari väidab, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping moodustab jätkuvalt osa liidu põhiseaduslikust korrast ja seda ei ole kehtetuks tunnistatud. Viimasena rõhutab Ungari, et Austria ja Greenpeace ei esitanud ühtegi kohtupraktikat, mis näitaks, et ühise huvi eesmärgiga seotud teemad on tingimata piiratud või piiratud kestusega. |
| --- | --- |

(179)

Ungari väidab, et Austria valitsuse argument, mille kohaselt on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu eesmärk seoses „tuumaenergeetika arenguga ühenduses juba saavutatud ning seda ei saa kasutada ühise huvi toetamiseks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses tehniliselt arendatud ja Euroopasse ehitatud arvukate tuumaelektrijaamade tõttu“, ei ole tõene. Ungari arvates ajab see argument segamini tuumaenergia tootmise eesmärgi tehnoloogia kontseptsiooniga, mille korral ei saa väita, et see oleks staatiline. Ungari väidab, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping moodustab jätkuvalt osa liidu põhiseaduslikust korrast ja seda ei ole kehtetuks tunnistatud. Viimasena rõhutab Ungari, et Austria ja Greenpeace ei esitanud ühtegi kohtupraktikat, mis näitaks, et ühise huvi eesmärgiga seotud teemad on tingimata piiratud või piiratud kestusega.

| (180) | Seoses energiatootmisvõimaluste mitmekesistamisega eitab Ungari Austria ja Austria tuuleenergiaorganisatsiooni väiteid liiduülese uraanisõltuvuse kohta ning rõhutab, et uraani leidub paljudes olulistes kaevandamata kohtades. Samuti väidab ta, et ainuüksi asjaolu, et ressurss on piiratud, ei tähenda seda, et selle kasutamine ei ole jätkusuutlik, ning toetub energeetika valdkonna majandusteadlase Loreta Stankeviciute Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuuri (IAEA) (59) nimel esitatud märkustele, mille kohaselt on „tuumaenergia paljude jätkusuutlikkuse näitajate suhtes positiivne“. |
| --- | --- |

(180)

Seoses energiatootmisvõimaluste mitmekesistamisega eitab Ungari Austria ja Austria tuuleenergiaorganisatsiooni väiteid liiduülese uraanisõltuvuse kohta ning rõhutab, et uraani leidub paljudes olulistes kaevandamata kohtades. Samuti väidab ta, et ainuüksi asjaolu, et ressurss on piiratud, ei tähenda seda, et selle kasutamine ei ole jätkusuutlik, ning toetub energeetika valdkonna majandusteadlase Loreta Stankeviciute Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuuri (IAEA) (59) nimel esitatud märkustele, mille kohaselt on „tuumaenergia paljude jätkusuutlikkuse näitajate suhtes positiivne“.

59

| (181) | Ungari rõhutab, et mõned tuumaalaste energiaallikate kasutamise kaudu CO2-heite vähendamisega seoses esitatud argumendid on asjakohased, sest taastuvenergia tehnoloogiatega kaasnevad suured kulud ja need on energiatootmise liigi korral vahelduvad. Samuti väidab ta, et fikseeritud taastuvenergia subsideeritud tariifid on vastuolus vabaturu tingimuste lubamisega, ning ta tsiteerib Greenpeace’i, kes väitis, et fikseeritud elektrienergia ostuhindade kokkulepped on vähem soodsad madalamate turuhindade stsenaariumi korral, kuigi Paks II sellisel viisil oma elektrienergiat ei müüks. |
| --- | --- |

(181)

Ungari rõhutab, et mõned tuumaalaste energiaallikate kasutamise kaudu CO2-heite vähendamisega seoses esitatud argumendid on asjakohased, sest taastuvenergia tehnoloogiatega kaasnevad suured kulud ja need on energiatootmise liigi korral vahelduvad. Samuti väidab ta, et fikseeritud taastuvenergia subsideeritud tariifid on vastuolus vabaturu tingimuste lubamisega, ning ta tsiteerib Greenpeace’i, kes väitis, et fikseeritud elektrienergia ostuhindade kokkulepped on vähem soodsad madalamate turuhindade stsenaariumi korral, kuigi Paks II sellisel viisil oma elektrienergiat ei müüks.

2

| (182) | Ungari toob välja mitmed allikad, mis väidavad, et meede ei kahjusta põhjendamatult konkurentsi, ja märgivad, et komisjonil ei olnud kahtlusi meetme kokkusobivuses siseturuga (nagu tõi välja Greenpeace), vaid pigem abi olemasolu küsimuses. |
| --- | --- |

(182)

Ungari toob välja mitmed allikad, mis väidavad, et meede ei kahjusta põhjendamatult konkurentsi, ja märgivad, et komisjonil ei olnud kahtlusi meetme kokkusobivuses siseturuga (nagu tõi välja Greenpeace), vaid pigem abi olemasolu küsimuses.

| (183) | Sama reguleerimisala piires (võimalikud konkurentsimoonutused) kummutab Ungari Greenpeace’i esitatud argumendid selle kohta, et ta kehtestab fikseeritud tariifi (sarnaselt tuumaelektrijaamaga Hinkley Point C), et toetada Paks II pikaajalist toimimist. |
| --- | --- |

(183)

Sama reguleerimisala piires (võimalikud konkurentsimoonutused) kummutab Ungari Greenpeace’i esitatud argumendid selle kohta, et ta kehtestab fikseeritud tariifi (sarnaselt tuumaelektrijaamaga Hinkley Point C), et toetada Paks II pikaajalist toimimist.

| (184) | Ungari vaidleb vastu tähelepanekutele, mille kohaselt suunaks projekt taastuvate energiaallikatega seotud investeeringud Ungarisse ja naaberriikidesse. Ta väidab, et riiklik energiastrateegia hõlmab taastuvaid energiaallikaid koos tuumaenergiaga ning paigaldatud võimsuse vahet tulevikus ei saa kaotada üksnes tuumaenergia abil. Seepärast ei takista täiendav tuumavõimsus taastuvenergia arendamist. Ungari märgib, et Energy Brainpooli poolt Greenpeace’i väite osana esitatud turuanalüüsis eeldatakse taastuvenergia kasutuselevõttu vastavalt Ungari riiklikule taastuvenergia eesmärgile. |
| --- | --- |

(184)

Ungari vaidleb vastu tähelepanekutele, mille kohaselt suunaks projekt taastuvate energiaallikatega seotud investeeringud Ungarisse ja naaberriikidesse. Ta väidab, et riiklik energiastrateegia hõlmab taastuvaid energiaallikaid koos tuumaenergiaga ning paigaldatud võimsuse vahet tulevikus ei saa kaotada üksnes tuumaenergia abil. Seepärast ei takista täiendav tuumavõimsus taastuvenergia arendamist. Ungari märgib, et Energy Brainpooli poolt Greenpeace’i väite osana esitatud turuanalüüsis eeldatakse taastuvenergia kasutuselevõttu vastavalt Ungari riiklikule taastuvenergia eesmärgile.

| (185) | Ungari kordab MVM kontserni esitatud seiskohti, et MVM kontserni ja Paks II ei ole kavas ühendada ning seega ei toimu turu kontsentratsiooni. Samuti kordab ta MVM kontserni väidet, et MVM kontserni äristrateegia hõlmab võimalikke investeeringuid, mis võivad tulevikus Paks II-ga konkureerida. |
| --- | --- |

(185)

Ungari kordab MVM kontserni esitatud seiskohti, et MVM kontserni ja Paks II ei ole kavas ühendada ning seega ei toimu turu kontsentratsiooni. Samuti kordab ta MVM kontserni väidet, et MVM kontserni äristrateegia hõlmab võimalikke investeeringuid, mis võivad tulevikus Paks II-ga konkureerida.

| (186) | Lisaks kordab Ungari väiteid, mille kohaselt tuleb uuritavat turgu vastastikuse ühendamise kõrge taseme tõttu Ungari riigi piiridest laiemalt tõlgendada. Selles kontekstis oleks meetme mõju tühine. Ungari vaidlustab ka Greenpeace’i nimel Energy Brainpooli koostatud analüüsi metoodikaga seoses projekti võimaliku mõju kohta, mis avaldub piirkondlikele elektriturgudele, näiteks Saksamaal. Ta väidab, et kasutatud lähenemisviis hõlmab projekti mõju hindamist eranditult riigisiseses kontekstis, arvestamata elektrienergia importi Ungarisse ning selle ekstrapoleerimist Saksamaale kaudsel eeldusel, et mõju Saksamaa elektriturule oleks sama mis Ungari korral. Ungari väidab ka seda, et analüüsil on puudusi, sest selles hinnatakse olemasolevat vastastikuse ühendamise võimsuse taset, ent eiratakse edasisi ühendusi, mis moodustavad osa liidu eesmärkidest. |
| --- | --- |

(186)

Lisaks kordab Ungari väiteid, mille kohaselt tuleb uuritavat turgu vastastikuse ühendamise kõrge taseme tõttu Ungari riigi piiridest laiemalt tõlgendada. Selles kontekstis oleks meetme mõju tühine. Ungari vaidlustab ka Greenpeace’i nimel Energy Brainpooli koostatud analüüsi metoodikaga seoses projekti võimaliku mõju kohta, mis avaldub piirkondlikele elektriturgudele, näiteks Saksamaal. Ta väidab, et kasutatud lähenemisviis hõlmab projekti mõju hindamist eranditult riigisiseses kontekstis, arvestamata elektrienergia importi Ungarisse ning selle ekstrapoleerimist Saksamaale kaudsel eeldusel, et mõju Saksamaa elektriturule oleks sama mis Ungari korral. Ungari väidab ka seda, et analüüsil on puudusi, sest selles hinnatakse olemasolevat vastastikuse ühendamise võimsuse taset, ent eiratakse edasisi ühendusi, mis moodustavad osa liidu eesmärkidest.

| (187) | Seoses tähelepanekutega ohutusküsimuste kohta väidab Ungari, et riigil on olemasoleva nelja reaktori põhjal olemas märkimisväärsed teadmised ja oskused. Samuti märgib ta, et Ungari aatomienergiaagentuur (mis väljastab tuumarajatiste litsentse) on juba vägagi kursis VVER-tehnoloogiaga ning välja töötanud asjaomase kaheaastase ettevõttesisese koolitusprogrammi. See programm hõlmab reguleerivate asutuste liikmeid, kellel on olulised asjaomased akadeemilised ja praktilised kogemused, uute töötajate koolitamist ja arendamist seoses nende ülesannete ja kohustustega, mida nad reguleerivasse asutusse kuuluvana teostavad. |
| --- | --- |

(187)

Seoses tähelepanekutega ohutusküsimuste kohta väidab Ungari, et riigil on olemasoleva nelja reaktori põhjal olemas märkimisväärsed teadmised ja oskused. Samuti märgib ta, et Ungari aatomienergiaagentuur (mis väljastab tuumarajatiste litsentse) on juba vägagi kursis VVER-tehnoloogiaga ning välja töötanud asjaomase kaheaastase ettevõttesisese koolitusprogrammi. See programm hõlmab reguleerivate asutuste liikmeid, kellel on olulised asjaomased akadeemilised ja praktilised kogemused, uute töötajate koolitamist ja arendamist seoses nende ülesannete ja kohustustega, mida nad reguleerivasse asutusse kuuluvana teostavad.

| (188) | Lisaks rõhutab Ungari, et nii keskkonnaasutus kui ka reguleeriv asutus on üksteisest sõltumatud, mis tagab kindla ja objektiivse ohutusraamistiku. Ungari märgib ka seda, et projekti asjaomased tehnilised nõuded seoses tuumaohutusega on välja töötatud Ungari õiguse, Euroopa kommunaalteenuste nõuete, IAEA ja tuumaenergia küsimuse reguleerijate Lääne-Euroopa assotsiatsiooni ohutusalaste soovituste ning Fukushima õnnetuse käigus saadud õppetundide kombineerimisega. |
| --- | --- |

(188)

Lisaks rõhutab Ungari, et nii keskkonnaasutus kui ka reguleeriv asutus on üksteisest sõltumatud, mis tagab kindla ja objektiivse ohutusraamistiku. Ungari märgib ka seda, et projekti asjaomased tehnilised nõuded seoses tuumaohutusega on välja töötatud Ungari õiguse, Euroopa kommunaalteenuste nõuete, IAEA ja tuumaenergia küsimuse reguleerijate Lääne-Euroopa assotsiatsiooni ohutusalaste soovituste ning Fukushima õnnetuse käigus saadud õppetundide kombineerimisega.

| (189) | Vastusena tähelepanekutele, milles käsitletakse läbipaistvuse ilmset puudumist projekti ettevalmistamisel, selgitas Ungari, et parlamentaarse otsustusprotsessi tulemusena saavutas see läbipaistvuse. Parlamentaarne protsess tagas kogu asjakohase teabe kättesaadavuse kõikidele huvitatud isikutele ja ametiasutustele, sealhulgas komisjon. Protsessi käigus avaldati kõik sõltumatud eksperdiaruanded, sealhulgas projekti majandusanalüüsid, ning kõik keskkonnamõju hindamise materjalid tehti kättesaadavaks mitmes keeles. |
| --- | --- |

(189)

Vastusena tähelepanekutele, milles käsitletakse läbipaistvuse ilmset puudumist projekti ettevalmistamisel, selgitas Ungari, et parlamentaarse otsustusprotsessi tulemusena saavutas see läbipaistvuse. Parlamentaarne protsess tagas kogu asjakohase teabe kättesaadavuse kõikidele huvitatud isikutele ja ametiasutustele, sealhulgas komisjon. Protsessi käigus avaldati kõik sõltumatud eksperdiaruanded, sealhulgas projekti majandusanalüüsid, ning kõik keskkonnamõju hindamise materjalid tehti kättesaadavaks mitmes keeles.

| (190) | Samuti viitab Ungari ajavahemikus 17. märts–4. mai 2015 projekti eest vastutava valitsuse asjuri korraldatud avalikele konsultatsioonidele, millega juhiti tähelepanu Paks II ehitamise ja käitamisega seotud võimalikule keskkonnamõjule. Lisaks teavitas Ungari projektist kõiki oma naabruses asuvaid (ELi kuuluvaid ja mittekuuluvaid) kolmandaid riike ning organiseeris mitmes riigis kokku üheksa avalikku konsultatsiooni projekti kohta. |
| --- | --- |

(190)

Samuti viitab Ungari ajavahemikus 17. märts–4. mai 2015 projekti eest vastutava valitsuse asjuri korraldatud avalikele konsultatsioonidele, millega juhiti tähelepanu Paks II ehitamise ja käitamisega seotud võimalikule keskkonnamõjule. Lisaks teavitas Ungari projektist kõiki oma naabruses asuvaid (ELi kuuluvaid ja mittekuuluvaid) kolmandaid riike ning organiseeris mitmes riigis kokku üheksa avalikku konsultatsiooni projekti kohta.

| (191) | Seoses tähelepanekutega, mille kohaselt väidetakse, et projekti valmimine on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2014/24/EL (60) ja 2014/25/EL, (61) selgitavad Ungari riigiasutused, et valitsustevaheline kokkulepe ja rakenduskokkulepped jäävad väljapoole ELi toimimise lepingu ja direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL kohaldamisala. Lisaks väidavad nad, et isegi ELi toimimise lepingu kohaldamise korral oleksid valitsustevaheline kokkulepe ja rakenduslepingud hõlmatud rahvusvaheliste lepingutega seotud konkreetse erandiga, nagu on sätestatud direktiivi 2014/25/EL artiklis 22, või käesoleva direktiivi artikli 50 punktis c sätestatud tehnilise erandiga ning seepärast tuleks see vabastada liidu riigihanke eeskirjade kohaldamisest. Ungari selgitab, et valitsustevahelises kokkuleppes on kehtestatud rakenduslepingute sõlmimiseks selged eeskirjad, sealhulgas erinõuded ettevõtjate määramiseks ja allhankelepingute sõlmimiseks. |
| --- | --- |

(191)

Seoses tähelepanekutega, mille kohaselt väidetakse, et projekti valmimine on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2014/24/EL (60) ja 2014/25/EL, (61) selgitavad Ungari riigiasutused, et valitsustevaheline kokkulepe ja rakenduskokkulepped jäävad väljapoole ELi toimimise lepingu ja direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL kohaldamisala. Lisaks väidavad nad, et isegi ELi toimimise lepingu kohaldamise korral oleksid valitsustevaheline kokkulepe ja rakenduslepingud hõlmatud rahvusvaheliste lepingutega seotud konkreetse erandiga, nagu on sätestatud direktiivi 2014/25/EL artiklis 22, või käesoleva direktiivi artikli 50 punktis c sätestatud tehnilise erandiga ning seepärast tuleks see vabastada liidu riigihanke eeskirjade kohaldamisest. Ungari selgitab, et valitsustevahelises kokkuleppes on kehtestatud rakenduslepingute sõlmimiseks selged eeskirjad, sealhulgas erinõuded ettevõtjate määramiseks ja allhankelepingute sõlmimiseks.

60

61

| (192) | Ungari lükkab ümber ka tähelepanekud, milles väidetakse, et see on vastuolus direktiivi 2009/72/EÜ artikliga 8. Ungari väidab, et seda direktiivi ei kohaldata projekti suhtes, sest see kuulub Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ainupädevusse, mis on ülimuslik ELi toimimise lepingu eeskirjade ja kõikide sellest tulenevate teiseste õigusaktide suhtes. Ungari riigiasutused rõhutavad ka seda, et nende arvates ei saa kohaldada direktiivi 2009/72/EÜ tootmisvõimsuse hankimisega seotud sätteid, kuna projekt ei hõlma riigiabi. |
| --- | --- |

(192)

Ungari lükkab ümber ka tähelepanekud, milles väidetakse, et see on vastuolus direktiivi 2009/72/EÜ artikliga 8. Ungari väidab, et seda direktiivi ei kohaldata projekti suhtes, sest see kuulub Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ainupädevusse, mis on ülimuslik ELi toimimise lepingu eeskirjade ja kõikide sellest tulenevate teiseste õigusaktide suhtes. Ungari riigiasutused rõhutavad ka seda, et nende arvates ei saa kohaldada direktiivi 2009/72/EÜ tootmisvõimsuse hankimisega seotud sätteid, kuna projekt ei hõlma riigiabi.

| (193) | Viimasena viitab Ungari Euroopa Liidu Kohtu praktikale, (62) mille kohaselt ei saa liidu õiguse rikkumise olemasolu või puudumist riigiabi olemasolu uurimise kontekstis arvestada. Sellega seoses leiab Ungari, et elektrienergia direktiivi võimalikku rikkumist tuleb uurida väljaspool riigiabi ametliku uurimise ulatust. Samuti viitab Ungari komisjoni otsusele riigiabi kohta seoses tuumaelektrijaamaga Hinkley Point C, väites, et määratletud pakkumiste asemel saab seoses läbipaistvuse ja mittediskrimineerimisega kasutada samaväärseid menetlusi direktiivi 2009/72/EÜ artikli 8 tähenduses. Ungari väidab, et allhankelepingute sõlmimine toimub kooskõlas mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

(193)

Viimasena viitab Ungari Euroopa Liidu Kohtu praktikale, (62) mille kohaselt ei saa liidu õiguse rikkumise olemasolu või puudumist riigiabi olemasolu uurimise kontekstis arvestada. Sellega seoses leiab Ungari, et elektrienergia direktiivi võimalikku rikkumist tuleb uurida väljaspool riigiabi ametliku uurimise ulatust. Samuti viitab Ungari komisjoni otsusele riigiabi kohta seoses tuumaelektrijaamaga Hinkley Point C, väites, et määratletud pakkumiste asemel saab seoses läbipaistvuse ja mittediskrimineerimisega kasutada samaväärseid menetlusi direktiivi 2009/72/EÜ artikli 8 tähenduses. Ungari väidab, et allhankelepingute sõlmimine toimub kooskõlas mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtetega.

62

4.5.   UNGARI ESITATUD TÄIENDAVAD MÄRKUSED VASTUSENA KOMISJONILE ESITATUD TÄHELEPANEKUTELE

UNGARI ESITATUD TÄIENDAVAD MÄRKUSED VASTUSENA KOMISJONILE ESITATUD TÄHELEPANEKUTELE

| (194) | Ungari väidab oma vastuses komisjonile esitatud tähelepanekutele, et komisjoni enda tuumaenergia näidisprogrammi käsitlevas teatises (63) näidatakse, et ajavahemikus 2015–2050 tuleb tuumaenergeetikasse investeerida miljardeid eurosid (hinnanguliselt 650–760 eurot), et kogu liidus tagada energiavarustuse kindel tulevik. |
| --- | --- |

(194)

Ungari väidab oma vastuses komisjonile esitatud tähelepanekutele, et komisjoni enda tuumaenergia näidisprogrammi käsitlevas teatises (63) näidatakse, et ajavahemikus 2015–2050 tuleb tuumaenergeetikasse investeerida miljardeid eurosid (hinnanguliselt 650–760 eurot), et kogu liidus tagada energiavarustuse kindel tulevik.

63

5.   MEETME HINDAMINE

MEETME HINDAMINE

5.1.   ABI OLEMASOLU

ABI OLEMASOLU

| (195) | Meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel, kui see vastab neljale kumulatiivsele tingimusele. Esiteks peab eelis olema rahastatud riigi poolt või riigi vahenditest. Teiseks peab meede andma abisaajale eelise. Kolmandaks peab meede soodustama teatud ettevõtjaid või majandustegevust (st olemas peab olema teatav selektiivsuse määr). Neljandaks võib meede kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. |
| --- | --- |

(195)

Meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel, kui see vastab neljale kumulatiivsele tingimusele. Esiteks peab eelis olema rahastatud riigi poolt või riigi vahenditest. Teiseks peab meede andma abisaajale eelise. Kolmandaks peab meede soodustama teatud ettevõtjaid või majandustegevust (st olemas peab olema teatav selektiivsuse määr). Neljandaks võib meede kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul.

| (196) | Algatamisotsuse jaotises 3.1 tegi komisjon esialgse järelduse, et meede võib anda Paks II majandusliku eelise, see tooks kaasa riigiabi, kuna seda anti riigiressurssidest, mis kuuluvad Ungari Vabariigile, meede oleks valikuline ning see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja kahjustada konkurentsi siseturul. Komisjon ei ole ametliku uurimise käigus leidnud ühtegi põhjust oma hinnangu muutmiseks selle kohta. |
| --- | --- |

(196)

Algatamisotsuse jaotises 3.1 tegi komisjon esialgse järelduse, et meede võib anda Paks II majandusliku eelise, see tooks kaasa riigiabi, kuna seda anti riigiressurssidest, mis kuuluvad Ungari Vabariigile, meede oleks valikuline ning see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja kahjustada konkurentsi siseturul. Komisjon ei ole ametliku uurimise käigus leidnud ühtegi põhjust oma hinnangu muutmiseks selle kohta.

5.1.1.   MAJANDUSLIK EELIS

| (197) | Komisjon hindas, kas meede tooks Paks II-le kaasa majandusliku eelise asjaolu tõttu, et see omab ja käitab kahte uut tuumareaktorit, mida rahastab täies ulatuses Ungari Vabariik. Lisaks hindas komisjon, kas Paks II majandusliku eelise olemasolu võiks välistada juhul, kui Ungari Vabariigi investeering oleks turupõhine investeering, mille eesmärk on teenida kasumit. |
| --- | --- |

(197)

Komisjon hindas, kas meede tooks Paks II-le kaasa majandusliku eelise asjaolu tõttu, et see omab ja käitab kahte uut tuumareaktorit, mida rahastab täies ulatuses Ungari Vabariik. Lisaks hindas komisjon, kas Paks II majandusliku eelise olemasolu võiks välistada juhul, kui Ungari Vabariigi investeering oleks turupõhine investeering, mille eesmärk on teenida kasumit.

| (198) | Komisjon nõustub oma hinnangus Ungariga turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumi kasutamise kohta, et määratleda, kas konkreetne investeering on turupõhine. Asjaomase põhimõtte raames uuritakse, kas turuinvestor oleks investeeringu tegemise otsuse vastuvõtmise ajal investeerinud projekti samadel tingimustel kui riiklik investor (vt ka põhjendused 53 ja 54). |
| --- | --- |

(198)

Komisjon nõustub oma hinnangus Ungariga turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumi kasutamise kohta, et määratleda, kas konkreetne investeering on turupõhine. Asjaomase põhimõtte raames uuritakse, kas turuinvestor oleks investeeringu tegemise otsuse vastuvõtmise ajal investeerinud projekti samadel tingimustel kui riiklik investor (vt ka põhjendused 53 ja 54).

| (199) | Käesolev analüüs kinnitab majandusliku eelise olemasolu ja seega ka riigiabi olemasolu, kui investeeringu oodatav sisemine tulumäär on väiksem kui võrdluseks olev turupõhine kapitali kaalutud keskmine hind sama projekti kohta, kuna ratsionaalne erainvestor ei investeeriks sellistel tingimusel. |
| --- | --- |

(199)

Käesolev analüüs kinnitab majandusliku eelise olemasolu ja seega ka riigiabi olemasolu, kui investeeringu oodatav sisemine tulumäär on väiksem kui võrdluseks olev turupõhine kapitali kaalutud keskmine hind sama projekti kohta, kuna ratsionaalne erainvestor ei investeeriks sellistel tingimusel.

| (200) | Turumajandusliku investeerimise põhimõtte analüüsis eeldatakse, et sisemise tulumäära ja kapitali kaalutud keskmise hinna prognoosimisel kasutatav tõendusmaterjal on kogutud samaaegselt investeerimisotsuse tegemisega, taastamaks sel ajal investorite valduses olevat teavet. Komisjon koostas Paks II projektiga seotud otsuste tegemise ajakava, et teha kindlaks, milline teave oli ja on tulevikus investoritele kättesaadav sel hetkel, mil tehakse otsus projektiga jätkamise kohta (64). |
| --- | --- |

(200)

Turumajandusliku investeerimise põhimõtte analüüsis eeldatakse, et sisemise tulumäära ja kapitali kaalutud keskmise hinna prognoosimisel kasutatav tõendusmaterjal on kogutud samaaegselt investeerimisotsuse tegemisega, taastamaks sel ajal investorite valduses olevat teavet. Komisjon koostas Paks II projektiga seotud otsuste tegemise ajakava, et teha kindlaks, milline teave oli ja on tulevikus investoritele kättesaadav sel hetkel, mil tehakse otsus projektiga jätkamise kohta (64).

64

| (201) | Käesoleva otsuse tegemise kuupäevast alates ei ole Paks II endiselt tagasiulatuvalt alustanud kahe uue reaktori ehitustöödega (65) [---]. Seepärast leiab komisjon, et 2017. aasta veebruari seisuga kättesaadavad andmed (edaspidi „2017. aasta andmed“) on turumajandusliku investeerimise põhimõtte hindamisel kõige olulisemad ja neid tuleks arvestada põhistsenaariumina. |
| --- | --- |

(201)

Käesoleva otsuse tegemise kuupäevast alates ei ole Paks II endiselt tagasiulatuvalt alustanud kahe uue reaktori ehitustöödega (65) [---]. Seepärast leiab komisjon, et 2017. aasta veebruari seisuga kättesaadavad andmed (edaspidi „2017. aasta andmed“) on turumajandusliku investeerimise põhimõtte hindamisel kõige olulisemad ja neid tuleks arvestada põhistsenaariumina.

65

| (202) | Samas algasid Paks II seotud läbirääkimised rohkem kui kaks aastat varem. Selleks et kontrollida turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumi täitmise tulemuste stabiilsust, on komisjon koostanud ka eraldi hinnangu esialgse investeerimisotsuse kuupäeva seisuga, st EPC-lepingu allkirjastamise kuupäev 9. detsember 2014 (edaspidi „2014. aasta andmed“). Komisjon näitab, et sama analüüsi varasem tulemus, st vastavalt esialgse investeeringu kuupäevale, on kooskõlas 2017. aasta andmete põhjal saadud tulemusega. |
| --- | --- |

(202)

Samas algasid Paks II seotud läbirääkimised rohkem kui kaks aastat varem. Selleks et kontrollida turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumi täitmise tulemuste stabiilsust, on komisjon koostanud ka eraldi hinnangu esialgse investeerimisotsuse kuupäeva seisuga, st EPC-lepingu allkirjastamise kuupäev 9. detsember 2014 (edaspidi „2014. aasta andmed“). Komisjon näitab, et sama analüüsi varasem tulemus, st vastavalt esialgse investeeringu kuupäevale, on kooskõlas 2017. aasta andmete põhjal saadud tulemusega.

| (203) | Selleks et hinnata, kas turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteerium on täidetud, hindas komisjon teoreetilist kapitali kaalutud keskmist hinda investeeringu kohta, millel on Paks II-ga sarnane riskiprofiil. Seejärel võrdles komisjon seda hinnangulist turupõhist kapitali kaalutud keskmist hinda projekti kapitali kaalutud keskmise hinnaga esmalt põhistsenaariumis, kasutades 2017. aasta andmeid, ning seejärel stabiilsuskontrolli jaoks, kasutades 2014. aasta andmeid, mis on esialgse investeerimisotsuse jaoks asjakohased. |
| --- | --- |

(203)

Selleks et hinnata, kas turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteerium on täidetud, hindas komisjon teoreetilist kapitali kaalutud keskmist hinda investeeringu kohta, millel on Paks II-ga sarnane riskiprofiil. Seejärel võrdles komisjon seda hinnangulist turupõhist kapitali kaalutud keskmist hinda projekti kapitali kaalutud keskmise hinnaga esmalt põhistsenaariumis, kasutades 2017. aasta andmeid, ning seejärel stabiilsuskontrolli jaoks, kasutades 2014. aasta andmeid, mis on esialgse investeerimisotsuse jaoks asjakohased.

5.1.1.1.   
  Komisjoni hinnang kapitali kaalutud keskmise hinna kohta

Komisjoni hinnang kapitali kaalutud keskmise hinna kohta

| (204) | Kapitali kaalutud keskmise hinna arvutamiseks järgib komisjon kahte Ungari kasutatud meetodit, st standardne alt-üles-lähenemisviis, millega saadakse teoreetiline kapitali kaalutud keskmine hind, hinnates kõiki selle komponente, ning võrdlusanalüüs, mis tugineb Paks II suhtes potentsiaalselt asjaomastele ja võrreldavatele viidetele. Vaatamata asjaolule, et kasutati identseid meetodeid, erineb komisjoni tulemus Ungari järeldustest seepärast, et komisjon seadis kahtluse alla mõningad Ungari kasutatavad parameetri väärtused ja viited ning vaidlustas nende põhjendatuse. Muud parameetrid ja viited aktsepteeritakse ning võetakse nominaalväärtuses, nagu on Ungari välja pakkunud. Oma hinnangus esitab komisjon tõendusmaterjali kõikide väärtuste kohta, mis erinevad Ungari ettepanekust. |
| --- | --- |

(204)

Kapitali kaalutud keskmise hinna arvutamiseks järgib komisjon kahte Ungari kasutatud meetodit, st standardne alt-üles-lähenemisviis, millega saadakse teoreetiline kapitali kaalutud keskmine hind, hinnates kõiki selle komponente, ning võrdlusanalüüs, mis tugineb Paks II suhtes potentsiaalselt asjaomastele ja võrreldavatele viidetele. Vaatamata asjaolule, et kasutati identseid meetodeid, erineb komisjoni tulemus Ungari järeldustest seepärast, et komisjon seadis kahtluse alla mõningad Ungari kasutatavad parameetri väärtused ja viited ning vaidlustas nende põhjendatuse. Muud parameetrid ja viited aktsepteeritakse ning võetakse nominaalväärtuses, nagu on Ungari välja pakkunud. Oma hinnangus esitab komisjon tõendusmaterjali kõikide väärtuste kohta, mis erinevad Ungari ettepanekust.

| (205) | Mõlemad komisjoni hinnangus kasutatud meetodid kasutavad 2017. aasta andmeid alusandmetena ja 2014. aasta andmeid stabiilsuskontrolli teostamiseks. |
| --- | --- |

(205)

Mõlemad komisjoni hinnangus kasutatud meetodid kasutavad 2017. aasta andmeid alusandmetena ja 2014. aasta andmeid stabiilsuskontrolli teostamiseks.

| (206) | Arvestades finantsprognoosidega seotud suhteliselt suurt ebakindlust, pakub komisjon välja kapitali kaalutud keskmise hinna teoreetilise turumäära vahemiku, mida saab kasutada turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumi täitmise hindamisel. |
| --- | --- |

(206)

Arvestades finantsprognoosidega seotud suhteliselt suurt ebakindlust, pakub komisjon välja kapitali kaalutud keskmise hinna teoreetilise turumäära vahemiku, mida saab kasutada turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumi täitmise hindamisel.

| (207) | Mõlema metoodika rakendamisel ei kontrollinud komisjon eesmärki töö ea keskmise finantsvõimenduse kaudu vahemikus 40–50 %, mille kohta väitis Ungari turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumi uuringus ja majandusuuringus, et see on kooskõlas usaldusväärsete võrdlusalustega. Käesoleva otsuse kontekstis hõlmab viide finantsvõimendusele laenu ja projekti kogukapitali vahelist suhet. Lisaks sellele aktsepteeris komisjoni Ungari 19 % tulumaksumäära. |
| --- | --- |

(207)

Mõlema metoodika rakendamisel ei kontrollinud komisjon eesmärki töö ea keskmise finantsvõimenduse kaudu vahemikus 40–50 %, mille kohta väitis Ungari turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumi uuringus ja majandusuuringus, et see on kooskõlas usaldusväärsete võrdlusalustega. Käesoleva otsuse kontekstis hõlmab viide finantsvõimendusele laenu ja projekti kogukapitali vahelist suhet. Lisaks sellele aktsepteeris komisjoni Ungari 19 % tulumaksumäära.

| (208) | Enne oma hinnangu andmist tõi komisjon välja Ungari esitatud kapitali kaalutud keskmise hinna lõplikus võrdlusaluses olevad järgmised puudujäägid:






  a) | Ungari välja pakutud kahe metoodika põhised vahemikud ei ole täiesti järjepidevad. Majandusuuringus esitatud võrdlusuuringu käigus saadud vahemik [5,9–8,4 %] on suurem kui samas uuringus kasutatud alt-üles-lähenemisviisil põhinev vahemik [6,2–7,0 %], sealhulgas palju kõrgemad väärtused. Ungari ei näita, miks kapitali kaalutud keskmise hinna kõige täpsem alamhulk peaks piirduma vahemikuga [6,2–7,0 %], kattudes üksnes võrdlusuuringu vahemiku alumise osaga. |
| --- | --- | --- |

(208)

Enne oma hinnangu andmist tõi komisjon välja Ungari esitatud kapitali kaalutud keskmise hinna lõplikus võrdlusaluses olevad järgmised puudujäägid:

a)

Ungari välja pakutud kahe metoodika põhised vahemikud ei ole täiesti järjepidevad. Majandusuuringus esitatud võrdlusuuringu käigus saadud vahemik [5,9–8,4 %] on suurem kui samas uuringus kasutatud alt-üles-lähenemisviisil põhinev vahemik [6,2–7,0 %], sealhulgas palju kõrgemad väärtused. Ungari ei näita, miks kapitali kaalutud keskmise hinna kõige täpsem alamhulk peaks piirduma vahemikuga [6,2–7,0 %], kattudes üksnes võrdlusuuringu vahemiku alumise osaga.

| b) | Lisaks ei ole turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringu ja majandusuuringuga hõlmatud Ungari võrdlusanalüüsis esitatud erinevate muutujate väärtused kooskõlas samades uuringutes sisalduvate alt üles lähenemisviisil põhinevate muutujate väärtustega (66). |
| --- | --- |

b)

Lisaks ei ole turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringu ja majandusuuringuga hõlmatud Ungari võrdlusanalüüsis esitatud erinevate muutujate väärtused kooskõlas samades uuringutes sisalduvate alt üles lähenemisviisil põhinevate muutujate väärtustega (66).

66

| c) | Seoses alt üles lähenemisviisiga lükkab komisjon ümber peamiselt kolme Ungari kasutatud parameetrit, nimelt omavahendite riskipreemia, riskivaba määr ja võlainstrumentide lisatasud. Esiteks ei ole põhjendatud, miks aktsiaturu viimase kümne aasta tulemused (mida kasutatakse nii turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringus kui ka majandusuuringus) on asjakohane võrdlusalus Ungari omavahendite riskipreemia suhtes. Argumendid varasema riskipreemia kasutamata jätmise kohta on seotud turukäitumisega pärast 2008. aasta kriisi, mis leiti olevat vastuolus kriisieelsete perioodidega (67). Teiseks võrreldakse Ungari poolt teises selgitavas kirjas esitatud riskivaba määra (enne algatamisotsust) Ungari forintites esitatud Ungari 15-aastase riigivõlakirjade tootlusega (3,8 %), mis kehtis 2014. aasta novembrist detsembrini. Komisjon leiab siiski, et Ungari riigivõlakirjade tootluse suurte erinevuste tõttu on mõistlikum arvutada keskmine tootlus, mis põhineb investeerimisotsusele eelnenud kogu kalendriaastal kättesaadavatel kuupõhistel tootluse andmetel. Kolmandaks kasutab Ungari Paks II võlainstrumentide lisatasude arvutamise võrdlusalusena OECD europõhist turuintressi viitemäära (CIRR) 18-aastase projekti kohta. Samas märgib Ungari turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringus, et OECD turuintressi viitemäär arvutatakse nende eeskirjade alusel, mille raames saab ekspordikrediiti ja kaubandusega seotud abi kasutada tuumaprojektide rahastamiseks. Ekspordikrediidi potentsiaalne riigiabi aspekt võib moonutada turukriteeriumi võlainstrumentide lisatasusid. |
| --- | --- |

c)

Seoses alt üles lähenemisviisiga lükkab komisjon ümber peamiselt kolme Ungari kasutatud parameetrit, nimelt omavahendite riskipreemia, riskivaba määr ja võlainstrumentide lisatasud. Esiteks ei ole põhjendatud, miks aktsiaturu viimase kümne aasta tulemused (mida kasutatakse nii turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringus kui ka majandusuuringus) on asjakohane võrdlusalus Ungari omavahendite riskipreemia suhtes. Argumendid varasema riskipreemia kasutamata jätmise kohta on seotud turukäitumisega pärast 2008. aasta kriisi, mis leiti olevat vastuolus kriisieelsete perioodidega (67). Teiseks võrreldakse Ungari poolt teises selgitavas kirjas esitatud riskivaba määra (enne algatamisotsust) Ungari forintites esitatud Ungari 15-aastase riigivõlakirjade tootlusega (3,8 %), mis kehtis 2014. aasta novembrist detsembrini. Komisjon leiab siiski, et Ungari riigivõlakirjade tootluse suurte erinevuste tõttu on mõistlikum arvutada keskmine tootlus, mis põhineb investeerimisotsusele eelnenud kogu kalendriaastal kättesaadavatel kuupõhistel tootluse andmetel. Kolmandaks kasutab Ungari Paks II võlainstrumentide lisatasude arvutamise võrdlusalusena OECD europõhist turuintressi viitemäära (CIRR) 18-aastase projekti kohta. Samas märgib Ungari turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringus, et OECD turuintressi viitemäär arvutatakse nende eeskirjade alusel, mille raames saab ekspordikrediiti ja kaubandusega seotud abi kasutada tuumaprojektide rahastamiseks. Ekspordikrediidi potentsiaalne riigiabi aspekt võib moonutada turukriteeriumi võlainstrumentide lisatasusid.

67

| d) | Viimasena ei ole Ungari kirjeldanud üksikasjalikult hinnangute usaldusväärsust. Tuumaelektrijaamadega seotud täiendavat riski ei ole lisatud otseselt prognoosidesse ega kasutatud tundlikkusanalüüsis. See on oluline seepärast, et tuumaenergia tootmine võib võrreldes muude elektrienergia tootmise tehnoloogiatega tuua kaasa erinevaid potentsiaalselt suuremaid riske (68) (69). |
| --- | --- |

d)

Viimasena ei ole Ungari kirjeldanud üksikasjalikult hinnangute usaldusväärsust. Tuumaelektrijaamadega seotud täiendavat riski ei ole lisatud otseselt prognoosidesse ega kasutatud tundlikkusanalüüsis. See on oluline seepärast, et tuumaenergia tootmine võib võrreldes muude elektrienergia tootmise tehnoloogiatega tuua kaasa erinevaid potentsiaalselt suuremaid riske (68) (69).

68

69

Esmane metoodika – alt üles lähenemine

Esmane metoodika – alt üles lähenemine

| (209) | Alt üles metoodika korral kasutatakse kapitali kaalutud keskmise hinna standardseid valemeid (mida kasutab ka Ungari) ning meetodi kasutamise tulemusena hinnatakse selle parameetreid:





  kus D ja E tähistavad laenu ja omavahendite väärtusi, Rd
  ja Re
  vastavalt võlakohustusi ja omavahendeid ning t on tulumaksumäär, mis väärtus Ungaris on 19 %. See valem põhineb selle parameetrite oodatud väärtustel. Rd
  ja Re
  tähistavad võlakohustusi ja omakapitali investeerimisotsuste tegemise ajal, mitte eelmise perioodi kulusid. |
| --- | --- |

(209)

Alt üles metoodika korral kasutatakse kapitali kaalutud keskmise hinna standardseid valemeid (mida kasutab ka Ungari) ning meetodi kasutamise tulemusena hinnatakse selle parameetreid:

Image 14

kus D ja E tähistavad laenu ja omavahendite väärtusi, Rd
  ja Re
  vastavalt võlakohustusi ja omavahendeid ning t on tulumaksumäär, mis väärtus Ungaris on 19 %. See valem põhineb selle parameetrite oodatud väärtustel. Rd
  ja Re
  tähistavad võlakohustusi ja omakapitali investeerimisotsuste tegemise ajal, mitte eelmise perioodi kulusid.

D

E

Rd

Re

t

Rd

Re

| (210) | Võlakohustused leitakse omakorda järgmise valemi abil (mida kasutab ka Ungari):





  kus Rf
  tähistab turupõhist riskivaba määra ning (Rd
  – Rf
  ) turupõhist võlakirjapreemiat. |
| --- | --- |

(210)

Võlakohustused leitakse omakorda järgmise valemi abil (mida kasutab ka Ungari):

Image 15

kus Rf
  tähistab turupõhist riskivaba määra ning (Rd
  – Rf
  ) turupõhist võlakirjapreemiat.

Rf

Rd

Rf

| (211) | Omavahenditega seotud laenukulu arvutatakse omakorda standardse CAPM valemi abil (mida kasutab ka Ungari) (70):





  kus Rf
  tähistab turupõhist riskivaba määra, aktsiaturu riskipreemiat ja β (beeta) on projektile omase mittediskrimineeritava riski meede. |
| --- | --- |

(211)

Omavahenditega seotud laenukulu arvutatakse omakorda standardse CAPM valemi abil (mida kasutab ka Ungari) (70):

70

Image 16

kus Rf
  tähistab turupõhist riskivaba määra, aktsiaturu riskipreemiat ja β (beeta) on projektile omase mittediskrimineeritava riski meede.

Rf

β

| (212) | Komisjon toetab kapitali kaalutud keskmise hinna arvutamiseks kasutatavate parameetrite järgmisi väärtusi.






  — | Riskivaba määra kinnitamiseks kasutab komisjoni Ungari forintis vääringustatud Ungari valitsuse 15-aastase võlakirja intressimäära, kuna tegemist oli Ungari valitsuse pikima väljastatud võlakirjaga. Igakuise intressimäära volatiilsus oli Paks II otsuse esialgse investeerimisotsuse tegemise ajal väga kõrge. Seepärast võib üksnes kuupõhise väärtuse valimine anda tulemuse, mis ei ole usaldusväärne. See ei kajastaks sellise ulatusliku otsuse tegelikkust ja keerukust, kus investorid otsivad terviklikku teavet. Sel põhjusel kasutab komisjon ajaliselt fookuspunktile eelneva 12 kalendrikuu keskmist väärtust, erinevalt Ungarist, kes valib investeerimisotsusele vahetult eelneva kuu intressimäära (71). |
| --- | --- | --- |

(212)

Komisjon toetab kapitali kaalutud keskmise hinna arvutamiseks kasutatavate parameetrite järgmisi väärtusi.

—

Riskivaba määra kinnitamiseks kasutab komisjoni Ungari forintis vääringustatud Ungari valitsuse 15-aastase võlakirja intressimäära, kuna tegemist oli Ungari valitsuse pikima väljastatud võlakirjaga. Igakuise intressimäära volatiilsus oli Paks II otsuse esialgse investeerimisotsuse tegemise ajal väga kõrge. Seepärast võib üksnes kuupõhise väärtuse valimine anda tulemuse, mis ei ole usaldusväärne. See ei kajastaks sellise ulatusliku otsuse tegelikkust ja keerukust, kus investorid otsivad terviklikku teavet. Sel põhjusel kasutab komisjon ajaliselt fookuspunktile eelneva 12 kalendrikuu keskmist väärtust, erinevalt Ungarist, kes valib investeerimisotsusele vahetult eelneva kuu intressimäära (71).

71

| — | Põhjenduse 208 punktis c selgitatud põhjustel seoses Ungari kasutatud eelnevate perioodide turu (omavahendite) riskipreemiate sobimatusega, arvutas komisjon omavahendite riskipreemia aritmeetilise keskmisena kahest allikast pärit omavahendite riskipreemiatest, mida on laialdaselt tunnustatud rahandus- ja ärimaailmas.






  — | Peamine andmeallikas on New Yorgi Ülikooli professori Aswath Damodarani välja töötatud ülemaailmne omavahendite riskipreemia andmebaas („Damodarani riskipreemia andmebaas“) (72), |
| --- | --- | --- |

—

Põhjenduse 208 punktis c selgitatud põhjustel seoses Ungari kasutatud eelnevate perioodide turu (omavahendite) riskipreemiate sobimatusega, arvutas komisjon omavahendite riskipreemia aritmeetilise keskmisena kahest allikast pärit omavahendite riskipreemiatest, mida on laialdaselt tunnustatud rahandus- ja ärimaailmas.

—

Peamine andmeallikas on New Yorgi Ülikooli professori Aswath Damodarani välja töötatud ülemaailmne omavahendite riskipreemia andmebaas („Damodarani riskipreemia andmebaas“) (72),

72

| — | Teine andmebaas on Navarra Ülikooli IESE ärikooli professori Fernandeze välja töötatud turu riskipreemia andmebaas (73). |
| --- | --- |

—

Teine andmebaas on Navarra Ülikooli IESE ärikooli professori Fernandeze välja töötatud turu riskipreemia andmebaas (73).

73

Tulemused on kokku võetud allpool tabelis 6.

Tabel 6

Tabel 6

Omavahendite riskipreemia – Ungari

Omavahendite riskipreemia – Ungari

| | Detsember 2014 | Veebruar 2017 |
| --- | --- | --- |
| Omavahendite riskipreemia, Damodaran | 8,84 | 8,05 |
| Omavahendite riskipreemia, Fernandez | 8,30 | 8,10 |
| Omavahendite keskmine riskipreemia | 8,57 | 8,08 |

Detsember 2014

Veebruar 2017

Omavahendite riskipreemia, Damodaran

8,84

8,05

Omavahendite riskipreemia, Fernandez

8,30

8,10

Omavahendite keskmine riskipreemia

8,57

8,08

| — | Beeta prognoosimiseks võttis komisjon nimiväärtuses Ungari turumajandusliku investeerimise põhimõtte märkuses esitatud arvnäitaja, täpsemalt 0,92
   (74). |
| --- | --- |

—

Beeta prognoosimiseks võttis komisjon nimiväärtuses Ungari turumajandusliku investeerimise põhimõtte märkuses esitatud arvnäitaja, täpsemalt 0,92
   (74).

74

| — | Maksueelne laenukulu on võrdne Ungari riskivaba määra (keskmine väärtus 12 kalendrikuu jooksul, mis eelneb ajalisele fookuspunktile) ja riigivõlakirjadega seotud ärilaenu riskipreemia (2,26 %) summaga, mis kujutab endast meedet riigi laenu riskipreemia kohta (75). |
| --- | --- |

—

Maksueelne laenukulu on võrdne Ungari riskivaba määra (keskmine väärtus 12 kalendrikuu jooksul, mis eelneb ajalisele fookuspunktile) ja riigivõlakirjadega seotud ärilaenu riskipreemia (2,26 %) summaga, mis kujutab endast meedet riigi laenu riskipreemia kohta (75).

75

| — | Projekti finantsvõimenduse kohta esitati hinnanguliselt kaks väärtust, 50 % ja 40 %, nagu pakkus välja Ungari nii turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringus kui ka majandusuuringus. |
| --- | --- |

—

Projekti finantsvõimenduse kohta esitati hinnanguliselt kaks väärtust, 50 % ja 40 %, nagu pakkus välja Ungari nii turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringus kui ka majandusuuringus.

| (213) | Põhjenduses 212 esitatud kapitali kaalutud keskmise hinna sisendandmed ja tuletatud kapitali kaalutud keskmise hinna vahemikud on kogutud tabelisse 7. Kõikide hindamise ajaperioodide kohta kasutatakse eraldi veergu.

  Tabel 7


  Kapitali kaalutud keskmise hinna alt üles arvutamine








  SISENDID | Detsember 2014 | Veebruar 2017 |
| --- | --- | --- | --- |
| Riskivaba määr, Ungari | 5,30  % | 3,45  % |
| Omavahendite riskipreemia, Ungari | 8,57  % | 8,08  % |
| Beeta | 0,92 | 0,92 |
| Omavahendite tootlus | 13,19  % | 10,88  % |
| Ungari riigivõlakirjade tuluga seotud kaubandusliku laenu riskipreemia | 2,26  % | 2,26  % |
| Maksueelne laenu tootlus | 7,56  % | 5,71  % |
| Tulumaksumäär | 19 % | 19 % |
| Maksujärgne laenu tootlus | 6,12  % | 4,63  % |
| Finantsvõimendus (D/(D+E)) – I stsenaarium | 50 % | 50 % |
| Finantsvõimendus (D/(D+E)) – II stsenaarium | 40 % | 40 % |
| Kapitali kaalutud keskmine hind koos finantsvõimendusega I | 9,66  % | 7,75  % |
| Kapitali kaalutud keskmine hind koos finantsvõimendusega II | 10,36  % | 8,38  % |
| Kapitali kaalutud keskmise hinna vahemik | 9,66 –10,36  % | 7,75 –8,38  % |

(213)

Põhjenduses 212 esitatud kapitali kaalutud keskmise hinna sisendandmed ja tuletatud kapitali kaalutud keskmise hinna vahemikud on kogutud tabelisse 7. Kõikide hindamise ajaperioodide kohta kasutatakse eraldi veergu.

Tabel 7

Tabel 7

Kapitali kaalutud keskmise hinna alt üles arvutamine

Kapitali kaalutud keskmise hinna alt üles arvutamine

SISENDID

Detsember 2014

Veebruar 2017

Riskivaba määr, Ungari

5,30  %

3,45  %

Omavahendite riskipreemia, Ungari

8,57  %

8,08  %

Beeta

0,92

0,92

Omavahendite tootlus

13,19  %

10,88  %

Ungari riigivõlakirjade tuluga seotud kaubandusliku laenu riskipreemia

2,26  %

2,26  %

Maksueelne laenu tootlus

7,56  %

5,71  %

Tulumaksumäär

19 %

19 %

Maksujärgne laenu tootlus

6,12  %

4,63  %

Finantsvõimendus (D/(D+E)) – I stsenaarium

50 %

50 %

Finantsvõimendus (D/(D+E)) – II stsenaarium

40 %

40 %

Kapitali kaalutud keskmine hind koos finantsvõimendusega I

9,66  %

7,75  %

Kapitali kaalutud keskmine hind koos finantsvõimendusega II

10,36  %

8,38  %

Kapitali kaalutud keskmise hinna vahemik

9,66 –10,36  %

7,75 –8,38  %

| (214) | Tabelis 7 esitatud kapitali kaalutud keskmise hinna elemendid osutavad [9,66–10,36 %] kapitali kaalutud keskmise hinna vahemikule 2014. aasta detsembri kohta ning [7,75–8,38 %] 2017. aasta veebruari kohta (76). Samas tuleb märkida, et nendes arvutustes on ainsaks konkreetseks sisendiks tööstusharu beeta (0,92). Selle tulemusena on ebatõenäoline, et see hõlmab tuumaprojektidega seotud suurema riskiga seostatud kogupreemiat (vt joonealune märkus 68), ning seda tuleks vaadelda tegeliku riski madalama piirina. |
| --- | --- |

(214)

Tabelis 7 esitatud kapitali kaalutud keskmise hinna elemendid osutavad [9,66–10,36 %] kapitali kaalutud keskmise hinna vahemikule 2014. aasta detsembri kohta ning [7,75–8,38 %] 2017. aasta veebruari kohta (76). Samas tuleb märkida, et nendes arvutustes on ainsaks konkreetseks sisendiks tööstusharu beeta (0,92). Selle tulemusena on ebatõenäoline, et see hõlmab tuumaprojektidega seotud suurema riskiga seostatud kogupreemiat (vt joonealune märkus 68), ning seda tuleks vaadelda tegeliku riski madalama piirina.

76

Teine metoodika – võrdlusanalüüs

Teine metoodika – võrdlusanalüüs

| (215) | Komisjon nõustub Ungariga selles, et alternatiivne lähenemisviis turu kapitali kaalutud keskmise hinna asjaomase vahemiku leidmiseks on selle võrdlemine viidetega, mida saab võrrelda projektiga Paks II. Põhjenduses a esitatud põhjustel aga ei leidnud komisjon, et Ungari riigiasutuste esitatud viited ja vahemikud on piisavalt usaldusväärsed. Seepärast on komisjon välja töötanud oma võrdlusanalüüsi, mis põhineb Damodarani andmebaasist saadud sektori- ja riigipõhisel kapitali kaalutud keskmise hinna võrdlusalusel, (77) (78) kasutades nii 2017. kui ka 2014. andmeid. |
| --- | --- |

(215)

Komisjon nõustub Ungariga selles, et alternatiivne lähenemisviis turu kapitali kaalutud keskmise hinna asjaomase vahemiku leidmiseks on selle võrdlemine viidetega, mida saab võrrelda projektiga Paks II. Põhjenduses a esitatud põhjustel aga ei leidnud komisjon, et Ungari riigiasutuste esitatud viited ja vahemikud on piisavalt usaldusväärsed. Seepärast on komisjon välja töötanud oma võrdlusanalüüsi, mis põhineb Damodarani andmebaasist saadud sektori- ja riigipõhisel kapitali kaalutud keskmise hinna võrdlusalusel, (77) (78) kasutades nii 2017. kui ka 2014. andmeid.

77

78

| (216) | Eelkõige järgitakse selle lähenemisviisi korral järgmist kolme etappi (kõigi kolme etapi arvnäitajad arvutatakse eraldi nii 2014. detsembri kui ka 2017. aasta veebruari kohta).






  a) | Esimeses etapis kasutatakse Damodarani tööstuspõhist kapitali kaalutud keskmise hinna andmebaasi Lääne-Euroopa kohta, et määratleda tööstusharude laenukohustused ja omavahenditega seotud laenukulud, mille korral võiks väita, et need on tuumaenergia tootmisharu sobivad lähteüksused (79).
  Tuumaenergia tootmises kasutatavad näitajad hõlmavad sektoreid „Rohelised ja taastuvad energiaallikad“, „Elektrienergia“ ja „Kommunaalid (üldine)“ 2017. aasta andmebaasi kohta ja sektoreid „Elektrienergia“ ja „Kommunaalid (üldine) 2014. aasta andmebaasi kohta (80). Kõiki nende sektorite alusel arvutatud laenukohustuste ja omavahendite arvnäitajaid võib pidada konservatiivseteks prognoosideks Paksi tuumaelektrijaama suhtes kahel põhjusel. Esiteks puudub Damodarani andmebaasis erinevus nendes sektorites reguleeritud ja reguleerimata segmentide vahel. Paks II kuulub reguleerimata segmenti, mis tähendab suuremat riski ning seega suuremat laenukulu ja omavahendite väärtust kui samasse sektorisse kuuluvate reguleeritud ettevõtjate korral. Teiseks on tuumaelektrijaamad oma suurte mõõtmete ja ulatusega riskantsemad kui keskmised elektritootmis- või kommunaalettevõtjad (81).
  Tabelis 8 on kehtestatud maksueelsed laenukohustused ja omavahenditega seotud laenukulu, mis on võetud otse Damodarani andmebaasist Lääne-Euroopa kapitali kaalutud keskmise hinna kohta, ning sektoripõhised beetafaktorid (82). Samuti on tabelisse lisatud sektoritevaheline keskmine arvnäitaja nende tööstusharude jaoks (83).

  Tabel 8


  (Maksueelse) laenukulu ja omavahenditega seotud laenukulu tööstustasandil Lääne-Euroopa jaoks











  Aasta | Kulud | Rohelised ja taastuvad energiaallikad | Võimsus | Kommunaalid (üldine) | Tootmine ja kommunaalid (keskmine) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Laen | — | 5,90  % | 5,40  % | 5,65  % |
| Omavahendid | — | 9,92  % | 9,84  % | 9,88  % |
| β | — | 1,09 | 1,08 | |
| 2017 | Laen | 4,41  % | 3,96  % | 3,96  % | 4,11  % |
| Omavahendid | 9,31  % | 9,82  % | 9,82  % | 9,65  % |
| β | 1,01 | 1,08 | 1,08 | |

(216)

Eelkõige järgitakse selle lähenemisviisi korral järgmist kolme etappi (kõigi kolme etapi arvnäitajad arvutatakse eraldi nii 2014. detsembri kui ka 2017. aasta veebruari kohta).

a)

Esimeses etapis kasutatakse Damodarani tööstuspõhist kapitali kaalutud keskmise hinna andmebaasi Lääne-Euroopa kohta, et määratleda tööstusharude laenukohustused ja omavahenditega seotud laenukulud, mille korral võiks väita, et need on tuumaenergia tootmisharu sobivad lähteüksused (79).

79

Tuumaenergia tootmises kasutatavad näitajad hõlmavad sektoreid „Rohelised ja taastuvad energiaallikad“, „Elektrienergia“ ja „Kommunaalid (üldine)“ 2017. aasta andmebaasi kohta ja sektoreid „Elektrienergia“ ja „Kommunaalid (üldine) 2014. aasta andmebaasi kohta (80). Kõiki nende sektorite alusel arvutatud laenukohustuste ja omavahendite arvnäitajaid võib pidada konservatiivseteks prognoosideks Paksi tuumaelektrijaama suhtes kahel põhjusel. Esiteks puudub Damodarani andmebaasis erinevus nendes sektorites reguleeritud ja reguleerimata segmentide vahel. Paks II kuulub reguleerimata segmenti, mis tähendab suuremat riski ning seega suuremat laenukulu ja omavahendite väärtust kui samasse sektorisse kuuluvate reguleeritud ettevõtjate korral. Teiseks on tuumaelektrijaamad oma suurte mõõtmete ja ulatusega riskantsemad kui keskmised elektritootmis- või kommunaalettevõtjad (81).

80

81

Tabelis 8 on kehtestatud maksueelsed laenukohustused ja omavahenditega seotud laenukulu, mis on võetud otse Damodarani andmebaasist Lääne-Euroopa kapitali kaalutud keskmise hinna kohta, ning sektoripõhised beetafaktorid (82). Samuti on tabelisse lisatud sektoritevaheline keskmine arvnäitaja nende tööstusharude jaoks (83).

82

83

Tabel 8

Tabel 8

(Maksueelse) laenukulu ja omavahenditega seotud laenukulu tööstustasandil Lääne-Euroopa jaoks

(Maksueelse) laenukulu ja omavahenditega seotud laenukulu tööstustasandil Lääne-Euroopa jaoks

Aasta

Kulud

Rohelised ja taastuvad energiaallikad

Võimsus

Kommunaalid (üldine)

Tootmine ja kommunaalid (keskmine)

2014

Laen

—

5,90  %

5,40  %

5,65  %

Omavahendid

—

9,92  %

9,84  %

9,88  %

β

—

1,09

1,08

2017

Laen

4,41  %

3,96  %

3,96  %

4,11  %

Omavahendid

9,31  %

9,82  %

9,82  %

9,65  %

β

1,01

1,08

1,08

| b) | Teises etapis kasutatakse Damodarani riskipreemia andmebaasi, et arvutada keskmine laen ja omavahendite riskipreemiad, mida Ungari vajab muude Lääne-Euroopa riikide ees, mis kuuluvad alamgruppi „Arenenud Euroopa“ (vt joonealune märkus 77), nagu on sätestatud tabelis 9, millel on ettevõtjad, kes tegutsevad tabelis 8 käsitletud sektorites ning kes on lisatud tööstusharu kapitali kaalutud keskmise hinna andmebaasi (84). See lisatakse esimeses etapis a esitatud laenu ja omavahenditega seotud kuluartiklitele.

  Tabel 9


  Ungari riskipreemia










  (protsentides) |
| --- | --- |
| Aasta | Riskipreemia | „Arenenud Euroopa“ | Ungari | Erinevus |
| 2014 | Riigi riskipreemia (võlakirjad) | 0,99 | 2,56 | 1,57 |
| Riigipõhine riskipreemia (omavahendid) | 1,48 | 3,84 | 2,36 |
| 2017 | Riigi riskipreemia (võlakirjad) | 1,06 | 1,92 | 0,86 |
| Riigipõhine riskipreemia (omavahendid) | 1,30 | 2,36 | 1,06 |

b)

Teises etapis kasutatakse Damodarani riskipreemia andmebaasi, et arvutada keskmine laen ja omavahendite riskipreemiad, mida Ungari vajab muude Lääne-Euroopa riikide ees, mis kuuluvad alamgruppi „Arenenud Euroopa“ (vt joonealune märkus 77), nagu on sätestatud tabelis 9, millel on ettevõtjad, kes tegutsevad tabelis 8 käsitletud sektorites ning kes on lisatud tööstusharu kapitali kaalutud keskmise hinna andmebaasi (84). See lisatakse esimeses etapis a esitatud laenu ja omavahenditega seotud kuluartiklitele.

84

Tabel 9

Tabel 9

Ungari riskipreemia

Ungari riskipreemia

(protsentides)

Aasta

Riskipreemia

„Arenenud Euroopa“

Ungari

Erinevus

2014

Riigi riskipreemia (võlakirjad)

0,99

2,56

1,57

Riigipõhine riskipreemia (omavahendid)

1,48

3,84

2,36

2017

Riigi riskipreemia (võlakirjad)

1,06

1,92

0,86

Riigipõhine riskipreemia (omavahendid)

1,30

2,36

1,06

| c) | Kolmandas etapis lisandub teises etapis b määratletud Ungari riigi riskipreemiate vastav erinevus esimeses etapis a saadud võlgade ja omavahendite kuludega, mille tulemuseks on laenukulu ja omavahendite arvnäitajad Ungari jaoks (85). Seejärel tuletatakse kapitali kaalutud keskmine hind Ungari riigiasutuste välja pakutud finantsvõimenduse kahe tasandi kohta. Tabel 10 sisaldab tulemuste kokkuvõtet.

  Tabel 10


  Ungari laenukulu, omavahendid ja kapitali kaalutud keskmine hind (*6)













  (protsentides) |
| --- | --- |
| Aasta | Kulud | D/
  (D+E) | Rohelised ja taastuvad energiaallikad | Võimsus | Kommunaalid (üldine) | Tootmine ja kommunaalid (keskmine) |
| 2014 | Maksueelne laen | | | 7,47 | 6,97 | 7,22 |
| Maksujärgne laen | | | 6,05 | 5,65 | 5,85 |
| Omavahendid | | | 12,50 | 12,40 | 12,45 |
| Kapitali kaalutud keskmine hind | 50 | | 9,28 | 9,02 | 9,15 |
| Kapitali kaalutud keskmine hind | 40 | | 9,92 | 9,70 | 9,81 |
| 2017 | Maksueelne laen | | 5,27 | 4,82 | 4,82 | 4,97 |
| Maksujärgne laen | | 4,27 | 3,91 | 3,91 | 4,03 |
| Omavahendid | | 10,38 | 10,97 | 10,97 | 10,77 |
| Kapitali kaalutud keskmine hind | 50 | 7,32 | 7,44 | 7,44 | 7,40 |
| Kapitali kaalutud keskmine hind | 40 | 7,93 | 8,15 | 8,14 | 8,07 |

c)

Kolmandas etapis lisandub teises etapis b määratletud Ungari riigi riskipreemiate vastav erinevus esimeses etapis a saadud võlgade ja omavahendite kuludega, mille tulemuseks on laenukulu ja omavahendite arvnäitajad Ungari jaoks (85). Seejärel tuletatakse kapitali kaalutud keskmine hind Ungari riigiasutuste välja pakutud finantsvõimenduse kahe tasandi kohta. Tabel 10 sisaldab tulemuste kokkuvõtet.

85

Tabel 10

Tabel 10

Ungari laenukulu, omavahendid ja kapitali kaalutud keskmine hind (*6)

Ungari laenukulu, omavahendid ja kapitali kaalutud keskmine hind (*6

(protsentides)

Aasta

Kulud

D/

(D+E)

Rohelised ja taastuvad energiaallikad

Võimsus

Kommunaalid (üldine)

Tootmine ja kommunaalid (keskmine)

2014

Maksueelne laen

7,47

6,97

7,22

Maksujärgne laen

6,05

5,65

5,85

Omavahendid

12,50

12,40

12,45

Kapitali kaalutud keskmine hind

50

9,28

9,02

9,15

Kapitali kaalutud keskmine hind

40

9,92

9,70

9,81

2017

Maksueelne laen

5,27

4,82

4,82

4,97

Maksujärgne laen

4,27

3,91

3,91

4,03

Omavahendid

10,38

10,97

10,97

10,77

Kapitali kaalutud keskmine hind

50

7,32

7,44

7,44

7,40

Kapitali kaalutud keskmine hind

40

7,93

8,15

8,14

8,07

| (217) | Selle metoodika järgi peaks projekti kapitali kaalutud keskmine hind Paks II jaoks jääma vahemikku 9,15–9,81 % esialgse investeerimise otsuse kuupäeva suhtes detsembris 2014 ning vahemikku 7,40–8,07 % veebruaris 2017. See vahemik põhineb finantsvõimenduse väärtustel vahemikus 40–50 %, nagu on määratletud turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringus. Samuti tuleb märkida, et 2014. aasta kapitali kaalutud keskmise hinna alumist piiri (9,15 %) tuleb tõenäoliselt tõsta ülespoole olukorras, kus on olemas 2014. aasta andmed roheliste ja taastuvate energiaallikate kohta. Samuti suurendaks tuumaelektrijaamadega seotud täiendava riskipreemia selgesõnaline lisamine (vt joonealune märkus 68) mõlemat vahemikku. |
| --- | --- |

(217)

Selle metoodika järgi peaks projekti kapitali kaalutud keskmine hind Paks II jaoks jääma vahemikku 9,15–9,81 % esialgse investeerimise otsuse kuupäeva suhtes detsembris 2014 ning vahemikku 7,40–8,07 % veebruaris 2017. See vahemik põhineb finantsvõimenduse väärtustel vahemikus 40–50 %, nagu on määratletud turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringus. Samuti tuleb märkida, et 2014. aasta kapitali kaalutud keskmise hinna alumist piiri (9,15 %) tuleb tõenäoliselt tõsta ülespoole olukorras, kus on olemas 2014. aasta andmed roheliste ja taastuvate energiaallikate kohta. Samuti suurendaks tuumaelektrijaamadega seotud täiendava riskipreemia selgesõnaline lisamine (vt joonealune märkus 68) mõlemat vahemikku.

Järeldus kapitali kaalutud keskmise hinna kohta

Järeldus kapitali kaalutud keskmise hinna kohta

| (218) | Kaks metoodikat, mida kasutatakse kapitali kaalutud keskmise hinna turutaseme võrdlusaluse hindamisel, toovad kaasa kattuvad vahemikud. Üldised väärtused 2017. aasta kohta on keskmiselt madalamad kui 2014. aastal, kajastades peamiselt Ungari riskivaba määra hindamist turgudel. Kokkuvõtte asjaomaste vahemike kohta on saadaval tabelis 11.

  Tabel 11


  Kapitali kaalutud keskmise hinna kokkuvõte








  (protsentides) |
| --- | --- |
| | Detsember 2014 | Veebruar 2017 |
| Alt-üles-lähenemine | 9,66 –10,36 | 7,75 –8,38 |
| Võrdlusuuring | 9,15 –9,81 | 7,40 –8,07 |
| Üldine vahemik | 9,15 –10,36 | 7,40 –8,38 |
| Keskpunkt | 9,76 | 7,89 |

(218)

Kaks metoodikat, mida kasutatakse kapitali kaalutud keskmise hinna turutaseme võrdlusaluse hindamisel, toovad kaasa kattuvad vahemikud. Üldised väärtused 2017. aasta kohta on keskmiselt madalamad kui 2014. aastal, kajastades peamiselt Ungari riskivaba määra hindamist turgudel. Kokkuvõtte asjaomaste vahemike kohta on saadaval tabelis 11.

Tabel 11

Tabel 11

Kapitali kaalutud keskmise hinna kokkuvõte

Kapitali kaalutud keskmise hinna kokkuvõte

(protsentides)

Detsember 2014

Veebruar 2017

Alt-üles-lähenemine

9,66 –10,36

7,75 –8,38

Võrdlusuuring

9,15 –9,81

7,40 –8,07

Üldine vahemik

9,15 –10,36

7,40 –8,38

Keskpunkt

9,76

7,89

| (219) | Tabelis 11 on toodud kapitali kaalutud keskmise hinna arvnäitajad vahemikus 9,15–10,36 % 2014. aasta detsembri esialgse investeerimisotsuse kohta ja arvnäitaja vahemikus 7,40–8,38 % 2017. aasta veebruari kohta. Kõiki neid kapitali kaalutud keskmise hinna väärtusi tuleks vaadelda konservatiivsena, sest need ei hõlma võimalikku riskipreemiat, mida läheb vaja tuumaelektrijaamade projektides (86). |
| --- | --- |

(219)

Tabelis 11 on toodud kapitali kaalutud keskmise hinna arvnäitajad vahemikus 9,15–10,36 % 2014. aasta detsembri esialgse investeerimisotsuse kohta ja arvnäitaja vahemikus 7,40–8,38 % 2017. aasta veebruari kohta. Kõiki neid kapitali kaalutud keskmise hinna väärtusi tuleks vaadelda konservatiivsena, sest need ei hõlma võimalikku riskipreemiat, mida läheb vaja tuumaelektrijaamade projektides (86).

86

5.1.1.2.   
  Komisjoni hinnang projekti sisemise tulumäära kohta

Komisjoni hinnang projekti sisemise tulumäära kohta

| (220) | Sisemise tulumäära hindamisel kasutas komisjon Ungari esitatud finantsmudelit. Eelkõige nõustus komisjon nii finantsmudelis kasutatud metoodika kui ka mudeli sisenditega, välja arvatud elektrihinna prognoos, kaalutud keskse stsenaariumi suhtes. Samas märgib komisjon, et






  a) | sisemise tulumäära väärtus on arvutamisel väga tundlik valitud hinnaprognoosi suhtes. Näiteks 2014. aasta novembri EUR/USD vahetuskursi (87) kohaldamine 2015. aasta vahetuskursi asemel (Ungari valitsuse valik) selleks, et tuletada europõhine Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnaprognoos 2014. aasta kohta (mis põhines IEA WEO 2014 prognoositud andmetel) vähendab projekti sisemist tulumäära üle 0,8 %. See eeldab projekti sisemise tulumäära arvutamise aluseks oleva hinnaprognoosi ümberhindamist; |
| --- | --- | --- |

(220)

Sisemise tulumäära hindamisel kasutas komisjon Ungari esitatud finantsmudelit. Eelkõige nõustus komisjon nii finantsmudelis kasutatud metoodika kui ka mudeli sisenditega, välja arvatud elektrihinna prognoos, kaalutud keskse stsenaariumi suhtes. Samas märgib komisjon, et

a)

sisemise tulumäära väärtus on arvutamisel väga tundlik valitud hinnaprognoosi suhtes. Näiteks 2014. aasta novembri EUR/USD vahetuskursi (87) kohaldamine 2015. aasta vahetuskursi asemel (Ungari valitsuse valik) selleks, et tuletada europõhine Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnaprognoos 2014. aasta kohta (mis põhines IEA WEO 2014 prognoositud andmetel) vähendab projekti sisemist tulumäära üle 0,8 %. See eeldab projekti sisemise tulumäära arvutamise aluseks oleva hinnaprognoosi ümberhindamist;

87

| b) | samuti on sisemise tulumäära väärtus tundlik järgmise suhtes: i) tuumaelektrijaama reaktorite koormustegur (või tootmisvõimsus), ii) projektiga seotud erinevad kuluartiklid, sh nii omaniku kulud ehitusperioodil kui ka hilisemad käitamise ja hooldamise kulud hooldamisperioodil ning iii) ehitamise käigus esinevad võimalikud viivitused. Nendes tegurites aset leidvate muutuste mõju tuleb hoolikalt hinnata, st mõningate Ungari uuritud finantsmudelis esinevate väikeste kõrvalekallete üleselt tundlikkusanalüüsis, mis kindlustab peamiste tulemuste stabiilsuskontrolli. |
| --- | --- |

b)

samuti on sisemise tulumäära väärtus tundlik järgmise suhtes: i) tuumaelektrijaama reaktorite koormustegur (või tootmisvõimsus), ii) projektiga seotud erinevad kuluartiklid, sh nii omaniku kulud ehitusperioodil kui ka hilisemad käitamise ja hooldamise kulud hooldamisperioodil ning iii) ehitamise käigus esinevad võimalikud viivitused. Nendes tegurites aset leidvate muutuste mõju tuleb hoolikalt hinnata, st mõningate Ungari uuritud finantsmudelis esinevate väikeste kõrvalekallete üleselt tundlikkusanalüüsis, mis kindlustab peamiste tulemuste stabiilsuskontrolli.

| (221) | Seega, selleks et tagada nii projekti sisemise tulumäära kui ka kaasneva tundlikkusanalüüsi ja stabiilsuskontrollide täpsemad hindamistulemused, tegi komisjon mõningaid täpsustusi nendes komponentides, mida kasutatakse sisemise tulumäära hindamisel. Eelkõige vaatas komisjon üle ja täiendas Ungari esitatud hinnaprognoose. Lisaks sellele, et finantsmudeli keskse stsenaariumi korral kasutatakse Ungari välja pakutud kulude väärtusi ja koormustegurit, kasutas komisjon ka huvitatud isikute esitatud teavet, et parandada tulemuste täpsust. Viimasena teostas komisjon tulemuste põhjaliku tundlikkuse kontrolli, modelleerides mudeli kõikide asjaomaste parameetrite muutusi. |
| --- | --- |

(221)

Seega, selleks et tagada nii projekti sisemise tulumäära kui ka kaasneva tundlikkusanalüüsi ja stabiilsuskontrollide täpsemad hindamistulemused, tegi komisjon mõningaid täpsustusi nendes komponentides, mida kasutatakse sisemise tulumäära hindamisel. Eelkõige vaatas komisjon üle ja täiendas Ungari esitatud hinnaprognoose. Lisaks sellele, et finantsmudeli keskse stsenaariumi korral kasutatakse Ungari välja pakutud kulude väärtusi ja koormustegurit, kasutas komisjon ka huvitatud isikute esitatud teavet, et parandada tulemuste täpsust. Viimasena teostas komisjon tulemuste põhjaliku tundlikkuse kontrolli, modelleerides mudeli kõikide asjaomaste parameetrite muutusi.

| (222) | Sarnaselt kapitali kaalutud keskmisele hinnale arvutati ka asjaomased sisemise tulumäära vahemikud vastavalt 2017. aasta veebruaris olemasolevatele andmetele (2017. aasta andmed) ning esialgse investeerimisotsuse ajal 2014. aasta 9. detsembril (2014. aasta andmed). |
| --- | --- |

(222)

Sarnaselt kapitali kaalutud keskmisele hinnale arvutati ka asjaomased sisemise tulumäära vahemikud vastavalt 2017. aasta veebruaris olemasolevatele andmetele (2017. aasta andmed) ning esialgse investeerimisotsuse ajal 2014. aasta 9. detsembril (2014. aasta andmed).

Hinnaprognoosid

Hinnaprognoosid

| (223) | Hinnaprognooside hindamisel on komisjon võtnud lähtepunktideks Ungari esitatud majandusuuringu joonisel 16 kujutatud hinnaprognooside kõverad koos IEA WEO (2014) põhineva hinnaprognoosiga, mida komisjon kasutas algatamisotsuses. Selleks et hõlmata Paks II reaktorite täielik oodatav käitamisperiood, lisas komisjon nendesse graafikutesse üksnes need, mis hõlmasid vastavalt ajavahemikke 2030 ja 2040, hoides prognoositud hinnatasemed muutumatuna alates nende lõppväärtustest (st 2030 ja 2040). Need hinnaprognoosid on esitatud joonisel 14.

  Joonis 14


  Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh) (88)














  Allikas: | majandusuuring ja finantsmudel (vt põhjendus 69). |
| --- | --- | --- |

(223)

Hinnaprognooside hindamisel on komisjon võtnud lähtepunktideks Ungari esitatud majandusuuringu joonisel 16 kujutatud hinnaprognooside kõverad koos IEA WEO (2014) põhineva hinnaprognoosiga, mida komisjon kasutas algatamisotsuses. Selleks et hõlmata Paks II reaktorite täielik oodatav käitamisperiood, lisas komisjon nendesse graafikutesse üksnes need, mis hõlmasid vastavalt ajavahemikke 2030 ja 2040, hoides prognoositud hinnatasemed muutumatuna alates nende lõppväärtustest (st 2030 ja 2040). Need hinnaprognoosid on esitatud joonisel 14.

Joonis 14

Joonis 14

Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh) (88)

Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh) (88

Image 17

Allikas:

Allikas:

| (224) | Projekti sisemise tulumäära arvutamiseks kasutas komisjon algatamisotsuses kõverat D joonisel 14. Lisaks tähistab kõver H 2014. aasta BMWi (Saksamaa majandusministeerium) turu-uuringu prognoosi, kõver C 2014. aasta BMWi võrdlustsükliprognoosi, kõver J IEA WEO (2014) elektrihindade prognoosi, kusjuures USA dollarite konverteerimist eurodeks on tehtud 2015. aasta septembri ligikaudse keskmise EUR/USD vahetuskursi (0,9) alusel (89). Ungari esitatud arvutused sisemise tulumäära kohta põhinesid peamiselt nendel kõveratel (H, I ja J). |
| --- | --- |

(224)

Projekti sisemise tulumäära arvutamiseks kasutas komisjon algatamisotsuses kõverat D joonisel 14. Lisaks tähistab kõver H 2014. aasta BMWi (Saksamaa majandusministeerium) turu-uuringu prognoosi, kõver C 2014. aasta BMWi võrdlustsükliprognoosi, kõver J IEA WEO (2014) elektrihindade prognoosi, kusjuures USA dollarite konverteerimist eurodeks on tehtud 2015. aasta septembri ligikaudse keskmise EUR/USD vahetuskursi (0,9) alusel (89). Ungari esitatud arvutused sisemise tulumäära kohta põhinesid peamiselt nendel kõveratel (H, I ja J).

89

| (225) | Komisjon korrigeeris joonisel 14 esitatud kõveraid järgmiselt. Kõverat J korrigeeriti vastavalt keskmisele euro ja USA dollari vahetuskursile, mis oli kättesaadav 2014. aasta novembris avaldatud IEA WEO (2014) USA dollari põhiste prognooside tegemise ajal. Sel ajal oli keskmine euro ja USA dollari vahetuskurss olnud eelmise kolme kuu jooksul 0,79. Samamoodi korrigeeritakse joonisel 15 esitatud kõverat L (90). |
| --- | --- |

(225)

Komisjon korrigeeris joonisel 14 esitatud kõveraid järgmiselt. Kõverat J korrigeeriti vastavalt keskmisele euro ja USA dollari vahetuskursile, mis oli kättesaadav 2014. aasta novembris avaldatud IEA WEO (2014) USA dollari põhiste prognooside tegemise ajal. Sel ajal oli keskmine euro ja USA dollari vahetuskurss olnud eelmise kolme kuu jooksul 0,79. Samamoodi korrigeeritakse joonisel 15 esitatud kõverat L (90).

90

| (226) | Selleks et prognoosida täpne sisemine tulumäär 2017. aasta veebruari kohta, kasutab komisjon 16. novembril 2016 avaldatud Rahvusvahelise Energiaagentuuri väljaandes „World Energy Outlook 2016“ (IEA WEO 2016) (91) avaldatud hinnaprognoose. Kuna esialgsed arvnäitajad esitati USA dollarites, kasutas komisjon kolmekuulist (2016. aasta augusti keskpaik kuni 2016. aasta novembri keskpaik) keskmist EUR/USD vahetuskurssi 0,9, mis on asjaomane sellele avaldamiskuupäevale, et tuletada eurodel põhinevad arvnäitajad (92)., (93) Allpool joonisel 15 esitatud kõveral M on näha see hinnaprognoos.

  Joonis 15


  Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh) (94)














  Allikas: | majandusuuring ja finantsmudel (vt põhjendus 69) ning komisjoni arvutused. |
| --- | --- | --- |

(226)

Selleks et prognoosida täpne sisemine tulumäär 2017. aasta veebruari kohta, kasutab komisjon 16. novembril 2016 avaldatud Rahvusvahelise Energiaagentuuri väljaandes „World Energy Outlook 2016“ (IEA WEO 2016) (91) avaldatud hinnaprognoose. Kuna esialgsed arvnäitajad esitati USA dollarites, kasutas komisjon kolmekuulist (2016. aasta augusti keskpaik kuni 2016. aasta novembri keskpaik) keskmist EUR/USD vahetuskurssi 0,9, mis on asjaomane sellele avaldamiskuupäevale, et tuletada eurodel põhinevad arvnäitajad (92)., (93) Allpool joonisel 15 esitatud kõveral M on näha see hinnaprognoos.

91

92

,

93

Joonis 15

Joonis 15

Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh) (94)

Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh) (94

Image 18

Allikas:

Allikas:

| (227) | Selle arvnäitajaga esitatakse kaks peamist asjaolu. Esiteks väheneb õige vahetuskursi kohaldamisel USA dollaritest eurodeks IEA WEO 2014 hinnaprognoos Euroopa kohta ligikaudu 12 % võrra (kõver L jääb allapoole kõverat J). Teiseks on 2016. aasta novembris avaldatud IEA WEO hinnaprognoos keskmiselt veidi üle 20 % madalam kui samas väljaandes kaks aastat varem avaldatud hinnaprognoos (kõver L ja kõver M). Seda saab seostada elektrihindade langemisega 2014. ja 2016. aastal ning nõutavate prognoositud kohandustega (95). Sellest tulenevalt peaks kõik 2016. aasta prognoosiga seotud hinnangud ja kõik sellega seotud sisemise tulumäära arvutused võtma arvesse käesolevat hinnaprognooside langust ja keskenduma joonise 15 (96) kõverale M. |
| --- | --- |

(227)

Selle arvnäitajaga esitatakse kaks peamist asjaolu. Esiteks väheneb õige vahetuskursi kohaldamisel USA dollaritest eurodeks IEA WEO 2014 hinnaprognoos Euroopa kohta ligikaudu 12 % võrra (kõver L jääb allapoole kõverat J). Teiseks on 2016. aasta novembris avaldatud IEA WEO hinnaprognoos keskmiselt veidi üle 20 % madalam kui samas väljaandes kaks aastat varem avaldatud hinnaprognoos (kõver L ja kõver M). Seda saab seostada elektrihindade langemisega 2014. ja 2016. aastal ning nõutavate prognoositud kohandustega (95). Sellest tulenevalt peaks kõik 2016. aasta prognoosiga seotud hinnangud ja kõik sellega seotud sisemise tulumäära arvutused võtma arvesse käesolevat hinnaprognooside langust ja keskenduma joonise 15 (96) kõverale M.

95

96

| (228) | Seoses IEA WEO-põhiste hinnaprognoosidega tuleb märkida, et need põhinevad uue poliitika stsenaariumi hindamisel (97). Põhjalik hindamine peaks hõlmama ka muid IEA WEO poolt kaalutud stsenaariume, näiteks praeguse poliitika stsenaarium ja madala nafta hinna stsenaarium, nagu seda tehti Candole’i uuringu raames seoses IEA WEO 2015. aasta hinnaprognoosidega (98). See on oluline, sest erinevate poliitikavõimaluste valimine toob kaasa erinevad hinnaprognoosid, nagu on näidatud joonisel 12 ja allpool joonisel 16.

  Joonis 16


  Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh)













  Allikas: | Candole Partners. |
| --- | --- | --- |

(228)

Seoses IEA WEO-põhiste hinnaprognoosidega tuleb märkida, et need põhinevad uue poliitika stsenaariumi hindamisel (97). Põhjalik hindamine peaks hõlmama ka muid IEA WEO poolt kaalutud stsenaariume, näiteks praeguse poliitika stsenaarium ja madala nafta hinna stsenaarium, nagu seda tehti Candole’i uuringu raames seoses IEA WEO 2015. aasta hinnaprognoosidega (98). See on oluline, sest erinevate poliitikavõimaluste valimine toob kaasa erinevad hinnaprognoosid, nagu on näidatud joonisel 12 ja allpool joonisel 16.

97

98

Joonis 16

Joonis 16

Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh)

Elektrihinna pikaajalise prognoosi kõverad (EUR/MWh)

Image 19

Allikas:

Allikas:

| (229) | Joonisel 16 esitatud standardne, kõrge ja madal hinnang vastavad IEA WEO 2015. aasta väljaandes esitatud uue poliitika stsenaariumile, praegusele poliitika stsenaariumile ja madala naftahinna poliitika stsenaariumile (vt ka põhjendus 128). Joonisel 16 on näha, et praeguse poliitika stsenaariumi kohaselt prognoositakse tulevikus veidi kõrgemaid elektrihindu kui uue poliitika stsenaariumis, samas kui madala nafta hinna stsenaariumis prognoositakse oluliselt madalamaid elektrihindu kui uue poliitika stsenaariumis (2015. aastal tehtud prognoosid). Paks II projekti sisemise tulumäära arvutamise kõikehõlmavas tundlikkusanalüüsis tuleb sellega arvestada (99). |
| --- | --- |

(229)

Joonisel 16 esitatud standardne, kõrge ja madal hinnang vastavad IEA WEO 2015. aasta väljaandes esitatud uue poliitika stsenaariumile, praegusele poliitika stsenaariumile ja madala naftahinna poliitika stsenaariumile (vt ka põhjendus 128). Joonisel 16 on näha, et praeguse poliitika stsenaariumi kohaselt prognoositakse tulevikus veidi kõrgemaid elektrihindu kui uue poliitika stsenaariumis, samas kui madala nafta hinna stsenaariumis prognoositakse oluliselt madalamaid elektrihindu kui uue poliitika stsenaariumis (2015. aastal tehtud prognoosid). Paks II projekti sisemise tulumäära arvutamise kõikehõlmavas tundlikkusanalüüsis tuleb sellega arvestada (99).

99

| (230) | Lisaks tuleb erinevate asutuste esitatud pikaajalise hinnaprognoosi arvnäitajate täpseks tõlgendamiseks ja hindamiseks need arvnäitajad siduda elektribörsi tulevaste elektrienergia lepinguliste hindadega, isegi kui viimased viitavad palju lühemale ajajärgule kui on näidatud joonisel 12. Joonisel 13 esitatud hinnakõverad, millega võrreldakse Saksamaa ja Ungari futuurihinna lepinguid IEA WEO madalaima hinnaprognoosi juures (madala nafta hinna stsenaariumi järgi), näitavad, et isegi kõige uuemad 2015. aasta IEA WEO hinnaprognoosid võivad olla liiga optimistlikud tulevaste elektrihindade ülehindamise tõttu. Seda asjaolu tuleb võtta arvesse ka Paks II projekti sisemise tulumäära ja sellega kaasneva tundlikkusanalüüsi määratlemisel. |
| --- | --- |

(230)

Lisaks tuleb erinevate asutuste esitatud pikaajalise hinnaprognoosi arvnäitajate täpseks tõlgendamiseks ja hindamiseks need arvnäitajad siduda elektribörsi tulevaste elektrienergia lepinguliste hindadega, isegi kui viimased viitavad palju lühemale ajajärgule kui on näidatud joonisel 12. Joonisel 13 esitatud hinnakõverad, millega võrreldakse Saksamaa ja Ungari futuurihinna lepinguid IEA WEO madalaima hinnaprognoosi juures (madala nafta hinna stsenaariumi järgi), näitavad, et isegi kõige uuemad 2015. aasta IEA WEO hinnaprognoosid võivad olla liiga optimistlikud tulevaste elektrihindade ülehindamise tõttu. Seda asjaolu tuleb võtta arvesse ka Paks II projekti sisemise tulumäära ja sellega kaasneva tundlikkusanalüüsi määratlemisel.

Koormustegur, erinevad kuluartiklid ja viivitused

Koormustegur, erinevad kuluartiklid ja viivitused

| (231) | Oma suuruse, ehitustööde keerukuse ja pikaajalisele tööeale esineb tuumaelektrijaamade suhtes ebakindlust muu hulgas seoses koormusteguri, ehitustöödele kuluva aja ja erinevate kuluartiklitega. See avaldab omakorda olulist mõju projekti sisemisele tulumäärale. |
| --- | --- |

(231)

Oma suuruse, ehitustööde keerukuse ja pikaajalisele tööeale esineb tuumaelektrijaamade suhtes ebakindlust muu hulgas seoses koormusteguri, ehitustöödele kuluva aja ja erinevate kuluartiklitega. See avaldab omakorda olulist mõju projekti sisemisele tulumäärale.

| (232) | Sellise ebamäärasuse hindamise keerukus seisneb selles, et Paks II on III+ põlvkonna tuumaelektrijaama projekt ning praegu ei ühtegi sellist toimivat jaama (100). Seepärast on kõik võrdlusanalüüsid hüpoteetilised. III ja III+ põlvkonna tuumaelektrijaamade tehnoloogiline erinevus on piisavalt suur väitmaks, et põhjenduses 231 nimetatud ebamäärasus ei ole seotud Paks II-ga. |
| --- | --- |

(232)

Sellise ebamäärasuse hindamise keerukus seisneb selles, et Paks II on III+ põlvkonna tuumaelektrijaama projekt ning praegu ei ühtegi sellist toimivat jaama (100). Seepärast on kõik võrdlusanalüüsid hüpoteetilised. III ja III+ põlvkonna tuumaelektrijaamade tehnoloogiline erinevus on piisavalt suur väitmaks, et põhjenduses 231 nimetatud ebamäärasus ei ole seotud Paks II-ga.

100

Koormustegur

Koormustegur

| (233) | Ungari valitsuse sisemise tulumäära arvutused põhinevad eeldusel, et Paks II keskmine koormustegur on [90–95] % (*7). Tegemist on palju suurema arvnäitajaga kui maailma kõikidele tuumaelektrijaamadele kohaldatud aastane keskmine koormustegur 72 %, nagu on välja toodud maailma tuumatööstuse 2015. aasta aruandes („The World Nuclear Industry – Status Report 2015“ (WNISR2015)) (101). IEA WEO 2014 märgib omakorda oma tuumaenergia perspektiivis, et „ajavahemikus 1980–2010 kasvas reaktorite keskmine globaalne võimsustegur 56 %-lt 79 %-ni. See on tingitud paremast juhtimisest, mis on märkimisväärselt lühendanud kavandatud hooldamise ja tankimisega seotud tööseisakuid. Parima jõudlusega reaktorite võimsustegur on ligikaudu 95 %. Tuumaelektrijaamade vananemise korral võib selliste kõrgete tasemeteni jõudmine aga olla keeruline, kuna kontrolle on vaja teostada ja komponente on vaja testida sagedamini“ (102). |
| --- | --- |

(233)

Ungari valitsuse sisemise tulumäära arvutused põhinevad eeldusel, et Paks II keskmine koormustegur on [90–95] % (*7). Tegemist on palju suurema arvnäitajaga kui maailma kõikidele tuumaelektrijaamadele kohaldatud aastane keskmine koormustegur 72 %, nagu on välja toodud maailma tuumatööstuse 2015. aasta aruandes („The World Nuclear Industry – Status Report 2015“ (WNISR2015)) (101). IEA WEO 2014 märgib omakorda oma tuumaenergia perspektiivis, et „ajavahemikus 1980–2010 kasvas reaktorite keskmine globaalne võimsustegur 56 %-lt 79 %-ni. See on tingitud paremast juhtimisest, mis on märkimisväärselt lühendanud kavandatud hooldamise ja tankimisega seotud tööseisakuid. Parima jõudlusega reaktorite võimsustegur on ligikaudu 95 %. Tuumaelektrijaamade vananemise korral võib selliste kõrgete tasemeteni jõudmine aga olla keeruline, kuna kontrolle on vaja teostada ja komponente on vaja testida sagedamini“ (102).

*7

101

102

| (234) | Tuleb märkida, et elektrijaama töö ea jooksul toimuvad vahejuhtumid võivad selliseid suure koormustaseme arvnäitajaid ohustada. Näiteks 2003. aastal Paksi tuumaelektrijaama reaktoris 2 toimunud intsident vähendas keskmist koormustegurit ajavahemikus 1990–2015 peaaegu viie protsendipunkti võrra, 85,3 %-lt 80,7 %-ni. |
| --- | --- |

(234)

Tuleb märkida, et elektrijaama töö ea jooksul toimuvad vahejuhtumid võivad selliseid suure koormustaseme arvnäitajaid ohustada. Näiteks 2003. aastal Paksi tuumaelektrijaama reaktoris 2 toimunud intsident vähendas keskmist koormustegurit ajavahemikus 1990–2015 peaaegu viie protsendipunkti võrra, 85,3 %-lt 80,7 %-ni.

| (235) | Paks II kahe uue reaktori jätkuv probleem 90 % koormusteguri säilitamisel on asjaolu, et need on ette nähtud töötama samaaegselt mõnede Paksi tuumaelektrijaama reaktoritega. Doonau jõel asuva kahe tuumaelektrijaama lähedusest tulenev kuumal suvepäeval avalduv keskkonnamõju võib tekitada vajaduse vähendada ühe tuumaelektrijaama tootmist. Kuna eeldatakse, et tuumaelektrijaama Paks II kaks uut reaktorit töötavad pidevalt suure koormusteguriga, siis toob see kaasa Paksi tuumaelektrijaama toodangu ja tulude vähenemise, mis tähendab majanduslikku kulu, mida tuleb arvestada Paks II projekti majandusliku elujõulisuse hindamisel. |
| --- | --- |

(235)

Paks II kahe uue reaktori jätkuv probleem 90 % koormusteguri säilitamisel on asjaolu, et need on ette nähtud töötama samaaegselt mõnede Paksi tuumaelektrijaama reaktoritega. Doonau jõel asuva kahe tuumaelektrijaama lähedusest tulenev kuumal suvepäeval avalduv keskkonnamõju võib tekitada vajaduse vähendada ühe tuumaelektrijaama tootmist. Kuna eeldatakse, et tuumaelektrijaama Paks II kaks uut reaktorit töötavad pidevalt suure koormusteguriga, siis toob see kaasa Paksi tuumaelektrijaama toodangu ja tulude vähenemise, mis tähendab majanduslikku kulu, mida tuleb arvestada Paks II projekti majandusliku elujõulisuse hindamisel.

Kulud

Kulud

| (236) | Pikaajalise projekti teostamisega seotud kulud võivad oluliselt erineda projekti esialgses äriplaanis esitatud prognoositud pikaajalistest väärtustest. Selle tüüpilisteks põhjusteks on kas asjaolu, et äriplaanis ei võetud kõiki asjakohaseid kuluartikleid arvesse, või kasutati liiga optimistlikke eeldusi ja kuluprognoose. |
| --- | --- |

(236)

Pikaajalise projekti teostamisega seotud kulud võivad oluliselt erineda projekti esialgses äriplaanis esitatud prognoositud pikaajalistest väärtustest. Selle tüüpilisteks põhjusteks on kas asjaolu, et äriplaanis ei võetud kõiki asjakohaseid kuluartikleid arvesse, või kasutati liiga optimistlikke eeldusi ja kuluprognoose.

| (237) | Nende projektide keerukuse tõttu on tuumaelektrijaama ehitamise tegelikud kulud sageli prognoositust palju suuremad. Näiteks osutusid Prantsusmaal ja Soomes AREVA EPR III+ põlvkonna elektrijaamade ehituskulud peaaegu kolm korda suuremaks kui ehituslepingus ettenähtud kulud (103). Hiinasse ja Ameerika Ühendriikidesse ehitatavate Westinghouse AP1000 reaktorite korral on samuti esinenud märkimisväärseid ülekulusid ligikaudu 20 % ulatuses või rohkem ning Valgevenes asuva Rosatom AES-2006 tuumaelektrijaama kulud on peaaegu kahekordistunud võrreldes esialgsete ehituskuludega (104). |
| --- | --- |

(237)

Nende projektide keerukuse tõttu on tuumaelektrijaama ehitamise tegelikud kulud sageli prognoositust palju suuremad. Näiteks osutusid Prantsusmaal ja Soomes AREVA EPR III+ põlvkonna elektrijaamade ehituskulud peaaegu kolm korda suuremaks kui ehituslepingus ettenähtud kulud (103). Hiinasse ja Ameerika Ühendriikidesse ehitatavate Westinghouse AP1000 reaktorite korral on samuti esinenud märkimisväärseid ülekulusid ligikaudu 20 % ulatuses või rohkem ning Valgevenes asuva Rosatom AES-2006 tuumaelektrijaama kulud on peaaegu kahekordistunud võrreldes esialgsete ehituskuludega (104).

103

104

| (238) | Kuigi põhimõtteliselt võivad fikseeritud hinnaga käivitusvalmis lepingud pakkuda omanikule kaitset suurenevate ehituskulude eest, ei hõlma need sageli uute reaktorite kogukulusid. Sellest tulenevalt ei ole omaniku kulud, sealhulgas nõutavate lubade hankimise kulud, võrguga liitumise kulud, jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimise kulud ning keskkonnakulud, fikseeritud ning need võivad suureneda. Tarnija võib omakorda teha otsuse, mille kohaselt ta keeldub kandmast täiendavaid kulusid üle teatud piiride, ning väita, et kulude suurenemine tuleneb omaniku poolt soovitud muudatustest. Selline vaidlus võib jõuda vahekohtusse ja kohtusse, suurendades seeläbi veelgi investeeringuga seotud kulusid. |
| --- | --- |

(238)

Kuigi põhimõtteliselt võivad fikseeritud hinnaga käivitusvalmis lepingud pakkuda omanikule kaitset suurenevate ehituskulude eest, ei hõlma need sageli uute reaktorite kogukulusid. Sellest tulenevalt ei ole omaniku kulud, sealhulgas nõutavate lubade hankimise kulud, võrguga liitumise kulud, jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimise kulud ning keskkonnakulud, fikseeritud ning need võivad suureneda. Tarnija võib omakorda teha otsuse, mille kohaselt ta keeldub kandmast täiendavaid kulusid üle teatud piiride, ning väita, et kulude suurenemine tuleneb omaniku poolt soovitud muudatustest. Selline vaidlus võib jõuda vahekohtusse ja kohtusse, suurendades seeläbi veelgi investeeringuga seotud kulusid.

| (239) | Tuumaelektrijaama Paks II äriplaan näib sisaldavat ka mõningaid kulupõhiseid eeldusi, mida võiks pidada optimistlikuks. Huvitatud isikute märkuste kohaselt võivad esialgsed arvnäitajad olla liiga optimistlikud järgmiste objektide kohta.






  — | Tuumaelektrijaama jahutamine: finantsmudelis on ette nähtud magevee jahutussüsteem, nagu on kinnitanud Ungari, mitte kulukam jahutustornil põhinev jahutussüsteem, nagu on Euroopa Parlamendi liige Jávori väitel vaja; projekti keskkonnamõju hindamise uuringus (EIAS) ei ole esitatud kahe süsteemi üksikasjalikku kvantitatiivset kulude-tulude analüüsi. Samuti võib tekkida kahe jaama paralleelse toimimise käigus vajadus paigaldada kulukam jahutustorn (105); |
| --- | --- | --- |

(239)

Tuumaelektrijaama Paks II äriplaan näib sisaldavat ka mõningaid kulupõhiseid eeldusi, mida võiks pidada optimistlikuks. Huvitatud isikute märkuste kohaselt võivad esialgsed arvnäitajad olla liiga optimistlikud järgmiste objektide kohta.

—

Tuumaelektrijaama jahutamine: finantsmudelis on ette nähtud magevee jahutussüsteem, nagu on kinnitanud Ungari, mitte kulukam jahutustornil põhinev jahutussüsteem, nagu on Euroopa Parlamendi liige Jávori väitel vaja; projekti keskkonnamõju hindamise uuringus (EIAS) ei ole esitatud kahe süsteemi üksikasjalikku kvantitatiivset kulude-tulude analüüsi. Samuti võib tekkida kahe jaama paralleelse toimimise käigus vajadus paigaldada kulukam jahutustorn (105);

105

| — | Ühendus võrguga: finantsmudel hõlmab kogusummat suurusjärgus [43 000 – 51 000] (*8) miljonit Ungari forintit või [124–155] miljonit (*8) eurot, mis jääb alla Euroopa Parlamendi liikme Jávori esitatud 1,6 miljardi euro; kumbki osapool ei esitanud üksikasjalikku teavet nende arvnäitajate arvutamise kohta; |
| --- | --- |

—

Ühendus võrguga: finantsmudel hõlmab kogusummat suurusjärgus [43 000 – 51 000] (*8) miljonit Ungari forintit või [124–155] miljonit (*8) eurot, mis jääb alla Euroopa Parlamendi liikme Jávori esitatud 1,6 miljardi euro; kumbki osapool ei esitanud üksikasjalikku teavet nende arvnäitajate arvutamise kohta;

*8

*8

| — | Reservikulud: finantsmudel ei hõlma kuluartiklit, mida võiks kohaldada nende kulude suhtes, mis tulenevad tuumaelektrijaama Paks II mõjust Ungari elektrisüsteemile, näiteks täiendavad reservinõuded; Euroopa Parlamendi liikme Jávori sõnul on täiendavad reservid seadusega nõutavad Paks II üksikute reaktorite suurte mõõtmete tõttu. |
| --- | --- |

—

Reservikulud: finantsmudel ei hõlma kuluartiklit, mida võiks kohaldada nende kulude suhtes, mis tulenevad tuumaelektrijaama Paks II mõjust Ungari elektrisüsteemile, näiteks täiendavad reservinõuded; Euroopa Parlamendi liikme Jávori sõnul on täiendavad reservid seadusega nõutavad Paks II üksikute reaktorite suurte mõõtmete tõttu.

| — | Kindlustuskulud: kindlustus, millega kaetakse tuumaelektrijaamade põhjustatud võimalikud ulatuslikud õnnetusjuhtumid ehk ehitusprojektis arvessevõetut ületavad õnnetused, võib olla üle [15 000 – 20 000] (*8) miljoni Ungari forinti või [45–60] (*8) miljoni euro, nagu on näidatud finantsmudelis (106). |
| --- | --- |

—

Kindlustuskulud: kindlustus, millega kaetakse tuumaelektrijaamade põhjustatud võimalikud ulatuslikud õnnetusjuhtumid ehk ehitusprojektis arvessevõetut ületavad õnnetused, võib olla üle [15 000 – 20 000] (*8) miljoni Ungari forinti või [45–60] (*8) miljoni euro, nagu on näidatud finantsmudelis (106).

*8

*8

106

| — | Hoolduskulud: tuumaelektrijaama töö ea jooksul ei ole oodata suuri renoveerimiskulusid; renoveerimiskulud võivad osutuda vajalikuks mõnede tuumelektrijaama elementide enneaegse vananemise tõttu või tuumaelektrijaama töö ea jooksul toimuvate vahejuhtumite või õnnetuste tõttu (107). |
| --- | --- |

—

Hoolduskulud: tuumaelektrijaama töö ea jooksul ei ole oodata suuri renoveerimiskulusid; renoveerimiskulud võivad osutuda vajalikuks mõnede tuumelektrijaama elementide enneaegse vananemise tõttu või tuumaelektrijaama töö ea jooksul toimuvate vahejuhtumite või õnnetuste tõttu (107).

107

| (240) | Komisjon märgib, et põhjenduses 239 loetletud probleemidest ajendatud kõrvalekalle Ungari esitatud arvnäitajatest, nagu on välja toodud Paks II äriplaanis (ja finantsmudelis), toob kaasa projekti sisemise tulumäära väärtuse vähenemise (108). |
| --- | --- |

(240)

Komisjon märgib, et põhjenduses 239 loetletud probleemidest ajendatud kõrvalekalle Ungari esitatud arvnäitajatest, nagu on välja toodud Paks II äriplaanis (ja finantsmudelis), toob kaasa projekti sisemise tulumäära väärtuse vähenemise (108).

108

Võimalikud viivitused

Võimalikud viivitused

| (241) | Tuumaelektrijaama ehitamisel tekivad viivitused ning need pikendavad ehitamisele kuluvat aega (109). Ehitamisel tekkivate viivituste peamiste põhjuste hulka kuuluvad projekteerimisega seotud probleemid, oskustööliste puudus, oskusteabe puudumine, tarneahelaga seotud probleemid, puudulik kavandamine ja esimesed omalaadsed probleemid (110) (111). |
| --- | --- |

(241)

Tuumaelektrijaama ehitamisel tekivad viivitused ning need pikendavad ehitamisele kuluvat aega (109). Ehitamisel tekkivate viivituste peamiste põhjuste hulka kuuluvad projekteerimisega seotud probleemid, oskustööliste puudus, oskusteabe puudumine, tarneahelaga seotud probleemid, puudulik kavandamine ja esimesed omalaadsed probleemid (110) (111).

109

110

111

| (242) | Seoses viivitustega ehitusperioodil esines mõlema esimese reaalselt komisjoneeritud ja ehitatud III+ põlvkonna tuumaelektrijaama ehk Soome tuumaelektrijaama Oikiluoto-3 (ehitamise algus: 2005) ja Prantsusmaa tuumaelektrijaama Flamanville (ehitamise algus: 2007) korral viivitus, mis kestis üle viie aasta (112). Mõlemad tuumaelektrijaamad põhinevad Areva EPR mudelil. |
| --- | --- |

(242)

Seoses viivitustega ehitusperioodil esines mõlema esimese reaalselt komisjoneeritud ja ehitatud III+ põlvkonna tuumaelektrijaama ehk Soome tuumaelektrijaama Oikiluoto-3 (ehitamise algus: 2005) ja Prantsusmaa tuumaelektrijaama Flamanville (ehitamise algus: 2007) korral viivitus, mis kestis üle viie aasta (112). Mõlemad tuumaelektrijaamad põhinevad Areva EPR mudelil.

112

| (243) | Rosatomi nelja III+ põlvkonna AES-2006 projekti korral Venemaal, mille ehitamisega alustati ajavahemikus 2008–2010, esines samuti viivitusi, nagu on välja toodud tabeli 3 põhjenduses 99. Näiteks katkestati ehitustööd seoses ühega kahest V-491 reaktorist (Paks II projekt) Leningradi tuumaelektrijaama ehitamise teises etapis Peterburis (reaktori komisjoneerimine oli algselt kavas lõpetada 2013. aasta oktoobris), kui isoleerimiseks ettenähtud teraskonstruktsioon 17. juulil 2011. aastal kokku varises (113). Seega kavandatakse selle komisjoneerimist 2017. aasta keskpaigas, samas kui teine reaktor loodeti komisjoneerida 2016. aastaks ning praegu on see kavas käivitada alles 2018. aastal (114). Uue reaktori ehitamine Niemenis Kaliningradis peatati 2013. aastal (115). |
| --- | --- |

(243)

Rosatomi nelja III+ põlvkonna AES-2006 projekti korral Venemaal, mille ehitamisega alustati ajavahemikus 2008–2010, esines samuti viivitusi, nagu on välja toodud tabeli 3 põhjenduses 99. Näiteks katkestati ehitustööd seoses ühega kahest V-491 reaktorist (Paks II projekt) Leningradi tuumaelektrijaama ehitamise teises etapis Peterburis (reaktori komisjoneerimine oli algselt kavas lõpetada 2013. aasta oktoobris), kui isoleerimiseks ettenähtud teraskonstruktsioon 17. juulil 2011. aastal kokku varises (113). Seega kavandatakse selle komisjoneerimist 2017. aasta keskpaigas, samas kui teine reaktor loodeti komisjoneerida 2016. aastaks ning praegu on see kavas käivitada alles 2018. aastal (114). Uue reaktori ehitamine Niemenis Kaliningradis peatati 2013. aastal (115).

113

114

115

| (244) | Selle tulemusena näitab III+ põlvkonna elektrijaamade ehitamise lähiajalugu, et ehitamisel tekkivad viivitused ei ole haruldased (116). See mõjutab omakorda sisemist tulumäära. Seda mõju saab üksnes teatud määral leevendada, sätestades teatavatel tingimustel makstava kahjutasu. |
| --- | --- |

(244)

Selle tulemusena näitab III+ põlvkonna elektrijaamade ehitamise lähiajalugu, et ehitamisel tekkivad viivitused ei ole haruldased (116). See mõjutab omakorda sisemist tulumäära. Seda mõju saab üksnes teatud määral leevendada, sätestades teatavatel tingimustel makstava kahjutasu.

116

Sisemise tulumäära arvutamine

Sisemise tulumäära arvutamine

| (245) | Komisjon kasutas Ungari esitatud finantsmudelit asjaomaste sisemise tulumäära väärtuste vahemike arvutamiseks 2014. aasta detsembri ja 2017. aasta veebruari kohta. Komisjon tegi eelkõige järgmist:






  — | tugines lähtepunkti saamiseks Ungari valitsuse esitatud finantsmudelisse lisatud kuluartiklitele; |
| --- | --- | --- |

(245)

Komisjon kasutas Ungari esitatud finantsmudelit asjaomaste sisemise tulumäära väärtuste vahemike arvutamiseks 2014. aasta detsembri ja 2017. aasta veebruari kohta. Komisjon tegi eelkõige järgmist:

—

tugines lähtepunkti saamiseks Ungari valitsuse esitatud finantsmudelisse lisatud kuluartiklitele;

| — | ajakohastas finantsmudelis esitatud hinnaprognoosi kõveraid vastavalt hinnaprognoosi alapunktis käsitletud ridadele (vt põhjendused 223–230) – hinnaprognoosi kõveraid H, I ja L kasutati selleks, et arvutada sisemine tulumäär 2014. aasta detsembri kohta ning kõverat M selleks, et arvutada sisemine tulumäär 2017. aasta veebruari kohta; |
| --- | --- |

—

ajakohastas finantsmudelis esitatud hinnaprognoosi kõveraid vastavalt hinnaprognoosi alapunktis käsitletud ridadele (vt põhjendused 223–230) – hinnaprognoosi kõveraid H, I ja L kasutati selleks, et arvutada sisemine tulumäär 2014. aasta detsembri kohta ning kõverat M selleks, et arvutada sisemine tulumäär 2017. aasta veebruari kohta;

| — | töötas välja Monte Carlo-põhise tundlikkusanalüüsi, et saada sisemise tulumäära arvnäitajatele sobivad vahemikud, mis vastavad kahele ajapunktile, täpsemalt 2014. aasta detsember ja 2017. aasta veebruar (117). |
| --- | --- |

—

töötas välja Monte Carlo-põhise tundlikkusanalüüsi, et saada sisemise tulumäära arvnäitajatele sobivad vahemikud, mis vastavad kahele ajapunktile, täpsemalt 2014. aasta detsember ja 2017. aasta veebruar (117).

117

| (246) | Monte Carlo põhjal koostatud tundlikkuse analüüsi kasutati selleks, et prognoosida sisemise tulumäära hälbeid selle keskväärtusest pärast väikeseid muutusi mudeli erinevate sisendite väärtustes. Ungari prognoosis järgmisi hälbeid sisestatud väärtustest:






  — | väikesed sümmeetrilised kõrvalekalded tulevase inflatsiooni, valuutakursi, tegevuskulude, kütusekulude, hoolduskulude, jäätmete käitlemise ja dekomisjoneerimise kulude, eeldatava töö ea ja kasutatud hinnaprognoosikõvera kohta (118); |
| --- | --- | --- |

(246)

Monte Carlo põhjal koostatud tundlikkuse analüüsi kasutati selleks, et prognoosida sisemise tulumäära hälbeid selle keskväärtusest pärast väikeseid muutusi mudeli erinevate sisendite väärtustes. Ungari prognoosis järgmisi hälbeid sisestatud väärtustest:

—

väikesed sümmeetrilised kõrvalekalded tulevase inflatsiooni, valuutakursi, tegevuskulude, kütusekulude, hoolduskulude, jäätmete käitlemise ja dekomisjoneerimise kulude, eeldatava töö ea ja kasutatud hinnaprognoosikõvera kohta (118);

118

| — | väikesed asümmeetrilised kõrvalekalded tulevaste rikkeaegade kohta – allapoole suunatud kõrvalekalded on piiratud täieliku (100 %) tootmisvõimsuse kasutamisega ning neid peetakse väiksemateks kui algväärtuse [5–10] % (**) (st [90–95] % (**) tootmisvõimsuse kasutamisest) põhjal saadud ülespoole suunatud kõrvalekalded (119); |
| --- | --- |

—

väikesed asümmeetrilised kõrvalekalded tulevaste rikkeaegade kohta – allapoole suunatud kõrvalekalded on piiratud täieliku (100 %) tootmisvõimsuse kasutamisega ning neid peetakse väiksemateks kui algväärtuse [5–10] % (**) (st [90–95] % (**) tootmisvõimsuse kasutamisest) põhjal saadud ülespoole suunatud kõrvalekalded (119);

**

**

119

| — | Monte Carlo analüüsi ei lisatud projektiga seotud viivitusi, sest finantsmudel käsitles viivitusi ebapiisavalt (vt põhjendus 249 allpool). |
| --- | --- |

—

Monte Carlo analüüsi ei lisatud projektiga seotud viivitusi, sest finantsmudel käsitles viivitusi ebapiisavalt (vt põhjendus 249 allpool).

Joonis 17 ja joonis 18 allpool näitavad projekti sisemise tulumäära väärtuste jaotust hindamise kahe perioodi kohta. Igal juhul põhineb tulemus 10 000 modelleerimisel (120).

120

| (247) | 2014. aasta detsembriks on hinnanguline sisemise tulumäära jaotus keskmiselt 8,79 %, samas kui 90 % arvutatud sisemise tulumäära väärtustest jäävad vahemikku [8,20 %; 9,36 %].

  Joonis 17


  Sisemise tulumäära väärtused 2014. aasta detsembri kohta













  Allikas: | komisjoni arvutused. |
| --- | --- | --- |

(247)

2014. aasta detsembriks on hinnanguline sisemise tulumäära jaotus keskmiselt 8,79 %, samas kui 90 % arvutatud sisemise tulumäära väärtustest jäävad vahemikku [8,20 %; 9,36 %].

Joonis 17

Joonis 17

Sisemise tulumäära väärtused 2014. aasta detsembri kohta

Sisemise tulumäära väärtused 2014. aasta detsembri kohta

Image 20

Allikas:

Allikas:

| (248) | 2017. aasta veebruariks on hinnangulise sisemise tulumäära jaotus ligikaudu 7,35 % ja 90 % arvutatud sisemise tulumäära väärtustest jäävad vahemikku [6,79 %; 7,90 %] (121):

  Joonis 18


  Sisemise tulumäära väärtused 2017. aasta veebruari kohta













  Allikas: | komisjoni arvutused. |
| --- | --- | --- |

(248)

2017. aasta veebruariks on hinnangulise sisemise tulumäära jaotus ligikaudu 7,35 % ja 90 % arvutatud sisemise tulumäära väärtustest jäävad vahemikku [6,79 %; 7,90 %] (121):

121

Joonis 18

Joonis 18

Sisemise tulumäära väärtused 2017. aasta veebruari kohta

Sisemise tulumäära väärtused 2017. aasta veebruari kohta

Image 21

Allikas:

Allikas:

| (249) | Tuleb märkida, et võimalike viivituste mõju ei ole lisatud joonise 17 ja joonise 18 aluseks olevatele sisemise tulumäära arvutustele. Selle peamine põhjus on finantsmudelis viivituste puudulik käsitlemine. Eelkõige on finantsmudeliga lubatud järgmist tüüpi viivitused:






  — | viivitused, mis olid juba aset leidnud enne ehitustööde algust (finantsmudelis märgistusega „ehitamise ajal“); |
| --- | --- | --- |

(249)

Tuleb märkida, et võimalike viivituste mõju ei ole lisatud joonise 17 ja joonise 18 aluseks olevatele sisemise tulumäära arvutustele. Selle peamine põhjus on finantsmudelis viivituste puudulik käsitlemine. Eelkõige on finantsmudeliga lubatud järgmist tüüpi viivitused:

—

viivitused, mis olid juba aset leidnud enne ehitustööde algust (finantsmudelis märgistusega „ehitamise ajal“);

| — | viivitused, mis leidsid aset pärast ehitustööde lõpetamist (finantsmudelis märgistusega „lepingu sõlmimise järgsed hinnakulud“). |
| --- | --- |

—

viivitused, mis leidsid aset pärast ehitustööde lõpetamist (finantsmudelis märgistusega „lepingu sõlmimise järgsed hinnakulud“).

| (250) | Komisjon märgib, et need kaks finantsmudelis olevat viivitusstsenaariumit on lähtestsenaariumid ning neid ei saa kasutada kõige sagedamini esinevate viivituste tegeliku mõju piisavaks modelleerimiseks, näiteks juhul, kui erineva pikkusega viivitused tekivad ehitusperioodi erinevates etappides (122). |
| --- | --- |

(250)

Komisjon märgib, et need kaks finantsmudelis olevat viivitusstsenaariumit on lähtestsenaariumid ning neid ei saa kasutada kõige sagedamini esinevate viivituste tegeliku mõju piisavaks modelleerimiseks, näiteks juhul, kui erineva pikkusega viivitused tekivad ehitusperioodi erinevates etappides (122).

122

| (251) | Sisemise tulumäära vahemikud hindamisel asjaomase kahe ajapunkti kohta on esitatud allpool tabelis 12. 2017. aasta veebruari sisemine tulumäär on väiksem 2014.–2017. aasta elektrihinna prognoosi vähenemise tõttu. Mõlemat hinnangut võib siiski pidada konservatiivseks, võttes arvesse, et põhjendustes 238 ja 239 kirjeldatud teatavaid kvalitatiivseid elemente ja Ungari riigiasutuste hinnangutes esinevaid puudujääke ei saanud arvuliselt lisada finantsmudelisse.

  Tabel 12


  Sisemise tulumäära kokkuvõte








  (protsentides) |
| --- | --- |
| | Detsember 2014 | Veebruar 2017 |
| Vahemik | 8,20 –9,36 | 6,79 –7,90 |
| Keskpunkt | 8,79 | 7,35 |

(251)

Sisemise tulumäära vahemikud hindamisel asjaomase kahe ajapunkti kohta on esitatud allpool tabelis 12. 2017. aasta veebruari sisemine tulumäär on väiksem 2014.–2017. aasta elektrihinna prognoosi vähenemise tõttu. Mõlemat hinnangut võib siiski pidada konservatiivseks, võttes arvesse, et põhjendustes 238 ja 239 kirjeldatud teatavaid kvalitatiivseid elemente ja Ungari riigiasutuste hinnangutes esinevaid puudujääke ei saanud arvuliselt lisada finantsmudelisse.

Tabel 12

Tabel 12

Sisemise tulumäära kokkuvõte

Sisemise tulumäära kokkuvõte

(protsentides)

Detsember 2014

Veebruar 2017

Vahemik

8,20 –9,36

6,79 –7,90

Keskpunkt

8,79

7,35

5.1.1.3.   
  Komisjoni hinnang energiatootmise tasandatud kogukulude kohta

Komisjoni hinnang energiatootmise tasandatud kogukulude kohta

| (252) | Terviklikkuse huvides ja kogu Ungari esitatud teabe kajastamiseks (vt põhjendused 69 ja 81–82) käsitles komisjon lühidalt ka Paks II majanduslikku elujõulisust, kasutades energiatootmise tasandatud kogukulude meedet (vt jaotis 3.1.1.3). |
| --- | --- |

(252)

Terviklikkuse huvides ja kogu Ungari esitatud teabe kajastamiseks (vt põhjendused 69 ja 81–82) käsitles komisjon lühidalt ka Paks II majanduslikku elujõulisust, kasutades energiatootmise tasandatud kogukulude meedet (vt jaotis 3.1.1.3).

| (253) | Energiatootmise tasandatud kogukulude hindamisel seoses sellise Ungari tuumaelektrijaamaga nagu Paks II kasutas komisjon lähtepunktina 2015. aasta OECD/IEA/NEA uuringut (vt põhjendus 81). Selles uuringus on Ungari tuumaelektrijaama energiatootmise tasandatud kogukulud hinnanguliselt 80,95 eurot MWh kohta intressimääraga 7 % ja 112,45 eurot MWh kohta intressimääraga 10 %, arvestades, et koormustegur on 85 % (123). Kuna need arvnäitajad avaldati 2015. aasta augustis, saab neid kasutada üksnes 2017. aasta, mitte 2014. aasta energiatootmise tasandatud kogukulude hindamiseks. |
| --- | --- |

(253)

Energiatootmise tasandatud kogukulude hindamisel seoses sellise Ungari tuumaelektrijaamaga nagu Paks II kasutas komisjon lähtepunktina 2015. aasta OECD/IEA/NEA uuringut (vt põhjendus 81). Selles uuringus on Ungari tuumaelektrijaama energiatootmise tasandatud kogukulud hinnanguliselt 80,95 eurot MWh kohta intressimääraga 7 % ja 112,45 eurot MWh kohta intressimääraga 10 %, arvestades, et koormustegur on 85 % (123). Kuna need arvnäitajad avaldati 2015. aasta augustis, saab neid kasutada üksnes 2017. aasta, mitte 2014. aasta energiatootmise tasandatud kogukulude hindamiseks.

123

| (254) | Komisjon märgib, et koormusteguri ehk Ungari märkustes esitatud keskne koormusteguri arvnäitaja suurendamine väärtuseni [90–95] % (*9) muudab eelmises põhjenduses esitatud energiatootmise tasandatud kogukulude arvnäitajaid järgmiselt: 74 eurot MWh kohta ja 103 eurot MWh kohta (124). |
| --- | --- |

(254)

Komisjon märgib, et koormusteguri ehk Ungari märkustes esitatud keskne koormusteguri arvnäitaja suurendamine väärtuseni [90–95] % (*9) muudab eelmises põhjenduses esitatud energiatootmise tasandatud kogukulude arvnäitajaid järgmiselt: 74 eurot MWh kohta ja 103 eurot MWh kohta (124).

*9

124

| (255) | Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et Ungari tuumaelektrijaama energiatootmise tasandatud kogukulud on suuremad kui 74 eurot MWh kohta, mis on omakorda kõrgem 2015. aastal arvutatud hinnaprognoosist 73 eurot MWh kohta või 2016. aastal arvutatud hinnaprognoosist 68 eurot MWh kohta (125). |
| --- | --- |

(255)

Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et Ungari tuumaelektrijaama energiatootmise tasandatud kogukulud on suuremad kui 74 eurot MWh kohta, mis on omakorda kõrgem 2015. aastal arvutatud hinnaprognoosist 73 eurot MWh kohta või 2016. aastal arvutatud hinnaprognoosist 68 eurot MWh kohta (125).

125

5.1.1.4.   
  Järeldused majandusliku eelise kohta

Järeldused majandusliku eelise kohta

| (256) | Komisjon kasutab jaotistest 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 võetud kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära hinnanguid, et hinnata, kas turumajandusliku investeerimise põhimõte on täidetud. Tabelis 13 allpool on esitatud asjaomane teave mõlema aja kohta:

  Tabel 13


  Kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära võrdlus








  (protsentides) |
| --- | --- |
| | Detsember 2014 | Veebruar 2017 |
| Kapitali kaalutud keskmise hinna vahemik | 9,15 –10,36 | 7,40 –8,35 |
| Sisemise tulumäära vahemik | 8,20 –9,36 | 6,79 –7,90 |
| Kapitali kaalutud keskmise hinna keskpunkt | 9,76 | 7,88 |
| Sisemise tulumäära keskväärtus | 8,79 | 7,35 |
| Sisemise tulumäära modelleeritud juhtumite protsent juhul, kui sisemine tulumäär < min (kapitali kaalutud keskmine hind) | 85 | 55 |

(256)

Komisjon kasutab jaotistest 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 võetud kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära hinnanguid, et hinnata, kas turumajandusliku investeerimise põhimõte on täidetud. Tabelis 13 allpool on esitatud asjaomane teave mõlema aja kohta:

Tabel 13

Tabel 13

Kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära võrdlus

Kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära võrdlus

(protsentides)

Detsember 2014

Veebruar 2017

Kapitali kaalutud keskmise hinna vahemik

9,15 –10,36

7,40 –8,35

Sisemise tulumäära vahemik

8,20 –9,36

6,79 –7,90

Kapitali kaalutud keskmise hinna keskpunkt

9,76

7,88

Sisemise tulumäära keskväärtus

8,79

7,35

Sisemise tulumäära modelleeritud juhtumite protsent juhul, kui sisemine tulumäär < min (kapitali kaalutud keskmine hind)

85

55

| (257) | Tabelis 13 on esitatud järgmised võtmeteadmised:






  — | sisemise tulumäära keskmine väärtus on mõlemal perioodil oluliselt väiksem kui kapitali kaalutud keskmise hinna vahemiku keskpunkt (8,79 % vs.
  9,66 % ja 7,35 % vs.
  7,88 %); |
| --- | --- | --- |

(257)

Tabelis 13 on esitatud järgmised võtmeteadmised:

—

sisemise tulumäära keskmine väärtus on mõlemal perioodil oluliselt väiksem kui kapitali kaalutud keskmise hinna vahemiku keskpunkt (8,79 % vs.
  9,66 % ja 7,35 % vs.
  7,88 %);

vs.

vs.

| — | sisemise tulumäära keskmine väärtus on mõlemal perioodil isegi väiksem kui kapitali kaalutud keskmise hinna vahemiku alumine piir (8,79 % vs.
  9,15 % ja 7,35 % vs.
  7,40 %); |
| --- | --- |

—

sisemise tulumäära keskmine väärtus on mõlemal perioodil isegi väiksem kui kapitali kaalutud keskmise hinna vahemiku alumine piir (8,79 % vs.
  9,15 % ja 7,35 % vs.
  7,40 %);

vs.

vs.

| — | enamikul juhtudel jääb sisemine tulumäär alla asjaomast kapitali kaalutud keskmise hinna vahemikku ehk täpsemalt on enamikul juhtudel Monte Carlo modelleerimise hinnangulised sisemise tulumäära väärtused madalamad kui kapitali kaalutud keskmise hinna vahemiku alampiir (2014. aasta detsembris 85 % ja 2017. aasta veebruaris 55 %) (126)
   (127). |
| --- | --- |

—

enamikul juhtudel jääb sisemine tulumäär alla asjaomast kapitali kaalutud keskmise hinna vahemikku ehk täpsemalt on enamikul juhtudel Monte Carlo modelleerimise hinnangulised sisemise tulumäära väärtused madalamad kui kapitali kaalutud keskmise hinna vahemiku alampiir (2014. aasta detsembris 85 % ja 2017. aasta veebruaris 55 %) (126)
   (127).

126

127

| (258) | Komisjon rõhutab, et need tulemused on konservatiivsed, arvestades järgmist:






  — | komisjonil puuduvad vahendid, mis võimaldaksid täpselt hinnata lisakulude tekkimise võimalust, eelkõige sellises suurusjärgus, mis tulenes huvitatud isikutelt laekunud märkustest pärast algatamisotsuse avaldamist; Monte Carlo modelleerimistega hõlmatud kulude erinevused olid märkimisväärselt väiksemad kui märkustes välja toodud; |
| --- | --- | --- |

(258)

Komisjon rõhutab, et need tulemused on konservatiivsed, arvestades järgmist:

—

komisjonil puuduvad vahendid, mis võimaldaksid täpselt hinnata lisakulude tekkimise võimalust, eelkõige sellises suurusjärgus, mis tulenes huvitatud isikutelt laekunud märkustest pärast algatamisotsuse avaldamist; Monte Carlo modelleerimistega hõlmatud kulude erinevused olid märkimisväärselt väiksemad kui märkustes välja toodud;

| — | komisjonile laekunud märkustes esitatud hinnaprognoose madalate tulevaste naftahindade stsenaariumide kohta ei lisatud tundlikkusanalüüsi, samuti ei tehtud ühtegi parandust, et võtta arvesse selliste tulevaste elektrienergia lepinguliste hindade hälvet, mis allkirjastatakse elektribörsidel kaalutud hinnaprognooside alusel; |
| --- | --- |

—

komisjonile laekunud märkustes esitatud hinnaprognoose madalate tulevaste naftahindade stsenaariumide kohta ei lisatud tundlikkusanalüüsi, samuti ei tehtud ühtegi parandust, et võtta arvesse selliste tulevaste elektrienergia lepinguliste hindade hälvet, mis allkirjastatakse elektribörsidel kaalutud hinnaprognooside alusel;

| — | tuumaelektrijaama riskipreemiaid, mis ületavad elektritootmise ja kommunaalteenuste standardriskipreemiaid, ei lisatud; |
| --- | --- |

—

tuumaelektrijaama riskipreemiaid, mis ületavad elektritootmise ja kommunaalteenuste standardriskipreemiaid, ei lisatud;

| — | aastal 2014 puudusid kapitali kaalutud keskmise hinna võrdlusanalüüsis hinnangud kapitali kaalutud keskmise hinna kohta roheliste ja taastuvate energiaallikate sektoris. |
| --- | --- |

—

aastal 2014 puudusid kapitali kaalutud keskmise hinna võrdlusanalüüsis hinnangud kapitali kaalutud keskmise hinna kohta roheliste ja taastuvate energiaallikate sektoris.

Sellega on alust tegelikkuses eeldada, et kõikidele ajahetkedele vastavate sisemise tulumäära väärtuste ja kapitali kaalutud keskmise hinna väärtuste vaheline võimalik erinevus on tõenäoliselt veel suurem.

| (259) | Lisaks saab projekti tulumäära hindamise aluseks olevaid arvutusi koos kapitali kaalutud keskmise hinna hinnanguliste väärtustega kasutada selliste kogukahjude nüüdispuhasväärtuse määramiseks, mis kogunevad eeldatavasti projekti tööea jooksul, kui seda rahastab turumajanduslik investor. Eelkõige eeldatakse, et projekt toodab kahjumit summas 600 miljonit eurot põhistsenaariumi korral, kus turu kapitali kaalutud keskmine hind on 7,88 % ja sisemine tulumäär 7,35 %, mis kujutavad endast 2017. aasta andmete keskmisi väärtusi (128). |
| --- | --- |

(259)

Lisaks saab projekti tulumäära hindamise aluseks olevaid arvutusi koos kapitali kaalutud keskmise hinna hinnanguliste väärtustega kasutada selliste kogukahjude nüüdispuhasväärtuse määramiseks, mis kogunevad eeldatavasti projekti tööea jooksul, kui seda rahastab turumajanduslik investor. Eelkõige eeldatakse, et projekt toodab kahjumit summas 600 miljonit eurot põhistsenaariumi korral, kus turu kapitali kaalutud keskmine hind on 7,88 % ja sisemine tulumäär 7,35 %, mis kujutavad endast 2017. aasta andmete keskmisi väärtusi (128).

128

| (260) | Lisaks kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära võrdlusele kinnitas energiatootmise tasandatud kogukulude lühike analüüs ka seda, et tuumaelektrijaama Paks II toodetud elektrienergia tasemega seotud kulusid ei kata prognoositud hinnad. |
| --- | --- |

(260)

Lisaks kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära võrdlusele kinnitas energiatootmise tasandatud kogukulude lühike analüüs ka seda, et tuumaelektrijaama Paks II toodetud elektrienergia tasemega seotud kulusid ei kata prognoositud hinnad.

| (261) | Nende tulemuste põhjal järeldab komisjon, et projektiga ei kaasne piisav tulu, et katta erainvestori kulusid, kes võiks saada rahastust turuhindade juures. Kuigi andmed 2017. aasta veebruari kohta on turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumi täitmise uurimiseks kõige asjakohasemad, on nende andmete analüüsi tulemused kehtivad isegi siis, kui analüüs teostatakse nende andmete põhjal, mis on saadud esialgse investeerimisotsuse tegemisel 2014. aasta detsembris. |
| --- | --- |

(261)

Nende tulemuste põhjal järeldab komisjon, et projektiga ei kaasne piisav tulu, et katta erainvestori kulusid, kes võiks saada rahastust turuhindade juures. Kuigi andmed 2017. aasta veebruari kohta on turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumi täitmise uurimiseks kõige asjakohasemad, on nende andmete analüüsi tulemused kehtivad isegi siis, kui analüüs teostatakse nende andmete põhjal, mis on saadud esialgse investeerimisotsuse tegemisel 2014. aasta detsembris.

| (262) | Selle põhjal koostatud hinnangu alusel järeldab komisjon, et erainvestor ei oleks projekti investeerinud samadel tingimustel. Seepärast leiab komisjon, et kuna Paks II kasutab täiel määral uut vara, millel on majanduslik väärtus, siis annab meede Paks II-le majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(262)

Selle põhjal koostatud hinnangu alusel järeldab komisjon, et erainvestor ei oleks projekti investeerinud samadel tingimustel. Seepärast leiab komisjon, et kuna Paks II kasutab täiel määral uut vara, millel on majanduslik väärtus, siis annab meede Paks II-le majandusliku eelise.

5.1.2.   RIIGI RESSURSSIDE ÜLEKANDMINE JA RIIGIGA SEOSTATAVUS

| (263) | Nagu on selgitatud algatamisotsuses, rahastab Ungari projekti ehitamist riigi vahenditest, millest 80 % moodustab Venemaa Föderatsioonilt saadud laen ja 20 % Ungari enda vahendid. Ungari rahastab otseselt kõiki investeeringuid, mis on vajalikud tuumaelektrijaama reaktorite 5 ja 6 komisjoneerimiseks, projekteerimiseks ja ehitamiseks, nagu on kehtestatud valitsustevahelises rahastamise kokkuleppes. Seega järeldab komisjon, et meede toob kaasa ressursside ülekandmise Ungari Vabariigi poolt. |
| --- | --- |

(263)

Nagu on selgitatud algatamisotsuses, rahastab Ungari projekti ehitamist riigi vahenditest, millest 80 % moodustab Venemaa Föderatsioonilt saadud laen ja 20 % Ungari enda vahendid. Ungari rahastab otseselt kõiki investeeringuid, mis on vajalikud tuumaelektrijaama reaktorite 5 ja 6 komisjoneerimiseks, projekteerimiseks ja ehitamiseks, nagu on kehtestatud valitsustevahelises rahastamise kokkuleppes. Seega järeldab komisjon, et meede toob kaasa ressursside ülekandmise Ungari Vabariigi poolt.

| (264) | Komisjon tuletab ka meelde, et meede on seotud Ungari Vabariigiga, kuna Ungari on teinud otsuse projekti investeerida ning riik otsustab ka edaspidi vajalike vahendite väljamaksmise üle EPC-lepingu ostuhinna tasumise ja tuumaelektrijaama Paks II kahe uue reaktori omavahenditest rahastamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(264)

Komisjon tuletab ka meelde, et meede on seotud Ungari Vabariigiga, kuna Ungari on teinud otsuse projekti investeerida ning riik otsustab ka edaspidi vajalike vahendite väljamaksmise üle EPC-lepingu ostuhinna tasumise ja tuumaelektrijaama Paks II kahe uue reaktori omavahenditest rahastamise eesmärgil.

5.1.3.   VALIKULISUS

| (265) | Meedet peetakse valikuliseks, kui see soodustab ainult teatavaid ettevõtjaid või tootmisharusid. Komisjon kordab, et meede on valikuline, kuna see on seotud üksnes ühe ettevõtjaga, kuivõrd Ungari asutas Paks II valitsuse otsusega 1429/2014 (VII. 31.) ning Ungari volitatud asutus on uute tuumareaktorite omanik ja käitaja. Seega peetakse eelist valikuliseks. |
| --- | --- |

(265)

Meedet peetakse valikuliseks, kui see soodustab ainult teatavaid ettevõtjaid või tootmisharusid. Komisjon kordab, et meede on valikuline, kuna see on seotud üksnes ühe ettevõtjaga, kuivõrd Ungari asutas Paks II valitsuse otsusega 1429/2014 (VII. 31.) ning Ungari volitatud asutus on uute tuumareaktorite omanik ja käitaja. Seega peetakse eelist valikuliseks.

5.1.4.   MÕJU KAUBANDUSELE JA KONKURENTSI MOONUTAMINE

| (266) | Nagu komisjon algatamisotsuses märkis, on elektriturg liidus liberaliseeritud ning elektritootjad tegelevad liikmesriikidevahelise kaubandusega. Lisaks on Ungari elektrienergia taristu suhteliselt tugev, hõlmates oma naaberliikmesriikidega jõulisi ühendusi (mis on võrdne 30 % omamaise paigaldatud võimsusega). Kuigi Ungari on netoimportija, nähtub põhjenduse 49 jooniselt 5, et Ungari ekspordib elektrienergiat lisaks Tšehhi-Slovakkia-Ungari-Rumeenia ühendatud järgmise päeva turule (alates 2014. aastast) ka Austriasse ja Horvaatiasse. |
| --- | --- |

(266)

Nagu komisjon algatamisotsuses märkis, on elektriturg liidus liberaliseeritud ning elektritootjad tegelevad liikmesriikidevahelise kaubandusega. Lisaks on Ungari elektrienergia taristu suhteliselt tugev, hõlmates oma naaberliikmesriikidega jõulisi ühendusi (mis on võrdne 30 % omamaise paigaldatud võimsusega). Kuigi Ungari on netoimportija, nähtub põhjenduse 49 jooniselt 5, et Ungari ekspordib elektrienergiat lisaks Tšehhi-Slovakkia-Ungari-Rumeenia ühendatud järgmise päeva turule (alates 2014. aastast) ka Austriasse ja Horvaatiasse.

| (267) | Teatatud meede võimaldaks märkimisväärse tootmisvõimsuse väljaarendamist, mis muul juhul võiks olla seotud kas Ungarist või muudest liikmesriikidest pärit turuosaliste erainvesteeringutega, kes kasutavad alternatiivseid tehnoloogiaid. Lisaks sellele võivad kõik ettevõtjale antavad valikulised eelised mõjutada liidusisest kaubandust, sest elektrienergiaga kaubeldakse piiriüleselt. |
| --- | --- |

(267)

Teatatud meede võimaldaks märkimisväärse tootmisvõimsuse väljaarendamist, mis muul juhul võiks olla seotud kas Ungarist või muudest liikmesriikidest pärit turuosaliste erainvesteeringutega, kes kasutavad alternatiivseid tehnoloogiaid. Lisaks sellele võivad kõik ettevõtjale antavad valikulised eelised mõjutada liidusisest kaubandust, sest elektrienergiaga kaubeldakse piiriüleselt.

| (268) | Seepärast kordab komisjon, et meede ähvardab moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(268)

Seepärast kordab komisjon, et meede ähvardab moonutada konkurentsi.

5.1.5.   JÄRELDUS RIIGIABI OLEMASOLU KOHTA

| (269) | Arvestades asjaolu, mille kohaselt järeldab komisjon, et meede toob Paks II-le kaasa majandusliku eelise ja et on olemas ülejäänud riigiabi olemasolule viitavad elemendid, teeb komisjon järelduse, et projekti raames annab Ungari Vabariik Paks II-le abi, mida saab käsitada riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(269)

Arvestades asjaolu, mille kohaselt järeldab komisjon, et meede toob Paks II-le kaasa majandusliku eelise ja et on olemas ülejäänud riigiabi olemasolule viitavad elemendid, teeb komisjon järelduse, et projekti raames annab Ungari Vabariik Paks II-le abi, mida saab käsitada riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.2.   ABI SEADUSLIKKUS

ABI SEADUSLIKKUS

| (270) | Nagu leiti algatamisotsuses (põhjendus 116), jääb komisjon oma väite juurde, et kuigi mitu kokkulepet on juba sõlmitud ja esialgne investeerimisotsus on juba tehtud, tuleb lõplik investeerimisotsus, mille kohaselt alustab Paks II tagasiulatuvalt kahe uue reaktori ehitustöödega, veel teha ning EPC-lepingu alusel ei ole makseid veel sooritatud. Seega, olles teatanud meetmest enne selle rakendamist, on Ungari täitnud oma meetme peatamise kohustuse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3. |
| --- | --- |

(270)

Nagu leiti algatamisotsuses (põhjendus 116), jääb komisjon oma väite juurde, et kuigi mitu kokkulepet on juba sõlmitud ja esialgne investeerimisotsus on juba tehtud, tuleb lõplik investeerimisotsus, mille kohaselt alustab Paks II tagasiulatuvalt kahe uue reaktori ehitustöödega, veel teha ning EPC-lepingu alusel ei ole makseid veel sooritatud. Seega, olles teatanud meetmest enne selle rakendamist, on Ungari täitnud oma meetme peatamise kohustuse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3.

5.3.   KOKKUSOBIVUS

KOKKUSOBIVUS

| (271) | Arvestades, et meede leiti hõlmavat riigiabi, on komisjon täiendavalt uurinud, kas meedet võiks pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(271)

Arvestades, et meede leiti hõlmavat riigiabi, on komisjon täiendavalt uurinud, kas meedet võiks pidada siseturuga kokkusobivaks.

| (272) | Komisjon märgib, et Ungari ei pea meedet riigiabiks, ent esitas sellegipoolest argumendid seoses meetme vastavusega siseturule vastusena algatamisotsusele ja kolmandate isikute tähelepanekutele, mis laekusid komisjonile pärast algatamisotsuse avaldamist (vt jaotis 3.2). |
| --- | --- |

(272)

Komisjon märgib, et Ungari ei pea meedet riigiabiks, ent esitas sellegipoolest argumendid seoses meetme vastavusega siseturule vastusena algatamisotsusele ja kolmandate isikute tähelepanekutele, mis laekusid komisjonile pärast algatamisotsuse avaldamist (vt jaotis 3.2).

5.3.1.   HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS

| (273) | Nagu on selgitatud algatamisotsuse jaotises 3.3.1, võib komisjon välja kuulutada meetme, mis on otseselt kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c juhul, kui meede aitab saavutada ühist eesmärki, see on nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalik ja proportsionaalne ning see ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühise eesmärgiga. |
| --- | --- |

(273)

Nagu on selgitatud algatamisotsuse jaotises 3.3.1, võib komisjon välja kuulutada meetme, mis on otseselt kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c juhul, kui meede aitab saavutada ühist eesmärki, see on nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalik ja proportsionaalne ning see ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühise eesmärgiga.

| (274) | Meede peab vastama järgmistele tingimustele: i) selle eesmärk on hõlbustada majandustegevuse või majanduspiirkondade arengut vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c; ii) see on suunatud olulise paranemise saavutamisele, mida turg üksi ei suuda tagada (näiteks turutõrkega tegelemine); iii) kavandatav abimeede on sobiv poliitiline vahend ühist huvi pakkuva eesmärgi täitmiseks; iv) sellel on ergutav mõju; v) see on proportsionaalne vajadustega, mille alusel see on kasutusele võetud; ning vi) see ei moonuta põhjendamatult konkurentsi ega liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(274)

Meede peab vastama järgmistele tingimustele: i) selle eesmärk on hõlbustada majandustegevuse või majanduspiirkondade arengut vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c; ii) see on suunatud olulise paranemise saavutamisele, mida turg üksi ei suuda tagada (näiteks turutõrkega tegelemine); iii) kavandatav abimeede on sobiv poliitiline vahend ühist huvi pakkuva eesmärgi täitmiseks; iv) sellel on ergutav mõju; v) see on proportsionaalne vajadustega, mille alusel see on kasutusele võetud; ning vi) see ei moonuta põhjendamatult konkurentsi ega liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (275) | Oma vastuses algatamisotsusele väitsid Ungari riigiasutused, et riigiabi eeskirjad ja eelkõige riigiabi andmise keeld, ei kohaldu Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alla kuuluvatele meetmetele. |
| --- | --- |

(275)

Oma vastuses algatamisotsusele väitsid Ungari riigiasutused, et riigiabi eeskirjad ja eelkõige riigiabi andmise keeld, ei kohaldu Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alla kuuluvatele meetmetele.

| (276) | Komisjon tunnistab, et investeeringu kujul on tegemist Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohaldamisalasse (vt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu Lisa II) kuuluva tööstustegevusega; samas ei kaota see asjaolu sellise tegevuse rahastamise meetodi hindamisel ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist. |
| --- | --- |

(276)

Komisjon tunnistab, et investeeringu kujul on tegemist Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohaldamisalasse (vt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu Lisa II) kuuluva tööstustegevusega; samas ei kaota see asjaolu sellise tegevuse rahastamise meetodi hindamisel ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist.

| (277) | Kuigi Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 2 punkt c kohustab liitu soodustama investeerimist tuumaenergeetika valdkonnas ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel 40 kohustab liitu avaldama illustratiivseid programme, et soodustada tuumainvesteeringute arengut, ei nähta Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus ette ühtegi konkreetset eeskirja, mille abil kontrollitakse liikmesriikide poolt selliste investeeringute rahastamist. Vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 106a punktile 3 ei tohi ELi toimimise lepingu sätted kõrvale kalduda Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätetest. |
| --- | --- |

(277)

Kuigi Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 2 punkt c kohustab liitu soodustama investeerimist tuumaenergeetika valdkonnas ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikkel 40 kohustab liitu avaldama illustratiivseid programme, et soodustada tuumainvesteeringute arengut, ei nähta Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus ette ühtegi konkreetset eeskirja, mille abil kontrollitakse liikmesriikide poolt selliste investeeringute rahastamist. Vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 106a punktile 3 ei tohi ELi toimimise lepingu sätted kõrvale kalduda Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätetest.

| (278) | Tõepoolest ei kaldu ELi toimimise lepingu artiklid 107 ja 108 kõrvale ühestki Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sättest, sest Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus ei ole ette nähtud teistsugused riigiabi kontrollieeskirjad, ning samuti ei takista ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel komisjoni teostatav riigiabi kontroll Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus sätestatud uute tuumaenergiaalaste investeeringute edendamise eesmärgi täitmist. |
| --- | --- |

(278)

Tõepoolest ei kaldu ELi toimimise lepingu artiklid 107 ja 108 kõrvale ühestki Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sättest, sest Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus ei ole ette nähtud teistsugused riigiabi kontrollieeskirjad, ning samuti ei takista ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel komisjoni teostatav riigiabi kontroll Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus sätestatud uute tuumaenergiaalaste investeeringute edendamise eesmärgi täitmist.

5.3.2.   LIIDU ÕIGUS JÄRGIMINE LISAKS RIIGIABI EESKIRJADELE

| (279) | Paljud huvitatud isikud esitasid märkused meetme vastavuse kohta direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL (eelkõige direktiiviga 2014/25/EL sektoripõhiste eeskirjade tõttu) ning direktiivi 2009/72/EÜ artikliga 8 (elektrienergia direktiiv); seepärast on komisjon hinnanud, kui suures ulatuses võib (võimalik) vastuolu direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL ning direktiivi 2009/72/EÜ artikli 8 sätetega, mis on seotud ettevõtjale tuumaelektrijaama Paks II kahe uue reaktori ehitamiseks otseselt antava toetusega, mõjutada riigiabi hindamist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(279)

Paljud huvitatud isikud esitasid märkused meetme vastavuse kohta direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL (eelkõige direktiiviga 2014/25/EL sektoripõhiste eeskirjade tõttu) ning direktiivi 2009/72/EÜ artikliga 8 (elektrienergia direktiiv); seepärast on komisjon hinnanud, kui suures ulatuses võib (võimalik) vastuolu direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL ning direktiivi 2009/72/EÜ artikli 8 sätetega, mis on seotud ettevõtjale tuumaelektrijaama Paks II kahe uue reaktori ehitamiseks otseselt antava toetusega, mõjutada riigiabi hindamist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.

| (280) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on komisjon kohustatud juhul, kui ta algatab riigiabi menetluse, asutamislepingu ülesehitusest lähtudes järgima seost riigiabi käsitlevate õigusnormide ja muude kui riigiabi käsitlevate erisätete vahel ja seega hindama asjaomase riigiabi kooskõla nende erisätetega. Samas on komisjonil niisugune kohustus üksnes siis, kui abi andmise viis on abi eesmärgiga sedavõrd seotud, et neid ei ole võimalik eraldi hinnata. [---] Komisjoni kohustus võtta riigiabi menetluses lõplik seisukoht – vaatamata sellele, milline seos on asjaomase abi andmise viisi ja selle eesmärgi vahel – küsimuses, kas muid liidu sätteid kui need, mis sisalduvad ELTL artiklites 107 ja 108, [---] on rikutud või mitte, ei oleks kooskõlas ühelt poolt menetluseeskirjade ja -tagatistega – mis on kohati väga erinevad ja millega kaasnevad erinevad õiguslikud tagajärjed –, mis on ette nähtud konkreetselt nende sätete kohaldamise kontrollimiseks, ja teiselt poolt haldusmenetluse ja kaebevahendite autonoomia põhimõttega. [---] Seega, kui asjaomase abi andmise viis on lahutamatult seotud abi eesmärgiga, hindab komisjon selle kooskõla riigiabi käsitlevate normidega ELi toimimise lepingu artiklis 108 kehtestatud menetluses ja selle hinnangu tulemus võib olla see, et asjaomane abi tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks. Seevastu kui vaidlusalust aspekti saab eraldada abi esemest, ei pea komisjon hindama selle kokkusobivust muude sätetega kui üksnes nendega, mis on seotud riigiabiga ELi toimimise lepingu artiklis 108 kehtestatud korra kontekstis“ (129). |
| --- | --- |

(280)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on komisjon kohustatud juhul, kui ta algatab riigiabi menetluse, asutamislepingu ülesehitusest lähtudes järgima seost riigiabi käsitlevate õigusnormide ja muude kui riigiabi käsitlevate erisätete vahel ja seega hindama asjaomase riigiabi kooskõla nende erisätetega. Samas on komisjonil niisugune kohustus üksnes siis, kui abi andmise viis on abi eesmärgiga sedavõrd seotud, et neid ei ole võimalik eraldi hinnata. [---] Komisjoni kohustus võtta riigiabi menetluses lõplik seisukoht – vaatamata sellele, milline seos on asjaomase abi andmise viisi ja selle eesmärgi vahel – küsimuses, kas muid liidu sätteid kui need, mis sisalduvad ELTL artiklites 107 ja 108, [---] on rikutud või mitte, ei oleks kooskõlas ühelt poolt menetluseeskirjade ja -tagatistega – mis on kohati väga erinevad ja millega kaasnevad erinevad õiguslikud tagajärjed –, mis on ette nähtud konkreetselt nende sätete kohaldamise kontrollimiseks, ja teiselt poolt haldusmenetluse ja kaebevahendite autonoomia põhimõttega. [---] Seega, kui asjaomase abi andmise viis on lahutamatult seotud abi eesmärgiga, hindab komisjon selle kooskõla riigiabi käsitlevate normidega ELi toimimise lepingu artiklis 108 kehtestatud menetluses ja selle hinnangu tulemus võib olla see, et asjaomane abi tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks. Seevastu kui vaidlusalust aspekti saab eraldada abi esemest, ei pea komisjon hindama selle kokkusobivust muude sätetega kui üksnes nendega, mis on seotud riigiabiga ELi toimimise lepingu artiklis 108 kehtestatud korra kontekstis“ (129).

129

| (281) | Seoses teatatud meetmega eespool öeldut silmas pidades võib kokkusobivuse hindamist mõjutada võimalik vastuolu direktiiviga 2014/25/EL juhul, kui sellega kaasneks konkurentsialane ja elektrituru kaubandusega seotud täiendav moonutamine (asjaomase turu all on silmas peetud sellist turgu, kus abisaaja – Paks II – tegutseb). |
| --- | --- |

(281)

Seoses teatatud meetmega eespool öeldut silmas pidades võib kokkusobivuse hindamist mõjutada võimalik vastuolu direktiiviga 2014/25/EL juhul, kui sellega kaasneks konkurentsialane ja elektrituru kaubandusega seotud täiendav moonutamine (asjaomase turu all on silmas peetud sellist turgu, kus abisaaja – Paks II – tegutseb).

| (282) | Siinkohal märgib komisjon, et direktiiv 2014/25/EL on oluline seoses kahe uue reaktori ehitustööde otsese toetamisega ühe teatava ettevõtja jaoks. Käesoleval juhul, kus tuumaalaste ehitustööde sektoris tegutsevale ettevõtjale JSC NIAEP on valitsustevahelise kokkuleppe alusel antud otseselt ülesanne ehitada kaks reaktorit, ei ole abisaajaks JSC NIAEP. Abisaaja on tõepoolest elektrituru turuosaline Paks II, kes omab ja käitab kahte uut tuumareaktorit. Nagu algatamisotsuses juba märgitud, et peeta JSC NIAEPi käesoleva meetme potentsiaalseks abisaajaks. |
| --- | --- |

(282)

Siinkohal märgib komisjon, et direktiiv 2014/25/EL on oluline seoses kahe uue reaktori ehitustööde otsese toetamisega ühe teatava ettevõtja jaoks. Käesoleval juhul, kus tuumaalaste ehitustööde sektoris tegutsevale ettevõtjale JSC NIAEP on valitsustevahelise kokkuleppe alusel antud otseselt ülesanne ehitada kaks reaktorit, ei ole abisaajaks JSC NIAEP. Abisaaja on tõepoolest elektrituru turuosaline Paks II, kes omab ja käitab kahte uut tuumareaktorit. Nagu algatamisotsuses juba märgitud, et peeta JSC NIAEPi käesoleva meetme potentsiaalseks abisaajaks.

| (283) | Seega võib käesoleval juhul riigihanke eeskirjade võimalik täitmatajätmine moonutada tuumaalaste ehitustööde turgu. Paks II investeerimisabi eesmärk on siiski võimaldada sellel toota elektrienergiat ilma tuumarajatiste ehitamisega seotud investeerimiskulusid kandmata. Seepärast ei ole tuvastatud täiendavat moonutavat mõju elektrituru konkurentsile ega kaubandusele, mis tuleneks mittevastavusest direktiivile 2014/25/EL seoses asjaoluga, et ehitustööd on otseselt üle antud ettevõtjale JSC NIAEP. |
| --- | --- |

(283)

Seega võib käesoleval juhul riigihanke eeskirjade võimalik täitmatajätmine moonutada tuumaalaste ehitustööde turgu. Paks II investeerimisabi eesmärk on siiski võimaldada sellel toota elektrienergiat ilma tuumarajatiste ehitamisega seotud investeerimiskulusid kandmata. Seepärast ei ole tuvastatud täiendavat moonutavat mõju elektrituru konkurentsile ega kaubandusele, mis tuleneks mittevastavusest direktiivile 2014/25/EL seoses asjaoluga, et ehitustööd on otseselt üle antud ettevõtjale JSC NIAEP.

| (284) | Direktiivi 2014/25/EL võimaliku rikkumise ja abi eesmärgi vahelise lahutamatu seose puudumisel ei pruugi see võimalik rikkumine seega mõjutada abi kokkusobivuse hindamist. |
| --- | --- |

(284)

Direktiivi 2014/25/EL võimaliku rikkumise ja abi eesmärgi vahelise lahutamatu seose puudumisel ei pruugi see võimalik rikkumine seega mõjutada abi kokkusobivuse hindamist.

| (285) | Igal juhul on komisjon hinnanud Ungari vastavust direktiivile 2014/25/EL eraldi menetluse korras, mille käigus kättesaadava teabe põhjal saadud esialgne järeldus on see, et direktiivis 2014/25/EL sätestatud eeskirju ei saa kohaldada kahe reaktori ehitustööde üleandmise suhtes vastavalt selle artikli 50 lõikele c. |
| --- | --- |

(285)

Igal juhul on komisjon hinnanud Ungari vastavust direktiivile 2014/25/EL eraldi menetluse korras, mille käigus kättesaadava teabe põhjal saadud esialgne järeldus on see, et direktiivis 2014/25/EL sätestatud eeskirju ei saa kohaldada kahe reaktori ehitustööde üleandmise suhtes vastavalt selle artikli 50 lõikele c.

| (286) | Seoses direktiivi 2009/72/EÜ artikli 8 võimaliku rikkumisega leiab komisjon, et nõue kohaldada pakkumismenetlust või läbipaistvuse ja mittediskrimineerimisega seotud samaväärset menetlust uue võimsuse tagamise eesmärgil ei ole absoluutne. Tegelikult nõutakse artikli 8 lõike 1 esimeses lauses, et liikmesriigid peavad riigisiseses õiguses tagama võimaluse kasutada pakkumismenetlust uue võimsuse jaoks. Ungari on käesoleva nõude täitnud, võttes selle üle oma elektrienergia seadusesse (130). Lisaks sellele ei ole artikli 8 lõike 1 teise lause kohaselt pakkumismenetlus nõutav juhul, kui direktiivi 2009/72/EÜ artiklis 7 kehtestatud loaprotseduuri alusel leitud tootmisvõimsus oleks piisav tarnekindluse tagamiseks. Käesoleval juhul: on projekt (artiklis 7 kirjeldatud loaprotseduuri kohaselt) saanud loa konkreetselt kaotada muu hulgas kavandatud tulevase riigisisese paigaldatud tootmisvõimsuse vahe ning komisjonil puuduvad elemendid, mis näitaksid, et paigaldatud tootmisvõimsus oleks ebapiisav. Seega näib, et käesoleva projekti suhtes ei kohaldata pakkumismenetluse või samaväärse menetluse nõuet vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artiklile 8. Eespoolt öeldut silmas pidades ei ole komisjonil piisavat põhjust viidata direktiivi 2009/72/EÜ artikli 8 võimalikule kohaldamisele. |
| --- | --- |

(286)

Seoses direktiivi 2009/72/EÜ artikli 8 võimaliku rikkumisega leiab komisjon, et nõue kohaldada pakkumismenetlust või läbipaistvuse ja mittediskrimineerimisega seotud samaväärset menetlust uue võimsuse tagamise eesmärgil ei ole absoluutne. Tegelikult nõutakse artikli 8 lõike 1 esimeses lauses, et liikmesriigid peavad riigisiseses õiguses tagama võimaluse kasutada pakkumismenetlust uue võimsuse jaoks. Ungari on käesoleva nõude täitnud, võttes selle üle oma elektrienergia seadusesse (130). Lisaks sellele ei ole artikli 8 lõike 1 teise lause kohaselt pakkumismenetlus nõutav juhul, kui direktiivi 2009/72/EÜ artiklis 7 kehtestatud loaprotseduuri alusel leitud tootmisvõimsus oleks piisav tarnekindluse tagamiseks. Käesoleval juhul: on projekt (artiklis 7 kirjeldatud loaprotseduuri kohaselt) saanud loa konkreetselt kaotada muu hulgas kavandatud tulevase riigisisese paigaldatud tootmisvõimsuse vahe ning komisjonil puuduvad elemendid, mis näitaksid, et paigaldatud tootmisvõimsus oleks ebapiisav. Seega näib, et käesoleva projekti suhtes ei kohaldata pakkumismenetluse või samaväärse menetluse nõuet vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artiklile 8. Eespoolt öeldut silmas pidades ei ole komisjonil piisavat põhjust viidata direktiivi 2009/72/EÜ artikli 8 võimalikule kohaldamisele.

130

| (287) | Seepärast leiab komisjon, et teatatud meetme hindamist riigiabi eeskirjade kohaselt ei mõjuta liidu õiguse muude sätete järgimine. |
| --- | --- |

(287)

Seepärast leiab komisjon, et teatatud meetme hindamist riigiabi eeskirjade kohaselt ei mõjuta liidu õiguse muude sätete järgimine.

5.3.3.   ÜHIST HUVI PAKKUV EESMÄRK

| (288) | Nagu on selgitatud algatamisotsuse jaotises 3.3.2, peab meetme eesmärk olema ühise huvi määratletud eesmärgi saavutamine. Juhul kui liit tunnistab, et eesmärk on liikmesriikide ühistes huvides, siis on tegemist ühise huvi eesmärgiga. |
| --- | --- |

(288)

Nagu on selgitatud algatamisotsuse jaotises 3.3.2, peab meetme eesmärk olema ühise huvi määratletud eesmärgi saavutamine. Juhul kui liit tunnistab, et eesmärk on liikmesriikide ühistes huvides, siis on tegemist ühise huvi eesmärgiga.

| (289) | Komisjon märkis, et meetmega kaasneb tuumatehnoloogia eritoetus. Sellega seoses märkis komisjon, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 2 lõikes c on sätestatud, et liit on kohustatud „soodustama investeerimist ja tagama tuumaenergeetika arenguks vajalike põhirajatiste püstitamise ühenduses, ergutades eriti ettevõtjate algatusi“. |
| --- | --- |

(289)

Komisjon märkis, et meetmega kaasneb tuumatehnoloogia eritoetus. Sellega seoses märkis komisjon, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 2 lõikes c on sätestatud, et liit on kohustatud „soodustama investeerimist ja tagama tuumaenergeetika arenguks vajalike põhirajatiste püstitamise ühenduses, ergutades eriti ettevõtjate algatusi“.

| (290) | Komisjon leidis, et Ungari kavandatud tuumaelektrijaamale Paks II antavat investeerimisabi, mille eesmärk on tuumaenergia edendamine, võib seega pidada ühiste huvidega eesmärgi poole püüdlemisena, edendades uusi tuumaenergiainvesteeringuid. |
| --- | --- |

(290)

Komisjon leidis, et Ungari kavandatud tuumaelektrijaamale Paks II antavat investeerimisabi, mille eesmärk on tuumaenergia edendamine, võib seega pidada ühiste huvidega eesmärgi poole püüdlemisena, edendades uusi tuumaenergiainvesteeringuid.

| (291) | Mitmed huvitatud isikud on esitanud märkusi, milles väidetakse, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel Ungari poolt tehtud tuumaenergiainvesteeringuid ei saa käsitada ühise huvi eesmärgina. |
| --- | --- |

(291)

Mitmed huvitatud isikud on esitanud märkusi, milles väidetakse, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel Ungari poolt tehtud tuumaenergiainvesteeringuid ei saa käsitada ühise huvi eesmärgina.

| (292) | Samas leiab komisjon, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätteid on selgesõnaliselt kinnitatud Lissaboni lepingus, mistõttu ei saa Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut pidada iganenud või aegunud asutamislepinguks, mida ei kohaldata. Lissaboni lepingu osapooled pidasid vajalikuks, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätetel oleks jätkuvalt täielik õiguslik mõju (131). Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu preambulis tunnistatakse, et luua tuleb jõulise tuumatööstuse arenguks vajalikud tingimused. Nagu on varasemates komisjoni otsustes tunnistatud, (132) järeldab komisjon, et tuumaenergia edendamine on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja seega ka liidu peamine eesmärk. Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu preambulis on sätestatud, et komisjon on Euroopa Aatomienergiaühenduse institutsioonina kohustatud looma „vajalikud tingimused võimsa tuumatööstuse arenguks, mis annaks laialdasi energiaressursse“. Seda kohustust tuleks arvestada oma kaalutlusõiguse kasutamisel riigiabi lubamise eesmärgil vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c ja artikli 108 lõikele 2. |
| --- | --- |

(292)

Samas leiab komisjon, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätteid on selgesõnaliselt kinnitatud Lissaboni lepingus, mistõttu ei saa Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut pidada iganenud või aegunud asutamislepinguks, mida ei kohaldata. Lissaboni lepingu osapooled pidasid vajalikuks, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätetel oleks jätkuvalt täielik õiguslik mõju (131). Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu preambulis tunnistatakse, et luua tuleb jõulise tuumatööstuse arenguks vajalikud tingimused. Nagu on varasemates komisjoni otsustes tunnistatud, (132) järeldab komisjon, et tuumaenergia edendamine on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja seega ka liidu peamine eesmärk. Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu preambulis on sätestatud, et komisjon on Euroopa Aatomienergiaühenduse institutsioonina kohustatud looma „vajalikud tingimused võimsa tuumatööstuse arenguks, mis annaks laialdasi energiaressursse“. Seda kohustust tuleks arvestada oma kaalutlusõiguse kasutamisel riigiabi lubamise eesmärgil vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c ja artikli 108 lõikele 2.

131

132

| (293) | Kuigi tuumaenergia arendamine ei ole liikmesriikidele kohustuslik ja mõned liikmesriigid on otsustanud mitte rajada ja arendada tuumaelektrijaamu, võib tuumaenergia investeeringute edendamist pidada riigiabi kontrolli kontekstis ühise huvi eesmärgiks. Tegelikult on paljud riigiabi eeskirjade alusel aktsepteeritud ja tunnustatud eesmärgid, näiteks regionaalne areng, asjaomased üksnes ühele või mõnele liikmesriigile. |
| --- | --- |

(293)

Kuigi tuumaenergia arendamine ei ole liikmesriikidele kohustuslik ja mõned liikmesriigid on otsustanud mitte rajada ja arendada tuumaelektrijaamu, võib tuumaenergia investeeringute edendamist pidada riigiabi kontrolli kontekstis ühise huvi eesmärgiks. Tegelikult on paljud riigiabi eeskirjade alusel aktsepteeritud ja tunnustatud eesmärgid, näiteks regionaalne areng, asjaomased üksnes ühele või mõnele liikmesriigile.

| (294) | Seepärast järeldab komisjon, et Ungari riigiasutuste kavandatud meede on suunatud uute tuumaenergiaalaste investeeringute edendamise eesmärgile, nagu on sätestatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus. |
| --- | --- |

(294)

Seepärast järeldab komisjon, et Ungari riigiasutuste kavandatud meede on suunatud uute tuumaenergiaalaste investeeringute edendamise eesmärgile, nagu on sätestatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus.

| (295) | Pärast algatamisotsuse avaldamist esitasid Ungari riigiasutused põhivõrguettevõtja uuringute alusel ajakohastatud teabe, milles võetakse arvesse importi ja nõudluse arengut. Vastavalt põhjenduses 50 osutatud MAVIRi avaldatud uuringule vajab Ungari turg 2026. aastaks vähemalt 5,3 GW väärtuses ning 2031. aastal lõppevaks prognoosiperioodiks veidi üle 7 GW väärtuses täiendavat elektrienergia tootmisvõimsust. Seepärast leiab komisjon, et tuumaenergia edendamiseks ette nähtud meetmega püütakse saavutada Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus sätestatud ühise huvi eesmärki, aitades samal ajal kaasa elektrienergia varustuskindluse tagamisele. |
| --- | --- |

(295)

Pärast algatamisotsuse avaldamist esitasid Ungari riigiasutused põhivõrguettevõtja uuringute alusel ajakohastatud teabe, milles võetakse arvesse importi ja nõudluse arengut. Vastavalt põhjenduses 50 osutatud MAVIRi avaldatud uuringule vajab Ungari turg 2026. aastaks vähemalt 5,3 GW väärtuses ning 2031. aastal lõppevaks prognoosiperioodiks veidi üle 7 GW väärtuses täiendavat elektrienergia tootmisvõimsust. Seepärast leiab komisjon, et tuumaenergia edendamiseks ette nähtud meetmega püütakse saavutada Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus sätestatud ühise huvi eesmärki, aitades samal ajal kaasa elektrienergia varustuskindluse tagamisele.

5.3.4.   ABI VAJALIKKUS JA TURUTÕRGE

| (296) | Komisjon tunnistas algatamisotsuses, et tuumaenergiat iseloomustavad väga suured püsivad pöördumatud kulud ning väga pikad ajavahemikud, mille jooksul tuleb selliseid kulusid amortiseerida. See näitab, et tuumaenergia tootmise sektorisse sisenemist kaaluvad investorid satuvad kokku märkimisväärsel hulgal finantsriskidega. |
| --- | --- |

(296)

Komisjon tunnistas algatamisotsuses, et tuumaenergiat iseloomustavad väga suured püsivad pöördumatud kulud ning väga pikad ajavahemikud, mille jooksul tuleb selliseid kulusid amortiseerida. See näitab, et tuumaenergia tootmise sektorisse sisenemist kaaluvad investorid satuvad kokku märkimisväärsel hulgal finantsriskidega.

| (297) | Komisjon palus teavet võimalike uute tuumainvesteeringute (ilma riigi toetuseta), tähtaegade (arvestades Ungari elektrituru eripära), nende eeldatava arengu ning asjaomase turu modelleerimise kohta, et hinnata, kas on olemas turuprobleeme, mis võiksid mõjutada uusi investeeringuid Ungari tuumaprojektidesse ja millised need projektid oleksid. |
| --- | --- |

(297)

Komisjon palus teavet võimalike uute tuumainvesteeringute (ilma riigi toetuseta), tähtaegade (arvestades Ungari elektrituru eripära), nende eeldatava arengu ning asjaomase turu modelleerimise kohta, et hinnata, kas on olemas turuprobleeme, mis võiksid mõjutada uusi investeeringuid Ungari tuumaprojektidesse ja millised need projektid oleksid.

| (298) | Nagu on selgitatud algatamisotsuse põhjenduses 129, tuleb komisjonil riigiabi vajalikkuse määratlemiseks kindlaks teha, kas meede on suunatud olukorrale, mis toob kaasa olulise paranemise, mida turg üksi teha ei suuda; näiteks kõrvaldades täpselt määratletud turutõrke. |
| --- | --- |

(298)

Nagu on selgitatud algatamisotsuse põhjenduses 129, tuleb komisjonil riigiabi vajalikkuse määratlemiseks kindlaks teha, kas meede on suunatud olukorrale, mis toob kaasa olulise paranemise, mida turg üksi teha ei suuda; näiteks kõrvaldades täpselt määratletud turutõrke.

| (299) | Turutõrke olemasolu on osa hindamisest, mille kohaselt vaadeldakse, kas riigiabi on vajalik ühise huvi eesmärgi saavutamiseks. Käesoleval juhul püüab Ungari edendada uusi tuumaenergiaalaseid investeeringuid, nagu on sätestatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus, kõrvaldamaks puudujääk üldises riiklikus paigaldatud võimsuses, millega ta seisab peagi silmitsi. Seega peab komisjon hindama, kas riigiabi on vajalik uute tuumaenergia investeeringute edendamisega seotud eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(299)

Turutõrke olemasolu on osa hindamisest, mille kohaselt vaadeldakse, kas riigiabi on vajalik ühise huvi eesmärgi saavutamiseks. Käesoleval juhul püüab Ungari edendada uusi tuumaenergiaalaseid investeeringuid, nagu on sätestatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus, kõrvaldamaks puudujääk üldises riiklikus paigaldatud võimsuses, millega ta seisab peagi silmitsi. Seega peab komisjon hindama, kas riigiabi on vajalik uute tuumaenergia investeeringute edendamisega seotud eesmärgi saavutamiseks.

| (300) | Sellega seoses tuletab komisjon meelde huvitatud isikute märkusi selle kohta, kas komisjon peaks hindama, kas elektritootmise investeeringuid üldiselt iseloomustab turutõrge. Mõned huvitatud isikud märgivad, et selliste investeeringutega seoses ei esine turutõrkeid ning praegune elektrienergia hulgimüügihind oleks lihtsalt vastus turu tavapärasele toimimisele. Muud huvitatud isikud väidavad, et komisjon peaks määratlema asjaomase turu, kus turutõrke olemasolu hinnatakse elektrienergia liberaliseeritud siseturuna. Lisaks sellele ei ole asjaomasel turul esineva turutõrke esinemisel parim variant seda lahendada tuumaelektrijaama abil. |
| --- | --- |

(300)

Sellega seoses tuletab komisjon meelde huvitatud isikute märkusi selle kohta, kas komisjon peaks hindama, kas elektritootmise investeeringuid üldiselt iseloomustab turutõrge. Mõned huvitatud isikud märgivad, et selliste investeeringutega seoses ei esine turutõrkeid ning praegune elektrienergia hulgimüügihind oleks lihtsalt vastus turu tavapärasele toimimisele. Muud huvitatud isikud väidavad, et komisjon peaks määratlema asjaomase turu, kus turutõrke olemasolu hinnatakse elektrienergia liberaliseeritud siseturuna. Lisaks sellele ei ole asjaomasel turul esineva turutõrke esinemisel parim variant seda lahendada tuumaelektrijaama abil.

| (301) | Samas uurib komisjon abi vajaduse hindamisel, kas ühise huvi eesmärki on võimalik saavutada riigi sekkumiseta või kas seda takistab turutõrge. Abi vajaduse hindamisel ei ole komisjonil asjaomast turgu vaja eelnevalt määratleda. Turutõrke olemasolu määratlemiseks peab komisjon kõigepealt määratlema, millise ühise huvi eesmärki liikmesriik soovib saavutada. Käesoleva meetme ühise huvi eesmärk ei ole seotud üldiselt elektrienergia turu ega elektrienergia tootmise investeeringutega; pigem on see seotud uute tuumaalaste investeeringute edendamisega, nagu on sätestatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus, mis on loomulikult elektrituru lahutamatu osa ning aitab lahendada tulevast puudujääki Ungari üldises paigaldatud tootmisvõimsuses. Teiseks peab komisjon uurima, kas pakkumise ja nõudluse vaba vastasmõju elektriturul üldiselt tagab, et uute tuumaalaste arenduste eesmärki on võimalik saavutada ilma riigi sekkumiseta. Konkreetse turu määratlus ei ole selles osas vajalik. |
| --- | --- |

(301)

Samas uurib komisjon abi vajaduse hindamisel, kas ühise huvi eesmärki on võimalik saavutada riigi sekkumiseta või kas seda takistab turutõrge. Abi vajaduse hindamisel ei ole komisjonil asjaomast turgu vaja eelnevalt määratleda. Turutõrke olemasolu määratlemiseks peab komisjon kõigepealt määratlema, millise ühise huvi eesmärki liikmesriik soovib saavutada. Käesoleva meetme ühise huvi eesmärk ei ole seotud üldiselt elektrienergia turu ega elektrienergia tootmise investeeringutega; pigem on see seotud uute tuumaalaste investeeringute edendamisega, nagu on sätestatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus, mis on loomulikult elektrituru lahutamatu osa ning aitab lahendada tulevast puudujääki Ungari üldises paigaldatud tootmisvõimsuses. Teiseks peab komisjon uurima, kas pakkumise ja nõudluse vaba vastasmõju elektriturul üldiselt tagab, et uute tuumaalaste arenduste eesmärki on võimalik saavutada ilma riigi sekkumiseta. Konkreetse turu määratlus ei ole selles osas vajalik.

| (302) | Komisjon on seepärast hinnanud, kas Ungari uute tuumaalaste investeeringute edendamise eesmärgiga seoses esineb turutõrge ning kas see on Ungari turu üldine omadus või üksnes tuumaenergiaga seotud eriomadus. |
| --- | --- |

(302)

Komisjon on seepärast hinnanud, kas Ungari uute tuumaalaste investeeringute edendamise eesmärgiga seoses esineb turutõrge ning kas see on Ungari turu üldine omadus või üksnes tuumaenergiaga seotud eriomadus.

| (303) | Käesoleva otsuse jaotises 5.1.1.4 jõudis komisjon järeldusele, et projektiga ei saada piisavat tulu, et katta kulud, mis on seotud erainvestoriga, kes võiks saada rahastamist üksnes turuhinnaga, sest investeeringu eeldatav sisemine tulumäär on madalam kui projekti turupõhine võrreldav kapitali kaalutud keskmine hind ja ratsionaalne erainvestor seega ei investeeriks sellistel tingimustel ilma täiendava riigiabita. |
| --- | --- |

(303)

Käesoleva otsuse jaotises 5.1.1.4 jõudis komisjon järeldusele, et projektiga ei saada piisavat tulu, et katta kulud, mis on seotud erainvestoriga, kes võiks saada rahastamist üksnes turuhinnaga, sest investeeringu eeldatav sisemine tulumäär on madalam kui projekti turupõhine võrreldav kapitali kaalutud keskmine hind ja ratsionaalne erainvestor seega ei investeeriks sellistel tingimustel ilma täiendava riigiabita.

| (304) | Võttes arvesse tuumaenergia investeeringuid, tunnistab Ungari, et seda tehnoloogiat iseloomustavad väga suured esialgsed investeerimiskulud ja väga pikk ooteaeg, enne kui hüvitatakse investorite kulud. |
| --- | --- |

(304)

Võttes arvesse tuumaenergia investeeringuid, tunnistab Ungari, et seda tehnoloogiat iseloomustavad väga suured esialgsed investeerimiskulud ja väga pikk ooteaeg, enne kui hüvitatakse investorite kulud.

| (305) | Algatamisotsus juba hõlmas Ungari elektrituru kirjeldust ja Ungari otsuse eesmärki teostada uue tuumaelektrijaama projekt, eelkõige arvestades asjaolu, et prognooside kohaselt kõrvaldatakse olemasolevad tuumaelektrijaamad peagi kasutuselt. Nagu on selgitatud algatamisotsuse põhjenduses 14, põhines MVM kontserni koostatud teostatavusuuring, milles uuriti uue tuumaelektrijaama rakendamist ja rahastamist, eeldustel, et Ungaris kaob 2025. aastaks 6 000 MW 8 000 – 9 000 MW tootmisvõimsusest tervikuna aegunud elektrijaamade sulgemise tõttu. |
| --- | --- |

(305)

Algatamisotsus juba hõlmas Ungari elektrituru kirjeldust ja Ungari otsuse eesmärki teostada uue tuumaelektrijaama projekt, eelkõige arvestades asjaolu, et prognooside kohaselt kõrvaldatakse olemasolevad tuumaelektrijaamad peagi kasutuselt. Nagu on selgitatud algatamisotsuse põhjenduses 14, põhines MVM kontserni koostatud teostatavusuuring, milles uuriti uue tuumaelektrijaama rakendamist ja rahastamist, eeldustel, et Ungaris kaob 2025. aastaks 6 000 MW 8 000 – 9 000 MW tootmisvõimsusest tervikuna aegunud elektrijaamade sulgemise tõttu.

| (306) | Nagu on selgitatud algatamisotsuse põhjendustes 15 ja 45, prognoosis Ungari põhivõrguettevõtja MAVIR märkimisväärset puudujääki Ungari paigaldatud koguvõimsuses tulevikus (133). Kõige värskema olemasoleva teabe kohaselt, nagu on viidatud käesoleva otsuse põhjenduses 50, kasvab uute hinnangute järgi nõudlus 2031. aastaks üle 7 GW koguvõimsuse järele. Ungari riigiasutuste väidete kohaselt ei õnnestu seega praeguse riikliku elektritootmise abil rahuldada tulevikus kasvavat energianõudlust ning seepärast tekib Ungaris paratamatult lõhe elektrienergia nõudluse ja pakkumise vahel ja Ungari muutub üha rohkem sõltuvaks elektrienergia impordist, tuues lõpptarbijale kaasa elektrihinna tõusu juhul, kui elektrijaamadesse ei tehta uusi investeeringuid. Võimsusega 2,4 GW Paks II projekt aitab kaasa selle nõude täitmisele. |
| --- | --- |

(306)

Nagu on selgitatud algatamisotsuse põhjendustes 15 ja 45, prognoosis Ungari põhivõrguettevõtja MAVIR märkimisväärset puudujääki Ungari paigaldatud koguvõimsuses tulevikus (133). Kõige värskema olemasoleva teabe kohaselt, nagu on viidatud käesoleva otsuse põhjenduses 50, kasvab uute hinnangute järgi nõudlus 2031. aastaks üle 7 GW koguvõimsuse järele. Ungari riigiasutuste väidete kohaselt ei õnnestu seega praeguse riikliku elektritootmise abil rahuldada tulevikus kasvavat energianõudlust ning seepärast tekib Ungaris paratamatult lõhe elektrienergia nõudluse ja pakkumise vahel ja Ungari muutub üha rohkem sõltuvaks elektrienergia impordist, tuues lõpptarbijale kaasa elektrihinna tõusu juhul, kui elektrijaamadesse ei tehta uusi investeeringuid. Võimsusega 2,4 GW Paks II projekt aitab kaasa selle nõude täitmisele.

133

| (307) | Ungari riigiasutused olid täiendavalt osutanud MAVIRi järeldusele, et hoolimata tuvastatud suurest tootmisvõimsuse puudujäägist paigaldatakse Ungarisse suhteliselt väikeses koguses uut tootmisvõimsust, nagu on selgitatud algatamisotsuse põhjenduses 46 ja käesoleva otsuse põhjenduse 51 tabelis 2. Seepärast küsib komisjon, kas Ungaris uute tuumainvesteeringute suhtes kohaldatavad turutõrked on sellist tüüpi investeeringute jaoks iseloomulikud. |
| --- | --- |

(307)

Ungari riigiasutused olid täiendavalt osutanud MAVIRi järeldusele, et hoolimata tuvastatud suurest tootmisvõimsuse puudujäägist paigaldatakse Ungarisse suhteliselt väikeses koguses uut tootmisvõimsust, nagu on selgitatud algatamisotsuse põhjenduses 46 ja käesoleva otsuse põhjenduse 51 tabelis 2. Seepärast küsib komisjon, kas Ungaris uute tuumainvesteeringute suhtes kohaldatavad turutõrked on sellist tüüpi investeeringute jaoks iseloomulikud.

| (308) | Komisjon märgib, et uusi tuumaenergiainvesteeringuid Euroopas iseloomustab ebakindlus ning mõnel juhul võiks kavandada riiklikke toetusmeetmeid. Komisjon on uurinud Ungari esitatud teavet seoses uute tuumaprojektidega Soomes, Prantsusmaal ja Slovakkias, mida väidetavalt rahastatakse turupõhiselt. Ungari väidab, et nende projektide turu rahastamine välistaks tuumaprojektide turutõrke olemasolu (vähemalt mõnede liikmesriikide jaoks). Komisjon märgib siiski, et Slovakkia, Prantsusmaa ja Soomes asuva tuumaelektrijaama Olkiluoto 3 korral tehti projekti investeerimisotsused enne 2008. aasta majanduskriisi ja Fukushima katastroofi ehk enne kahte sündmust, mis võisid oluliselt mõjutada investeeringu parameetreid. Lisaks põhinevad Soome investeeringud Mankala ärimudelil, (134) mille kohaselt saavad Soome investorid omandada kogu elektrienergia toodangu omahinnaga. Mankala mudel annab paljudele investeerimisühistusse kuuluvatele aktsionäridele võimaluse jagada kaasnevaid riske, selle asemel, et üks või mitu suurt aktsionäri võtavad enda kanda kogu riski, mis on seotud tuumaelektrijaama ehitamise projekti teostamisega. |
| --- | --- |

(308)

Komisjon märgib, et uusi tuumaenergiainvesteeringuid Euroopas iseloomustab ebakindlus ning mõnel juhul võiks kavandada riiklikke toetusmeetmeid. Komisjon on uurinud Ungari esitatud teavet seoses uute tuumaprojektidega Soomes, Prantsusmaal ja Slovakkias, mida väidetavalt rahastatakse turupõhiselt. Ungari väidab, et nende projektide turu rahastamine välistaks tuumaprojektide turutõrke olemasolu (vähemalt mõnede liikmesriikide jaoks). Komisjon märgib siiski, et Slovakkia, Prantsusmaa ja Soomes asuva tuumaelektrijaama Olkiluoto 3 korral tehti projekti investeerimisotsused enne 2008. aasta majanduskriisi ja Fukushima katastroofi ehk enne kahte sündmust, mis võisid oluliselt mõjutada investeeringu parameetreid. Lisaks põhinevad Soome investeeringud Mankala ärimudelil, (134) mille kohaselt saavad Soome investorid omandada kogu elektrienergia toodangu omahinnaga. Mankala mudel annab paljudele investeerimisühistusse kuuluvatele aktsionäridele võimaluse jagada kaasnevaid riske, selle asemel, et üks või mitu suurt aktsionäri võtavad enda kanda kogu riski, mis on seotud tuumaelektrijaama ehitamise projekti teostamisega.

134

| (309) | Ungari väitis, et tuumaelektrijaama Paks II tuleks võrrelda Soome projektiga Hanhikivi-1, mille ehitajaks on Fennovoima. Komisjon märgib, et lisaks Mankala ärimudeli kasutamisele hõlmab projekt Hanhikivi-1 ka osalust, mille suurus on 34 % ja mis kuulub tuumaelektrijaama ehitajale Rosatomile. Komisjonil ei ole võimalik võrrelda kahte projekti, millel on näiliselt erinev riskiprofiil, vähemalt osaluse suhtes. Ungari oleks investorina võtnud endale vastutuse üksnes Paks II projekti eest, samas kui Mankala investorid jagavad vastutust. Lisaks sellele võib tuumaelektrijaama ehitaja projekti Hanhikivi-1 otsese aktsionärina käituda projekti Paks II korral erinevalt olukorras, kus ta vastutab üksnes EPC-lepingu alusel, mitte investori ega aktsionärina. |
| --- | --- |

(309)

Ungari väitis, et tuumaelektrijaama Paks II tuleks võrrelda Soome projektiga Hanhikivi-1, mille ehitajaks on Fennovoima. Komisjon märgib, et lisaks Mankala ärimudeli kasutamisele hõlmab projekt Hanhikivi-1 ka osalust, mille suurus on 34 % ja mis kuulub tuumaelektrijaama ehitajale Rosatomile. Komisjonil ei ole võimalik võrrelda kahte projekti, millel on näiliselt erinev riskiprofiil, vähemalt osaluse suhtes. Ungari oleks investorina võtnud endale vastutuse üksnes Paks II projekti eest, samas kui Mankala investorid jagavad vastutust. Lisaks sellele võib tuumaelektrijaama ehitaja projekti Hanhikivi-1 otsese aktsionärina käituda projekti Paks II korral erinevalt olukorras, kus ta vastutab üksnes EPC-lepingu alusel, mitte investori ega aktsionärina.

| (310) | Seepärast ei tundu juba ehitatud tuumaprojektid heade võrdlusalustena selleks, et hinnata, kas uute tuumainvesteeringute korral esineb turutõrkeid. |
| --- | --- |

(310)

Seepärast ei tundu juba ehitatud tuumaprojektid heade võrdlusalustena selleks, et hinnata, kas uute tuumainvesteeringute korral esineb turutõrkeid.

| (311) | Lisaks esitas Ungari teavet uute liikmesriikide tuumaelektrijaamade väljaarendamise kohta muudes liikmesriikides: Leedu, Rumeenia, Bulgaaria ja Tšehhi Vabariik. Need plaanid näivad siiski kas ebakindlad, nende üle peetakse endiselt läbirääkimisi seoses vajalike toetusmeetmete ja rahastamisstruktuuriga (135) või kavandatakse nendega katta hinnariski hinnavahelepingute abil (136). Võttes arvesse, et need plaanid ei näi olevat veel realiseerunud, ei tundu need olevat sobivad turutõrke olemasolu hindamiseks. |
| --- | --- |

(311)

Lisaks esitas Ungari teavet uute liikmesriikide tuumaelektrijaamade väljaarendamise kohta muudes liikmesriikides: Leedu, Rumeenia, Bulgaaria ja Tšehhi Vabariik. Need plaanid näivad siiski kas ebakindlad, nende üle peetakse endiselt läbirääkimisi seoses vajalike toetusmeetmete ja rahastamisstruktuuriga (135) või kavandatakse nendega katta hinnariski hinnavahelepingute abil (136). Võttes arvesse, et need plaanid ei näi olevat veel realiseerunud, ei tundu need olevat sobivad turutõrke olemasolu hindamiseks.

135

136

| (312) | Uuringus, mille koostas ICF Consulting Services komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste direktoraadile Euratomi laenuvahendi mõju hindamise kohta (137) („ICFi uuring“), leitakse, et tuumaprojektidel on teatavad unikaalsed omadused, mis võivad muuta nende rahastamise eriti keeruliseks. Need omadused on järgmised: tuumareaktorite suured kapitalikulud ja tehniline keerukus, mis tekitavad litsentseerimise, ehitamise ja käitamise ajal suhteliselt suuri riske; pikk tasuvusaeg; tuumaprojektide sageli esinev vasturääkivus, mis põhjustab täiendavaid poliitilisi, avalikke ja regulatiivseid riske; ning radioaktiivsete jäätmete käitlemise ja dekomisjoneerimise selgete lähenemisviiside ja rahastamiskavade vajadus. Lisaks rahastamisega seotud traditsioonilistele võtmeküsimustele leitakse ICFi uuringus, et tuumaelektrijaama arendajad seisavad silmitsi potentsiaalsete rahastajate tõhustatud kontrolli ja konservatiivsusega valitsevate turutingimuste tõttu, nende hulka kuuluvad 2008. aastal puhkenud globaalse finantskriisi mõju, Fukushima õnnetus, eurotsooni probleemid ja Basel III. Rahastamise võtmeküsimused on suurendanud projektiriski (138). ICF-uuringus leitakse, et uuringu käigus konsulteeritud sidusrühmade esitatud arvamuste põhjal ei ole rahastamisprobleemid väiksemad erasektori rahastamise puudumise tõttu, vaid need pigem sõltuvad asjaolust, et selliste investeeringutega seotud riskid on liiga suured võrreldes alternatiivsete investeerimisvõimalustega (nimelt tavapärase ja taastuvenergiataristu suhtes). ICF uuringus järeldatakse, et tuumatehnoloogia rahastamine on sellest tulenevalt ebaotstarbekas, tuues kaasa vahe nõutava investeerimistaseme ja selle vahel, mida turg on valmis pakkuma. |
| --- | --- |

(312)

Uuringus, mille koostas ICF Consulting Services komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste direktoraadile Euratomi laenuvahendi mõju hindamise kohta (137) („ICFi uuring“), leitakse, et tuumaprojektidel on teatavad unikaalsed omadused, mis võivad muuta nende rahastamise eriti keeruliseks. Need omadused on järgmised: tuumareaktorite suured kapitalikulud ja tehniline keerukus, mis tekitavad litsentseerimise, ehitamise ja käitamise ajal suhteliselt suuri riske; pikk tasuvusaeg; tuumaprojektide sageli esinev vasturääkivus, mis põhjustab täiendavaid poliitilisi, avalikke ja regulatiivseid riske; ning radioaktiivsete jäätmete käitlemise ja dekomisjoneerimise selgete lähenemisviiside ja rahastamiskavade vajadus. Lisaks rahastamisega seotud traditsioonilistele võtmeküsimustele leitakse ICFi uuringus, et tuumaelektrijaama arendajad seisavad silmitsi potentsiaalsete rahastajate tõhustatud kontrolli ja konservatiivsusega valitsevate turutingimuste tõttu, nende hulka kuuluvad 2008. aastal puhkenud globaalse finantskriisi mõju, Fukushima õnnetus, eurotsooni probleemid ja Basel III. Rahastamise võtmeküsimused on suurendanud projektiriski (138). ICF-uuringus leitakse, et uuringu käigus konsulteeritud sidusrühmade esitatud arvamuste põhjal ei ole rahastamisprobleemid väiksemad erasektori rahastamise puudumise tõttu, vaid need pigem sõltuvad asjaolust, et selliste investeeringutega seotud riskid on liiga suured võrreldes alternatiivsete investeerimisvõimalustega (nimelt tavapärase ja taastuvenergiataristu suhtes). ICF uuringus järeldatakse, et tuumatehnoloogia rahastamine on sellest tulenevalt ebaotstarbekas, tuues kaasa vahe nõutava investeerimistaseme ja selle vahel, mida turg on valmis pakkuma.

137

138

| (313) | Uute tuumaalaste arendustega seotud finantsriskid hõlmavad järgmist: arendustööde ja projekti ettevalmistamisega seotud risk, ehitustöödega seotud risk, turu- ja tulurisk, poliitikarisk ja regulatiivsed riskid. ICFi uuring näitab, et tuumaenergia riskid on võrreldes muude elektritootmise liikidega seotud tuumaalaste ohutustandarditega, mis viitab suurematele ehitus- ja talitluskuludele võrreldes muude energiatehnoloogiate ja tuumelektrijaama keskmise olelusringiga, mis on oluliselt pikem kui samaväärsed taristuinvesteeringud, tuues endaga kaasa asjaomaseid finantsriske. See järeldus on kooskõlas tuumaelektrijaamale Hinkley Point C antud riigiabi hindamises esitatud komisjoni järeldustega (139). |
| --- | --- |

(313)

Uute tuumaalaste arendustega seotud finantsriskid hõlmavad järgmist: arendustööde ja projekti ettevalmistamisega seotud risk, ehitustöödega seotud risk, turu- ja tulurisk, poliitikarisk ja regulatiivsed riskid. ICFi uuring näitab, et tuumaenergia riskid on võrreldes muude elektritootmise liikidega seotud tuumaalaste ohutustandarditega, mis viitab suurematele ehitus- ja talitluskuludele võrreldes muude energiatehnoloogiate ja tuumelektrijaama keskmise olelusringiga, mis on oluliselt pikem kui samaväärsed taristuinvesteeringud, tuues endaga kaasa asjaomaseid finantsriske. See järeldus on kooskõlas tuumaelektrijaamale Hinkley Point C antud riigiabi hindamises esitatud komisjoni järeldustega (139).

139

| (314) | Uuringu käigus konsulteeritud sidusrühmade arvates on tururiskid tuumaenergia investeeringute peamiseks takistuseks. Seoses tururiskidega leitakse ICFi uuringus, et võrreldes tavapäraste energiaallikatega, mis võivad olla toimivad ja teenida tulu kolme aasta jooksul, võtab tuumaelektrijaamade ehitamine ja käivitamine tulu teenimise eesmärgil rohkem aega. Tuumaelektrijaama pikem töö iga tähendab ka seda, et tulu teenitakse pikemaajaliselt, erinevalt tavapäraste energiaallikatega seotud lühema või keskmise tähtajaga investeeringutest. Kuna energiahindade täpne pikaajaline prognoosimine on keeruline, tuginevad investorid fossiilse kütuse hindade prognoosile, taastuvate energiaallikate kasutuselevõtule sektoris ning taastuvate energiaallikate kasutuselevõtule võrgutingimustes ja tulevasele süsinikuhinnale (140). Kuigi fossiilkütuse hinnad on kehtestatud turu järgi, olles olemuslikult ebaselged, määratakse süsinikuhind teatud määral kindlaks poliitika järgi. ICFi uuringus leitakse, et ebakindlus valitseb seoses sellega, kas süsinikuhind on tulevikus piisavalt kõrge, et tagada selliste tehnoloogiate konkurentsivõime, mis ei põhine fossiilkütusel. |
| --- | --- |

(314)

Uuringu käigus konsulteeritud sidusrühmade arvates on tururiskid tuumaenergia investeeringute peamiseks takistuseks. Seoses tururiskidega leitakse ICFi uuringus, et võrreldes tavapäraste energiaallikatega, mis võivad olla toimivad ja teenida tulu kolme aasta jooksul, võtab tuumaelektrijaamade ehitamine ja käivitamine tulu teenimise eesmärgil rohkem aega. Tuumaelektrijaama pikem töö iga tähendab ka seda, et tulu teenitakse pikemaajaliselt, erinevalt tavapäraste energiaallikatega seotud lühema või keskmise tähtajaga investeeringutest. Kuna energiahindade täpne pikaajaline prognoosimine on keeruline, tuginevad investorid fossiilse kütuse hindade prognoosile, taastuvate energiaallikate kasutuselevõtule sektoris ning taastuvate energiaallikate kasutuselevõtule võrgutingimustes ja tulevasele süsinikuhinnale (140). Kuigi fossiilkütuse hinnad on kehtestatud turu järgi, olles olemuslikult ebaselged, määratakse süsinikuhind teatud määral kindlaks poliitika järgi. ICFi uuringus leitakse, et ebakindlus valitseb seoses sellega, kas süsinikuhind on tulevikus piisavalt kõrge, et tagada selliste tehnoloogiate konkurentsivõime, mis ei põhine fossiilkütusel.

140

| (315) | Lisaks sellele võtab komisjon arvesse, et pikemas perspektiivis esineb elektrihindadega seoses üldiselt suur ebakindlus, sest tulevased hinnad eelnevatel turgudel, kus kaubeldakse gaasi, kivisüsi ja naftaga, ning tulevased taastuvate energiaallikate, tuumaenergia ja heitkogustega kauplemise põhimõtted mõjutavad kõik tulevasi elektrihindu ja neid on väga raske prognoosida. Seda järeldust toetab ka sarnaste projektide staatus ELis, kus tuluvoo kindlus ja elektrienergia väljundi tagamine oli ülioluline seoses investeerimisotsuste tegemisega. Lisaks suurendavad praegune madalate elektrihindade suundumus Euroopas ja suurenenud vajadus paindliku energiatootmiseks elektriturgudel ebakindlust seoses tuumaelektrijaama tulevaste tuluvoogudega, mis toob kaasa paindumatu baaskoormuse. |
| --- | --- |

(315)

Lisaks sellele võtab komisjon arvesse, et pikemas perspektiivis esineb elektrihindadega seoses üldiselt suur ebakindlus, sest tulevased hinnad eelnevatel turgudel, kus kaubeldakse gaasi, kivisüsi ja naftaga, ning tulevased taastuvate energiaallikate, tuumaenergia ja heitkogustega kauplemise põhimõtted mõjutavad kõik tulevasi elektrihindu ja neid on väga raske prognoosida. Seda järeldust toetab ka sarnaste projektide staatus ELis, kus tuluvoo kindlus ja elektrienergia väljundi tagamine oli ülioluline seoses investeerimisotsuste tegemisega. Lisaks suurendavad praegune madalate elektrihindade suundumus Euroopas ja suurenenud vajadus paindliku energiatootmiseks elektriturgudel ebakindlust seoses tuumaelektrijaama tulevaste tuluvoogudega, mis toob kaasa paindumatu baaskoormuse.

| (316) | ICFi uuringus määratletakse ka tururiski täiendav element, mis hõlmab projekti eest vastutava arendaja/kommunaalettevõtja krediidivõimelisust ja projekti rahaliselt toetavat liikmesriiki. Krediidivõimelisus mõjutab rahastamiskulusid ja võib olla liiga suur erainvesteeringute jaoks. |
| --- | --- |

(316)

ICFi uuringus määratletakse ka tururiski täiendav element, mis hõlmab projekti eest vastutava arendaja/kommunaalettevõtja krediidivõimelisust ja projekti rahaliselt toetavat liikmesriiki. Krediidivõimelisus mõjutab rahastamiskulusid ja võib olla liiga suur erainvesteeringute jaoks.

| (317) | Samuti leitakse ICFi uuringus, et tuumaelektrijaamade pikaajaline rahaline ja esialgselt kavandatud töö iga võib need muuta haavatavamaks nende riskide suhtes, mis tulenevad avaliku ja poliitilise toetuse muutustest, mõjutades seega tuumaprojektide kaubanduslikku ja rahalist elujõulisust. Seepärast otsivad investorid kindlustunnet seoses sellega, et jaama energialepingut või eeldatavat tööiga täidetakse ka pärast jaama ehitamist. Investorite probleemid on seotud ka regulatiivsete standarditega, mis võivad muutuda tuumaelektrijaama olelusringi ajal ja eeldada täiendavaid kapitaliinvesteeringuid või tegevuskulude suurendamist. Investorid on selliste projektide rahastamise suhtes ettevaatlikud, välja arvatud juhul, kui ohutuse paremaks tagamiseks on olemas piisavad lahendused. See on eriti oluline siis, kui tuumaelektrijaam jõuab oma tavapärase töö ea lõpuni ning selle töö iga pikendatakse, mille korral on vaja uut litsentsi ja litsentsi taotlemiseks tuleb täita täiendavad tingimused (141). Sidusrühmad, kellega konsulteeriti, märkisid, et poliitiline ja regulatiivne risk oli kolmas kõige olulisem takistus tuumaelektrijaamadesse investeerimisel. |
| --- | --- |

(317)

Samuti leitakse ICFi uuringus, et tuumaelektrijaamade pikaajaline rahaline ja esialgselt kavandatud töö iga võib need muuta haavatavamaks nende riskide suhtes, mis tulenevad avaliku ja poliitilise toetuse muutustest, mõjutades seega tuumaprojektide kaubanduslikku ja rahalist elujõulisust. Seepärast otsivad investorid kindlustunnet seoses sellega, et jaama energialepingut või eeldatavat tööiga täidetakse ka pärast jaama ehitamist. Investorite probleemid on seotud ka regulatiivsete standarditega, mis võivad muutuda tuumaelektrijaama olelusringi ajal ja eeldada täiendavaid kapitaliinvesteeringuid või tegevuskulude suurendamist. Investorid on selliste projektide rahastamise suhtes ettevaatlikud, välja arvatud juhul, kui ohutuse paremaks tagamiseks on olemas piisavad lahendused. See on eriti oluline siis, kui tuumaelektrijaam jõuab oma tavapärase töö ea lõpuni ning selle töö iga pikendatakse, mille korral on vaja uut litsentsi ja litsentsi taotlemiseks tuleb täita täiendavad tingimused (141). Sidusrühmad, kellega konsulteeriti, märkisid, et poliitiline ja regulatiivne risk oli kolmas kõige olulisem takistus tuumaelektrijaamadesse investeerimisel.

141

| (318) | Uuringus leitakse, et turu liberaliseerimine võib suuremate investeeringute vajaduse tõttu negatiivselt mõjutada tuumaenergia investeeringute taset võrreldes muude energiatehnoloogiatega. Iga liikmesriigi reguleerival raamistikul on oluline roll, sest see mõjutab kommunaalteenuste osutaja suutlikkust teenida kasumit ja seega omakorda ettevõtja väärtust ja tema suutlikkust rahastada tuumaenergiaalast arendamist oma bilansist või finantseerimisasutustest saadud pikaajalise laenu abil. Teine uute tuumaenergiaalaste investeeringute finantstakistus on seotud Basel III komitee uusimate eeskirjadega kapitaliturgude kohta, mis suurendavad kapitali, mida peavad pangad hoidma, et toetada pikaajalisi laene näiteks seoses tuumaelektrijaamade arendamisega (142). |
| --- | --- |

(318)

Uuringus leitakse, et turu liberaliseerimine võib suuremate investeeringute vajaduse tõttu negatiivselt mõjutada tuumaenergia investeeringute taset võrreldes muude energiatehnoloogiatega. Iga liikmesriigi reguleerival raamistikul on oluline roll, sest see mõjutab kommunaalteenuste osutaja suutlikkust teenida kasumit ja seega omakorda ettevõtja väärtust ja tema suutlikkust rahastada tuumaenergiaalast arendamist oma bilansist või finantseerimisasutustest saadud pikaajalise laenu abil. Teine uute tuumaenergiaalaste investeeringute finantstakistus on seotud Basel III komitee uusimate eeskirjadega kapitaliturgude kohta, mis suurendavad kapitali, mida peavad pangad hoidma, et toetada pikaajalisi laene näiteks seoses tuumaelektrijaamade arendamisega (142).

142

| (319) | Need järeldused oleksid kooskõlas Ungari riigiasutuste väidetega, mille kohaselt on nii erasektori ettevõtjatel kui ka riigieelarvel piirang seoses rahalise osalusega üksikutes projektides, millel on suur rahastamisvajadus, pikad ehitusperioodid ning tarnimise ja komisjoneerimisega kaasnevad riskid, kui puudub kaitse olukorras, kus ehitustööd ületavad tähtaega või eelarvet. Investeeringute maht on kõrgem nafta- ja gaasisektoris kui kommunaalteenuste hulgas, seda eriti nende ettevõtjate hinnangute hiljutise halvenemise pärast. Juhul kui nad investeerivad, on tavapärane, et kommunaalettevõtjad investeerivad riskide jagamise eesmärgil koos oma sektori ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(319)

Need järeldused oleksid kooskõlas Ungari riigiasutuste väidetega, mille kohaselt on nii erasektori ettevõtjatel kui ka riigieelarvel piirang seoses rahalise osalusega üksikutes projektides, millel on suur rahastamisvajadus, pikad ehitusperioodid ning tarnimise ja komisjoneerimisega kaasnevad riskid, kui puudub kaitse olukorras, kus ehitustööd ületavad tähtaega või eelarvet. Investeeringute maht on kõrgem nafta- ja gaasisektoris kui kommunaalteenuste hulgas, seda eriti nende ettevõtjate hinnangute hiljutise halvenemise pärast. Juhul kui nad investeerivad, on tavapärane, et kommunaalettevõtjad investeerivad riskide jagamise eesmärgil koos oma sektori ettevõtjatega.

| (320) | ICFi uuringu eesmärgil teostatud modelleerimine näitab, et üldiselt ei ole tuumaelektrijaamade investeeringud 2030. aastani konkurentsivõimelised, ent see konkurentsivõime kasvab kindlalt alates 2040. aastast. Ebasoodsa majanduskliima halvima stsenaariumi korral on uued investeeringud aga kogu perioodi jooksul peaaegu puudulikud (143). Samuti leiti ICFi uuringus, et turu konkurentsivõime suureneb pärast 2030. aastat, sest süsiniku- ja energiahindade tõus jätkub pärast 2030. aastat. ICFi uuringus kasutatakse tundlikkuse modelleerimist, et hinnata süsinikuhinna arengut ja selle investeeringute mõju tuumaelektrijaamades. Selles uuringus leitakse, et ükski süsinikuhinna stsenaariumidest ei suudaks hüpoteetiliselt muuta tuumenergiat ajavahemikus 2020–2025 kasumlikuks. |
| --- | --- |

(320)

ICFi uuringu eesmärgil teostatud modelleerimine näitab, et üldiselt ei ole tuumaelektrijaamade investeeringud 2030. aastani konkurentsivõimelised, ent see konkurentsivõime kasvab kindlalt alates 2040. aastast. Ebasoodsa majanduskliima halvima stsenaariumi korral on uued investeeringud aga kogu perioodi jooksul peaaegu puudulikud (143). Samuti leiti ICFi uuringus, et turu konkurentsivõime suureneb pärast 2030. aastat, sest süsiniku- ja energiahindade tõus jätkub pärast 2030. aastat. ICFi uuringus kasutatakse tundlikkuse modelleerimist, et hinnata süsinikuhinna arengut ja selle investeeringute mõju tuumaelektrijaamades. Selles uuringus leitakse, et ükski süsinikuhinna stsenaariumidest ei suudaks hüpoteetiliselt muuta tuumenergiat ajavahemikus 2020–2025 kasumlikuks.

143

| (321) | Lisaks sellele nähtub krediidireitingute teenuste (144) avalikustatud andmetest, et uute tuumaelektrijaamade ehitamine on üldjuhul krediidi suhtes negatiivne, samal ajal kui tuumasektorist väljumine on kommunaalettevõtjatele osutunud positiivseks. |
| --- | --- |

(321)

Lisaks sellele nähtub krediidireitingute teenuste (144) avalikustatud andmetest, et uute tuumaelektrijaamade ehitamine on üldjuhul krediidi suhtes negatiivne, samal ajal kui tuumasektorist väljumine on kommunaalettevõtjatele osutunud positiivseks.

144

| (322) | ICFi uuringu modelleerimist ja järeldusi kohaldatakse täielikult ka Ungari turuolukorra suhtes, mis põhjendustes 305 ja 306 esitatud selgituste järgi seisab tulevikus eeldatavasti silmitsi märkimisväärse vahega Ungari tulevases paigaldatud koguvõimsuses. Võttes arvesse käesolevas jaotises 5.3.4 esitatud elemente, leiab komisjon seega, et uusi tuumainvesteeringuid mõjutab rahastamisega seotud turutõrge, mis kehtib ka uute tuumainvesteeringute kohta Ungaris. |
| --- | --- |

(322)

ICFi uuringu modelleerimist ja järeldusi kohaldatakse täielikult ka Ungari turuolukorra suhtes, mis põhjendustes 305 ja 306 esitatud selgituste järgi seisab tulevikus eeldatavasti silmitsi märkimisväärse vahega Ungari tulevases paigaldatud koguvõimsuses. Võttes arvesse käesolevas jaotises 5.3.4 esitatud elemente, leiab komisjon seega, et uusi tuumainvesteeringuid mõjutab rahastamisega seotud turutõrge, mis kehtib ka uute tuumainvesteeringute kohta Ungaris.

| (323) | Loomulikult võib väita, et käesolevas otsuses on arendamise, projekti ettevalmistamise ja ehitamisega seotud peamised riskid vähemalt teataval määral maandatud „võtmed kätte“ EPC-lepingu alusel. Siiski ei leevenda see turu ja tuludega seotud riske ega projektiga Paks II seotud poliitilisi ja regulatiivseid riske. Seepärast tundub see meede Ungari uute tuumainvesteeringute edendamise eesmärgi saavutamiseks vajalik. |
| --- | --- |

(323)

Loomulikult võib väita, et käesolevas otsuses on arendamise, projekti ettevalmistamise ja ehitamisega seotud peamised riskid vähemalt teataval määral maandatud „võtmed kätte“ EPC-lepingu alusel. Siiski ei leevenda see turu ja tuludega seotud riske ega projektiga Paks II seotud poliitilisi ja regulatiivseid riske. Seepärast tundub see meede Ungari uute tuumainvesteeringute edendamise eesmärgi saavutamiseks vajalik.

5.3.5.   ASJAKOHANE VAHEND

| (324) | Komisjon peab oma hinnangus määratlema, kas kavandatav meede on asjakohane poliitikavahend tuumaenergia edendamise ühise huvi eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(324)

Komisjon peab oma hinnangus määratlema, kas kavandatav meede on asjakohane poliitikavahend tuumaenergia edendamise ühise huvi eesmärgi saavutamiseks.

| (325) | Meetme kujul on tegemist investeerimismeetmega, mille Ungari riik annab Paks II-le projekti arendamiseks. Ungari kinnitas, et ta ei kavatse Paks II-le anda selle käitamise ajal tegevustoetust ning riigiabi hõlmab üksnes projekti teostamisega seotud investeeringukulusid. |
| --- | --- |

(325)

Meetme kujul on tegemist investeerimismeetmega, mille Ungari riik annab Paks II-le projekti arendamiseks. Ungari kinnitas, et ta ei kavatse Paks II-le anda selle käitamise ajal tegevustoetust ning riigiabi hõlmab üksnes projekti teostamisega seotud investeeringukulusid.

| (326) | Pärast algatamisotsuse avaldamist ei esitanud Ungari teavet võimalike alternatiivsete vahendite kohta, mis võiksid stimuleerida uusi tuumaenergiaalaseid investeeringuid. |
| --- | --- |

(326)

Pärast algatamisotsuse avaldamist ei esitanud Ungari teavet võimalike alternatiivsete vahendite kohta, mis võiksid stimuleerida uusi tuumaenergiaalaseid investeeringuid.

| (327) | Muud poliitilised vahendid ja kavad, nagu sooduslaenud või maksusoodustused, ei oleks komisjoni arvates piisavad sama eesmärgi saavutamiseks, võttes arvesse projekti eripära ja vajalike rahaliste ja muude ressursside suurusjärku ning samuti võimalikku tuvastatud turutõrget. |
| --- | --- |

(327)

Muud poliitilised vahendid ja kavad, nagu sooduslaenud või maksusoodustused, ei oleks komisjoni arvates piisavad sama eesmärgi saavutamiseks, võttes arvesse projekti eripära ja vajalike rahaliste ja muude ressursside suurusjärku ning samuti võimalikku tuvastatud turutõrget.

| (328) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et meede kujutab endast sobivat vahendit Paks II kahe uue reaktori ehitamiseks. |
| --- | --- |

(328)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et meede kujutab endast sobivat vahendit Paks II kahe uue reaktori ehitamiseks.

5.3.6.   ERGUTAV MÕJU

| (329) | Selleks et meetmel oleks stimuleeriv mõju, peab meetme tulemusena muutuma asjaomase ettevõtja käitumine nii, et ta alustab täiendavat tegevust, mida ta meetmeta ellu ei viiks või mille ta viiks meetmeta ellu piiratud või teistsugusel viisil. |
| --- | --- |

(329)

Selleks et meetmel oleks stimuleeriv mõju, peab meetme tulemusena muutuma asjaomase ettevõtja käitumine nii, et ta alustab täiendavat tegevust, mida ta meetmeta ellu ei viiks või mille ta viiks meetmeta ellu piiratud või teistsugusel viisil.

| (330) | Komisjon märgib, et Paks II on ettevõtja, mille riik asutas üksnes selleks, et arendada ja käitada tuumaelektrijaama reaktoreid 5 ja 6. Nagu on kirjeldatud eespool põhjendustes 12, 26 ja 27, otsustas Ungari Vabariik selle eesmärgi saavutamiseks Paks II rahaliselt toetada. |
| --- | --- |

(330)

Komisjon märgib, et Paks II on ettevõtja, mille riik asutas üksnes selleks, et arendada ja käitada tuumaelektrijaama reaktoreid 5 ja 6. Nagu on kirjeldatud eespool põhjendustes 12, 26 ja 27, otsustas Ungari Vabariik selle eesmärgi saavutamiseks Paks II rahaliselt toetada.

| (331) | Sellega seoses märgib komisjon, et projekti ei ole võimalik teostada seepärast, et nõutavad rahalised ja muud ressursid kas puuduvad või need ei ole kättesaadavad abisaajale, kes ei ole seotud muu tulutoova tegevusega ja kelle kapitalistruktuuri kehtestamine ja kavandamine on täielikult riigi ülesanne. Seda kinnitas ametlik uurimine, mille käigus leidis komisjon, et projekt ei taga piisavat kasumit ilma Ungari Vabariigi toetuseta (vt käesoleva otsuse jaotise 5.1.1 analüüs). |
| --- | --- |

(331)

Sellega seoses märgib komisjon, et projekti ei ole võimalik teostada seepärast, et nõutavad rahalised ja muud ressursid kas puuduvad või need ei ole kättesaadavad abisaajale, kes ei ole seotud muu tulutoova tegevusega ja kelle kapitalistruktuuri kehtestamine ja kavandamine on täielikult riigi ülesanne. Seda kinnitas ametlik uurimine, mille käigus leidis komisjon, et projekt ei taga piisavat kasumit ilma Ungari Vabariigi toetuseta (vt käesoleva otsuse jaotise 5.1.1 analüüs).

| (332) | Seepärast soodustab riigiabi tuumaelektrijaama arendamise kaudu ühise huvi eesmärgi saavutamist. |
| --- | --- |

(332)

Seepärast soodustab riigiabi tuumaelektrijaama arendamise kaudu ühise huvi eesmärgi saavutamist.

5.3.7.   PROPORTSIONAALSUS

| (333) | Meetme proportsionaalsuse hindamiseks peab komisjon tagama, et meede piirdub miinimumiga, mis võimaldab projekti edukalt lõpetada taotletava ühise eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(333)

Meetme proportsionaalsuse hindamiseks peab komisjon tagama, et meede piirdub miinimumiga, mis võimaldab projekti edukalt lõpetada taotletava ühise eesmärgi saavutamiseks.

| (334) | Käesoleval juhul antakse abisaajale rahalist toetust tootmisvarade ehitamiseks, ilma et sellega kaasneksid refinantseerimiskuludega seotud riskid, millega seisaksid silmitsi muud turul tegutsevad ettevõtjad. |
| --- | --- |

(334)

Käesoleval juhul antakse abisaajale rahalist toetust tootmisvarade ehitamiseks, ilma et sellega kaasneksid refinantseerimiskuludega seotud riskid, millega seisaksid silmitsi muud turul tegutsevad ettevõtjad.

| (335) | Komisjonile laekunud erinevates tähelepanekutes väidetakse, et kui projekt teostatakse ilma pakkumismenetluseta, on võimatu kindlaks määrata, kas kogukulude katmiseks ette nähtud meede piirdub projekti realiseerimiseks vajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(335)

Komisjonile laekunud erinevates tähelepanekutes väidetakse, et kui projekt teostatakse ilma pakkumismenetluseta, on võimatu kindlaks määrata, kas kogukulude katmiseks ette nähtud meede piirdub projekti realiseerimiseks vajaliku miinimumiga.

| (336) | Komisjon märgib, et riigiabi eeskirjadega ei nõuta pakkumust, et hinnata kulusid ja tulusid. Pakkumus on üksnes üks mitmest vahendist, mille abil on võimalik teostada hindamist. Seepärast ei saa iseenesest pidada ülemääraseks hüvitamiseks asjaolu, et Ungari ei valinud pakkumismenetluse tulemusena meetme abisaajaks Paks II. |
| --- | --- |

(336)

Komisjon märgib, et riigiabi eeskirjadega ei nõuta pakkumust, et hinnata kulusid ja tulusid. Pakkumus on üksnes üks mitmest vahendist, mille abil on võimalik teostada hindamist. Seepärast ei saa iseenesest pidada ülemääraseks hüvitamiseks asjaolu, et Ungari ei valinud pakkumismenetluse tulemusena meetme abisaajaks Paks II.

| (337) | Seoses väidetega selle kohta, et Ungari riigiasutused ei uurinud projekti minimaalset toetust projekti elluviimiseks ja otsustasid rahastada projekti tervikuna, kaalub komisjon tõepoolest, et olemasoleva turutõrke tõttu tuleb Paks II kahe uue reaktori ehitustööde rahastamist pidada täielikult riigiabiks, nagu on kinnitatud käesoleva otsuse jaotises 5.1. |
| --- | --- |

(337)

Seoses väidetega selle kohta, et Ungari riigiasutused ei uurinud projekti minimaalset toetust projekti elluviimiseks ja otsustasid rahastada projekti tervikuna, kaalub komisjon tõepoolest, et olemasoleva turutõrke tõttu tuleb Paks II kahe uue reaktori ehitustööde rahastamist pidada täielikult riigiabiks, nagu on kinnitatud käesoleva otsuse jaotises 5.1.

| (338) | Seoses abisaaja võimaliku ülemäärase hüvitamisega meetme tõttu tuletab komisjon meelde jaotises 5.1 esitatud majandusanalüüsi, milles järeldatakse, et projekt ei oleks iseenesest kasumlik, sest eeldatav sisemine tulumäär ei ületaks turu kapitali kaalutud keskmist hinda sel põhjusel, et saadud tulud ei pruugi prognoosi kohaselt katta projekti esialgseid ja järgnevaid kulusid isegi üsna optimistlike stsenaariumide korral. Komisjon prognoosis oma hinnangus sisemise tulumäära taset turuhinnaprognooside ja muude turgudel järgitavate parameetrite põhjal. Kapitalikulu ja tulude vahelise erinevuse määratlemiseks võttis komisjon täielikult arvesse panust, mida äriotstarbeliselt tulult (elektrienergia müümine) eeldatakse, et muuta projekt elujõuliseks. Tegelikkuses on projekti prognoositud kulusid võrreldud prognoositud tuludega, kuna Ungari poolt ei ole ette nähtud täiendavaid riigi vahendeid. |
| --- | --- |

(338)

Seoses abisaaja võimaliku ülemäärase hüvitamisega meetme tõttu tuletab komisjon meelde jaotises 5.1 esitatud majandusanalüüsi, milles järeldatakse, et projekt ei oleks iseenesest kasumlik, sest eeldatav sisemine tulumäär ei ületaks turu kapitali kaalutud keskmist hinda sel põhjusel, et saadud tulud ei pruugi prognoosi kohaselt katta projekti esialgseid ja järgnevaid kulusid isegi üsna optimistlike stsenaariumide korral. Komisjon prognoosis oma hinnangus sisemise tulumäära taset turuhinnaprognooside ja muude turgudel järgitavate parameetrite põhjal. Kapitalikulu ja tulude vahelise erinevuse määratlemiseks võttis komisjon täielikult arvesse panust, mida äriotstarbeliselt tulult (elektrienergia müümine) eeldatakse, et muuta projekt elujõuliseks. Tegelikkuses on projekti prognoositud kulusid võrreldud prognoositud tuludega, kuna Ungari poolt ei ole ette nähtud täiendavaid riigi vahendeid.

| (339) | Tulenevalt asjaolust, et projekti kapitalikulud on prognoositud tuludest suuremad, leiab komisjon, et Ungari antav riigiabi on projekti teostamiseks tervikuna vajalik ja proportsionaalne ning projekti ülemäärane hüvitamine on selles kontekstis välistatud. Ungari kinnitusel ei anta käitamisetapis täiendavat toetust. |
| --- | --- |

(339)

Tulenevalt asjaolust, et projekti kapitalikulud on prognoositud tuludest suuremad, leiab komisjon, et Ungari antav riigiabi on projekti teostamiseks tervikuna vajalik ja proportsionaalne ning projekti ülemäärane hüvitamine on selles kontekstis välistatud. Ungari kinnitusel ei anta käitamisetapis täiendavat toetust.

| (340) | Sellega seoses, nagu on selgitatud põhjendustes 96 ja 97, teatas Ungari, et Paks II kasutab riigi ressursse üksnes projekti eesmärgil ning kogu saadud ülejääk suunatakse tagasi riigieelarvesse. Komisjoni arvates välistab see kohustus riigi ressursside kasutamise viisil, mille tulemusena teenib Paks II täiendavat kasumit, mis on vajalik abisaaja majandusliku elujõulisuse tagamiseks, ning tagab, et abi oleks piiratud miinimumiga. |
| --- | --- |

(340)

Sellega seoses, nagu on selgitatud põhjendustes 96 ja 97, teatas Ungari, et Paks II kasutab riigi ressursse üksnes projekti eesmärgil ning kogu saadud ülejääk suunatakse tagasi riigieelarvesse. Komisjoni arvates välistab see kohustus riigi ressursside kasutamise viisil, mille tulemusena teenib Paks II täiendavat kasumit, mis on vajalik abisaaja majandusliku elujõulisuse tagamiseks, ning tagab, et abi oleks piiratud miinimumiga.

| (341) | Muudes tähelepanekutes rõhutatakse, et riigiabi ei piirdu üksnes investeeringu rakendamisega, vaid seda antakse ka kasutusetapis, mis võib kaasa tuua Paks II ülemäärase hüvitamise. Komisjon tuletab sellega seoses meelde Ungari väidet, mille kohaselt ei anta käsitletavale teatatud meetmele ühtegi täiendavat riigitoetust. Lisaks tuletab komisjon meelde, et vastavalt Ungari 28. juulil 2016 esitatud täiendavale teabele peaks igasugune uus toetus Paks II-le igal juhul olema heaks kiidetud riigiabina. |
| --- | --- |

(341)

Muudes tähelepanekutes rõhutatakse, et riigiabi ei piirdu üksnes investeeringu rakendamisega, vaid seda antakse ka kasutusetapis, mis võib kaasa tuua Paks II ülemäärase hüvitamise. Komisjon tuletab sellega seoses meelde Ungari väidet, mille kohaselt ei anta käsitletavale teatatud meetmele ühtegi täiendavat riigitoetust. Lisaks tuletab komisjon meelde, et vastavalt Ungari 28. juulil 2016 esitatud täiendavale teabele peaks igasugune uus toetus Paks II-le igal juhul olema heaks kiidetud riigiabina.

| (342) | Komisjon uuris, kas ülemäärane hüvitamine võib aset leida siis, kui meetme abisaaja on reaktorite käitamise ajal realiseerinud tulud, mis osutuvad suuremaks kui need, mida komisjon on prognoosinud oma arvutustes sisemise tulumäära kohta (vt jaotis 5.1). Eelkõige uuris komisjon, mis juhtuks siis, kui Paks II reinvesteeriks kasumit, mida ei maksta riigile dividendide kujul, et arendada või osta täiendavaid tootmisvarasid ja seega tugevdada oma turupositsiooni. Sellega seoses märgib komisjon, et vastavalt Ungari 28. juulil 2016 esitatud lisateabele (vt põhjendus 96) ei saa abisaaja reinvesteerida Paks II enda tootmisvõimsuse või töö ea pikendamisse ega täiendava tootmisvõimsuse paigaldamisse, välja arvatud reaktorite 5 ja 6 korral, mis kuuluvad käesoleva otsuse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(342)

Komisjon uuris, kas ülemäärane hüvitamine võib aset leida siis, kui meetme abisaaja on reaktorite käitamise ajal realiseerinud tulud, mis osutuvad suuremaks kui need, mida komisjon on prognoosinud oma arvutustes sisemise tulumäära kohta (vt jaotis 5.1). Eelkõige uuris komisjon, mis juhtuks siis, kui Paks II reinvesteeriks kasumit, mida ei maksta riigile dividendide kujul, et arendada või osta täiendavaid tootmisvarasid ja seega tugevdada oma turupositsiooni. Sellega seoses märgib komisjon, et vastavalt Ungari 28. juulil 2016 esitatud lisateabele (vt põhjendus 96) ei saa abisaaja reinvesteerida Paks II enda tootmisvõimsuse või töö ea pikendamisse ega täiendava tootmisvõimsuse paigaldamisse, välja arvatud reaktorite 5 ja 6 korral, mis kuuluvad käesoleva otsuse kohaldamisalasse.

| (343) | Pidades silmas käesolevas jaotises 5.3.7 esitatud elemente, on komisjon eelkõige põhjendustes 96 ja 97 osutatud teate lisateabe valguses arvamusel, et abisaaja peaks jaama kättesaadavaks tegemise eest riigile hüvitist maksma ning mitte teenima kasumit, välja arvatud sellises ulatuses, mis on hädavajalik jaama majandusliku toimimise ja elujõulisuse tagamiseks. Järelikult on meede proportsionaalne. |
| --- | --- |

(343)

Pidades silmas käesolevas jaotises 5.3.7 esitatud elemente, on komisjon eelkõige põhjendustes 96 ja 97 osutatud teate lisateabe valguses arvamusel, et abisaaja peaks jaama kättesaadavaks tegemise eest riigile hüvitist maksma ning mitte teenima kasumit, välja arvatud sellises ulatuses, mis on hädavajalik jaama majandusliku toimimise ja elujõulisuse tagamiseks. Järelikult on meede proportsionaalne.

5.3.8.   VÕIMALIKUD KONKURENTSIMOONUTUSED JA MÕJU KAUBANDUSELE NING ÜLDINE TASAKAALUSTAMINE

| (344) | Et meede oleks siseturuga kokkusobiv, peab meetme negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele olema piiratud ning väiksem kui positiivne mõju ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele. Eelkõige on pärast meetme eesmärgi kindlaksmääramist kohustuslik minimeerida meetme võimalik negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele. |
| --- | --- |

(344)

Et meede oleks siseturuga kokkusobiv, peab meetme negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele olema piiratud ning väiksem kui positiivne mõju ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele. Eelkõige on pärast meetme eesmärgi kindlaksmääramist kohustuslik minimeerida meetme võimalik negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele.

| (345) | Algatamisotsuses tuvastas komisjon kolm võimalikku konkurentsi moonutamise viisi. Esiteks võimaliku turu kontsentratsiooni suurenemine tulevase omandiõiguse ja praegu toimivate Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II käitamise ühendamise tulemusena. Teiseks kahtles komisjon selles, kas uued baaskoormusvõimsused, mida iseloomustab kõrge koormustegur, võivad takistada uute turuosaliste turule sisenemist ja paigutada teatavad suuremate kuludega elektritootjad pakkumiskõveral madalamale. Sellega seoses on komisjon uurinud järgmisi parameetreid: i) meetme võimalik mõju Ungari turule; ii) meetme võimalik piiriülene mõju; iii) Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II paralleelse käitamise võimalik mõju. Viimasena tuvastati võimalik moonutamine, sest komisjon kahtlustas, et Paks II võib turul saadaolevate tarnepakkumiste arvu piiramisega põhjustada teatava hulgimüügituru likviidsusriski. |
| --- | --- |

(345)

Algatamisotsuses tuvastas komisjon kolm võimalikku konkurentsi moonutamise viisi. Esiteks võimaliku turu kontsentratsiooni suurenemine tulevase omandiõiguse ja praegu toimivate Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II käitamise ühendamise tulemusena. Teiseks kahtles komisjon selles, kas uued baaskoormusvõimsused, mida iseloomustab kõrge koormustegur, võivad takistada uute turuosaliste turule sisenemist ja paigutada teatavad suuremate kuludega elektritootjad pakkumiskõveral madalamale. Sellega seoses on komisjon uurinud järgmisi parameetreid: i) meetme võimalik mõju Ungari turule; ii) meetme võimalik piiriülene mõju; iii) Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II paralleelse käitamise võimalik mõju. Viimasena tuvastati võimalik moonutamine, sest komisjon kahtlustas, et Paks II võib turul saadaolevate tarnepakkumiste arvu piiramisega põhjustada teatava hulgimüügituru likviidsusriski.

5.3.8.1.   
  Turu kontsentratsiooni võimalik suurenemine

Turu kontsentratsiooni võimalik suurenemine

| (346) | Pärast seda, kui komisjon oli algatamisotsuses väljendanud kahtlusi võimaliku turu kontsentratsiooni kohta, viidatakse ka mõnedes huvitatud isikute väidetes Paks II ja praegu tegutseva Paksi tuumaelektrijaama nelja reaktori operaatori võimalikule ühendamisele. Seda eitasid nii MVM kontsern ja Paks II kui ka Ungari Vabariik. |
| --- | --- |

(346)

Pärast seda, kui komisjon oli algatamisotsuses väljendanud kahtlusi võimaliku turu kontsentratsiooni kohta, viidatakse ka mõnedes huvitatud isikute väidetes Paks II ja praegu tegutseva Paksi tuumaelektrijaama nelja reaktori operaatori võimalikule ühendamisele. Seda eitasid nii MVM kontsern ja Paks II kui ka Ungari Vabariik.

| (347) | Komisjon rõhutas, et Ungari elektritootmise turgu iseloomustab suhteliselt suur turu kontsentratsioon ning olemasoleva Paksi tuumaelektrijaama (MVM kontsern) toodang moodustab 50 % omamaisest toodangust. Selline turukontsentratsioon võib kahjustada tõhusat turukonkurentsi, kuna see võib takistada uute turuosaliste turule sisenemist ning tekitada likviidsusriski, piirates kättesaadavate tarnepakkumiste arvu. |
| --- | --- |

(347)

Komisjon rõhutas, et Ungari elektritootmise turgu iseloomustab suhteliselt suur turu kontsentratsioon ning olemasoleva Paksi tuumaelektrijaama (MVM kontsern) toodang moodustab 50 % omamaisest toodangust. Selline turukontsentratsioon võib kahjustada tõhusat turukonkurentsi, kuna see võib takistada uute turuosaliste turule sisenemist ning tekitada likviidsusriski, piirates kättesaadavate tarnepakkumiste arvu.

| (348) | Tuumaelektrijaama Paks II kaks uut reaktorit on kavas käivitada ajal, mil olemasolevat nelja tuumareaktorit ei ole veel kasutuselt kõrvaldatud. Komisjon märkis algatamisotsuses, et juhul kui Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II käitajaid ei hoita täielikult eraldi ning neid ei saa pidada sõltumatuks ja eraldiseisvaks, võib see avaldada Ungari turule moonutavat mõju. |
| --- | --- |

(348)

Tuumaelektrijaama Paks II kaks uut reaktorit on kavas käivitada ajal, mil olemasolevat nelja tuumareaktorit ei ole veel kasutuselt kõrvaldatud. Komisjon märkis algatamisotsuses, et juhul kui Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II käitajaid ei hoita täielikult eraldi ning neid ei saa pidada sõltumatuks ja eraldiseisvaks, võib see avaldada Ungari turule moonutavat mõju.

| (349) | Komisjon aktsepteerib, et Paks II on praegu MVM kontsernist õiguslikult sõltumatu. Komisjon oli siiski mures, et selline õiguslik eraldamine on ebapiisav või seda ei oleks võimalik säilitada ilma asjaomaste täiendavate tagatisteta. Komisjon tundis muret ka Paks II tulevaste võimalike sidemete pärast riigi poolt kontrollitavate energiavaldkonnas tegutsevate ettevõtjatega, mis võiks tugevdada nende mõju Ungari energiaturule. |
| --- | --- |

(349)

Komisjon aktsepteerib, et Paks II on praegu MVM kontsernist õiguslikult sõltumatu. Komisjon oli siiski mures, et selline õiguslik eraldamine on ebapiisav või seda ei oleks võimalik säilitada ilma asjaomaste täiendavate tagatisteta. Komisjon tundis muret ka Paks II tulevaste võimalike sidemete pärast riigi poolt kontrollitavate energiavaldkonnas tegutsevate ettevõtjatega, mis võiks tugevdada nende mõju Ungari energiaturule.

| (350) | Esiteks märgib komisjon, et Ungari meetme eesmärk on Paksi tuumaelektrijaama olemasoleva tuumavõimsuse järkjärguline asendamine ajavahemikus 2025–2037. Eelduste kohaselt on tõepoolest tulemas periood, mil kõik praegu kasutusel olevad neli reaktorit toimivad paralleelselt Paks II reaktoritega; see periood jääb siiski ajavahemikku 2026–2032 ning kogu oma tuumavõimsuse järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamisega väheneb MVM kontserni turuosa 2037. aastaks märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(350)

Esiteks märgib komisjon, et Ungari meetme eesmärk on Paksi tuumaelektrijaama olemasoleva tuumavõimsuse järkjärguline asendamine ajavahemikus 2025–2037. Eelduste kohaselt on tõepoolest tulemas periood, mil kõik praegu kasutusel olevad neli reaktorit toimivad paralleelselt Paks II reaktoritega; see periood jääb siiski ajavahemikku 2026–2032 ning kogu oma tuumavõimsuse järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamisega väheneb MVM kontserni turuosa 2037. aastaks märkimisväärselt.

| (351) | Teiseks tuletab komisjon meelde (vt põhjendus 102) Ungari väidet, mille kohaselt on MVM kontsern ja Paks II sõltumatud ja mitteseotud järgmistel alustel:






  a) | neid haldavad erinevad valitsusasutused (MVM kontsern riikliku arengu ministeeriumi poolt Hungarian National Asset Management Inc. kaudu ning Paks II peaministri büroo kaudu); |
| --- | --- | --- |

(351)

Teiseks tuletab komisjon meelde (vt põhjendus 102) Ungari väidet, mille kohaselt on MVM kontsern ja Paks II sõltumatud ja mitteseotud järgmistel alustel:

a)

neid haldavad erinevad valitsusasutused (MVM kontsern riikliku arengu ministeeriumi poolt Hungarian National Asset Management Inc. kaudu ning Paks II peaministri büroo kaudu);

| b) | ettevõtjate juhatuses ei ole jagatud ega ühiseid juhtkonnakohti; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate juhatuses ei ole jagatud ega ühiseid juhtkonnakohti;

| c) | olemasolevate kaitsemeetmetega tagatakse, et ettevõtjad ei vaheta äriliselt tundlikke ja konfidentsiaalseid andmeid; |
| --- | --- |

c)

olemasolevate kaitsemeetmetega tagatakse, et ettevõtjad ei vaheta äriliselt tundlikke ja konfidentsiaalseid andmeid;

| d) | iga äriühingu otsustusõigus on eraldiseisev ja üksteisest eristatav. |
| --- | --- |

d)

iga äriühingu otsustusõigus on eraldiseisev ja üksteisest eristatav.

| (352) | Seda kordas ka MVM kontsern, kes rõhutas, et MVM kontsern ja Paks II on kaks eraldiseisvat elektritootmisettevõtjat, nagu kõik muud konkurendid, ning ei ole põhjust eeldada, et nende vahel toimub koordineerimine või tegevused või need kaks ettevõtjat ühendatakse. Lisaks väidab MVM kontsern, et tema strateegia hõlmab võimalikke investeeringuid, mis võivad tulevikus Paks II-ga konkureerida. |
| --- | --- |

(352)

Seda kordas ka MVM kontsern, kes rõhutas, et MVM kontsern ja Paks II on kaks eraldiseisvat elektritootmisettevõtjat, nagu kõik muud konkurendid, ning ei ole põhjust eeldada, et nende vahel toimub koordineerimine või tegevused või need kaks ettevõtjat ühendatakse. Lisaks väidab MVM kontsern, et tema strateegia hõlmab võimalikke investeeringuid, mis võivad tulevikus Paks II-ga konkureerida.

| (353) | Kolmandaks tuletab komisjon meelde põhjenduses 117 osutatud Ungari esitatud täiendavat teavet, mille kohaselt on Paks II, tema õigusjärglased ja tütarettevõtjad üksteisest täielikult õiguslikult ja struktuurselt eraldatud ühinemise pädevusteatise lõigete 52 ja 53 tähenduses, ning seda hallatakse, juhitakse ja käitatakse sõltumatult ja eraldi MVM kontsernist ja kõikidest tema ettevõtjatest, õigusjärglastest ja tütarettevõtjatest ning muudest riigi poolt kontrollitavatest ettevõtjatest, kes tegelevad elektrienergia tootmise, hulgimüügi või jaemüügiga. |
| --- | --- |

(353)

Kolmandaks tuletab komisjon meelde põhjenduses 117 osutatud Ungari esitatud täiendavat teavet, mille kohaselt on Paks II, tema õigusjärglased ja tütarettevõtjad üksteisest täielikult õiguslikult ja struktuurselt eraldatud ühinemise pädevusteatise lõigete 52 ja 53 tähenduses, ning seda hallatakse, juhitakse ja käitatakse sõltumatult ja eraldi MVM kontsernist ja kõikidest tema ettevõtjatest, õigusjärglastest ja tütarettevõtjatest ning muudest riigi poolt kontrollitavatest ettevõtjatest, kes tegelevad elektrienergia tootmise, hulgimüügi või jaemüügiga.

| (354) | Komisjon on rahul, et see täiendav teave hõlmab kõiki komisjoni tõstatatud probleeme seoses võimalike tulevaste kontsentratsioonide ja olemasolevate energiaüksuste ühenduste vahel Ungari elektriturul. Puudub võimalus, et Paks II oleks nüüd seotud kas MVM kontserni või muude riigi poolt kontrollitavate ettevõtjatega, ning seega puudub tal ka võimalus suurendada oma turumõju Paksi tuumaelektrijaama praegu toimivate reaktorite käitamise ajal ja mujal. |
| --- | --- |

(354)

Komisjon on rahul, et see täiendav teave hõlmab kõiki komisjoni tõstatatud probleeme seoses võimalike tulevaste kontsentratsioonide ja olemasolevate energiaüksuste ühenduste vahel Ungari elektriturul. Puudub võimalus, et Paks II oleks nüüd seotud kas MVM kontserni või muude riigi poolt kontrollitavate ettevõtjatega, ning seega puudub tal ka võimalus suurendada oma turumõju Paksi tuumaelektrijaama praegu toimivate reaktorite käitamise ajal ja mujal.

5.3.8.2.   
  Uute turuosaliste turule sisenemise takistamine

Uute turuosaliste turule sisenemise takistamine

| (355) | Mis puutub komisjoni kahtlustesse selle kohta, kas uued tootmisvõimsused võivad takistada uute turuosaliste turule sisenemist, rõhutati mõnedes tähelepanekutes, et tuumaelektrijaamasid kasutatakse selleks, et katta suur baaskoormus, mis seatakse prioriteediks võrku sisenemisel, ning tänu madalatele tegevuskuludele on neil ka parem positsioon turu pakkumise poolel. |
| --- | --- |

(355)

Mis puutub komisjoni kahtlustesse selle kohta, kas uued tootmisvõimsused võivad takistada uute turuosaliste turule sisenemist, rõhutati mõnedes tähelepanekutes, et tuumaelektrijaamasid kasutatakse selleks, et katta suur baaskoormus, mis seatakse prioriteediks võrku sisenemisel, ning tänu madalatele tegevuskuludele on neil ka parem positsioon turu pakkumise poolel.

| (356) | Komisjon analüüsis meetme konkurentsimõju muudele turuosalistele nii Ungari turul kui ka naaberriikide turgudel. Samuti on see uurinud konkreetselt Paksi tuumaelektrijaama praegu toimiva nelja reaktori ja Paks II paralleelset käitamist, st kavandatud ajavahemikku aastatel 2026–2032. |
| --- | --- |

(356)

Komisjon analüüsis meetme konkurentsimõju muudele turuosalistele nii Ungari turul kui ka naaberriikide turgudel. Samuti on see uurinud konkreetselt Paksi tuumaelektrijaama praegu toimiva nelja reaktori ja Paks II paralleelset käitamist, st kavandatud ajavahemikku aastatel 2026–2032.

a)   Meetme võimalik mõju Ungari turu suhtes

Meetme võimalik mõju Ungari turu suhtes

| (357) | Komisjon tuletab meelde, et Paks II reaktorite 5 ja 6 käitamine on ette nähtud Paksi tuumaelektrijaama reaktorite 1–4 toodetud võimsuse kompenseerimiseks ning viimased kõrvaldatakse kasutuselt vastavalt 2032., 2034., 2036. ja 2037. aasta lõpus ilma täiendava töö ea pikendamise kavandatud väljavaateta (vt põhjendus 10). Paks II kaks uut reaktorit 5 ja 6 kavatsetakse käivitada vastavalt 2025. ja 2026. aastal. Seda tuumavõimsuste arengut eeldatakse ka MAVIRi avaldatud uuringus 2016. aastal (vt põhjendus 20). |
| --- | --- |

(357)

Komisjon tuletab meelde, et Paks II reaktorite 5 ja 6 käitamine on ette nähtud Paksi tuumaelektrijaama reaktorite 1–4 toodetud võimsuse kompenseerimiseks ning viimased kõrvaldatakse kasutuselt vastavalt 2032., 2034., 2036. ja 2037. aasta lõpus ilma täiendava töö ea pikendamise kavandatud väljavaateta (vt põhjendus 10). Paks II kaks uut reaktorit 5 ja 6 kavatsetakse käivitada vastavalt 2025. ja 2026. aastal. Seda tuumavõimsuste arengut eeldatakse ka MAVIRi avaldatud uuringus 2016. aastal (vt põhjendus 20).

| (358) | Komisjon tuletab meelde, et Paksi tuumaelektrijaamas praegu toodetud elektrienergia toodang moodustab 36 % Ungari üldisest elektritarbimisest, mis väheneb põhjenduses 50 nimetatud eeldatava nõudluse kasvu tõttu, ning prognooside kohaselt peaks Paks II toodang tagama sama energiahulga siis, kui Paksi tuumaelektrijaam kasutuselt kõrvaldatakse. |
| --- | --- |

(358)

Komisjon tuletab meelde, et Paksi tuumaelektrijaamas praegu toodetud elektrienergia toodang moodustab 36 % Ungari üldisest elektritarbimisest, mis väheneb põhjenduses 50 nimetatud eeldatava nõudluse kasvu tõttu, ning prognooside kohaselt peaks Paks II toodang tagama sama energiahulga siis, kui Paksi tuumaelektrijaam kasutuselt kõrvaldatakse.

| (359) | Võttes arvesse Paks II projekti tootmisvõimsuse asendamise olemust, märgib komisjon, et selleks ajaks, kui Paksi tuumaelektrijaama kõik neli üksust on 2037. aastaks järk-järgult kasutuselt kõrvaldatud, naaseb põhjenduses 50 selgitatud põhivõrguettevõtja prognoositud tulevane puudujääk üldises riiklikus paigaldatud tootmisvõimsuses endisele tasemele (vt ka põhjenduse 108 joonis 7), st Paks II 2,4 GW tootmisvõimsus ei too kaasa Ungari paigaldatud tuumavõimsuse kogumahu pikaajalist suurenemist. |
| --- | --- |

(359)

Võttes arvesse Paks II projekti tootmisvõimsuse asendamise olemust, märgib komisjon, et selleks ajaks, kui Paksi tuumaelektrijaama kõik neli üksust on 2037. aastaks järk-järgult kasutuselt kõrvaldatud, naaseb põhjenduses 50 selgitatud põhivõrguettevõtja prognoositud tulevane puudujääk üldises riiklikus paigaldatud tootmisvõimsuses endisele tasemele (vt ka põhjenduse 108 joonis 7), st Paks II 2,4 GW tootmisvõimsus ei too kaasa Ungari paigaldatud tuumavõimsuse kogumahu pikaajalist suurenemist.

| (360) | Samuti märgib komisjon, et elektrienergia tootmisseadmetega seotud käimasolevate investeeringute või uute heakskiidetud investeeringute nimekiri on üsna lühike (vt põhjenduse 51 tabel 2). Arvestades neid andmeid, leiab komisjon, et Ungari jätkab pärast praegu toimiva Paksi tuumaelektrijaama nelja reaktori kasutuselt kõrvaldamist tegutsemist olulise netoimportijana. |
| --- | --- |

(360)

Samuti märgib komisjon, et elektrienergia tootmisseadmetega seotud käimasolevate investeeringute või uute heakskiidetud investeeringute nimekiri on üsna lühike (vt põhjenduse 51 tabel 2). Arvestades neid andmeid, leiab komisjon, et Ungari jätkab pärast praegu toimiva Paksi tuumaelektrijaama nelja reaktori kasutuselt kõrvaldamist tegutsemist olulise netoimportijana.

| (361) | Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 93, väitis Ungari, et NERA analüüsi kohaselt peaks teatatud meetme puudumisel Paks II võimaldatavat 2,4 GW võimsust tagama kaubanduslikud avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad. Isegi Paks II korral on turul ruumi uuele gaasiga seotud või muule tootmisvõimsusele. NERA uuring näitab, et hoolimata tuumaelektrijaama Paks II suurema osa tootmisvõimsuse asendamisest uue gaasitootmisvõimsusega Ungaris, jääks riik suurel määral sõltuvaks elektrienergia impordist. |
| --- | --- |

(361)

Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 93, väitis Ungari, et NERA analüüsi kohaselt peaks teatatud meetme puudumisel Paks II võimaldatavat 2,4 GW võimsust tagama kaubanduslikud avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamad. Isegi Paks II korral on turul ruumi uuele gaasiga seotud või muule tootmisvõimsusele. NERA uuring näitab, et hoolimata tuumaelektrijaama Paks II suurema osa tootmisvõimsuse asendamisest uue gaasitootmisvõimsusega Ungaris, jääks riik suurel määral sõltuvaks elektrienergia impordist.

| (362) | Seoses võimalike tehnoloogiate kasutamisega lisaks tuumaelektrijaamale Paks II tuletab komisjon meelde Ungari väidet, et taastuvatel energiaallikatel põhinevate elektrijaamade kehtivad ja varasemad turule sisenemise otsused sõltuvad pigem olulisel määral valitsuse toetusprogrammidest, mitte turuhindadest (vt põhjenduse 107 punkt a). Komisjon tunnistab, et Ungari riiklikus energiastrateegias (145) nähakse oma energiakasutuse struktuuris ette taastuvenergia vastavalt liidu 2020. aasta kliima- ja energiapaketile, (146) taastuvenergia direktiivis (147) kehtestatud riiklikele taastuvenergia eesmärkidele ja 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku (148) põhieesmärkidele. Komisjon märgib, et taastuvenergia tehnoloogiate muutuvkulud (149) on kütusest sõltumatu olemuse tõttu tavapäraselt madalamad võrreldes tuumatehnoloogia omadega. Võttes arvesse ka eespool nimetatud Euroopa ja riiklikke taastuvenergia eesmärke ja kohustusi, ei ole Ungari erandlik seoses toetusmehhanismide kasutuselevõtuga, et käivitada uusi elektrijaamu, mis toodavad elektrienergiat taastuvatest energiaallikatest. Komisjon märgib, et osa Ungari taastuvenergia kavast METÁR on olnud toimiv alates 2017. aasta jaanuarist, (150) samas kui kava muud osad, mis on seotud taastuvenergia suuremate tootjatega, ootavad praegu komisjonilt riigiabi heakskiitmist. |
| --- | --- |

(362)

Seoses võimalike tehnoloogiate kasutamisega lisaks tuumaelektrijaamale Paks II tuletab komisjon meelde Ungari väidet, et taastuvatel energiaallikatel põhinevate elektrijaamade kehtivad ja varasemad turule sisenemise otsused sõltuvad pigem olulisel määral valitsuse toetusprogrammidest, mitte turuhindadest (vt põhjenduse 107 punkt a). Komisjon tunnistab, et Ungari riiklikus energiastrateegias (145) nähakse oma energiakasutuse struktuuris ette taastuvenergia vastavalt liidu 2020. aasta kliima- ja energiapaketile, (146) taastuvenergia direktiivis (147) kehtestatud riiklikele taastuvenergia eesmärkidele ja 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku (148) põhieesmärkidele. Komisjon märgib, et taastuvenergia tehnoloogiate muutuvkulud (149) on kütusest sõltumatu olemuse tõttu tavapäraselt madalamad võrreldes tuumatehnoloogia omadega. Võttes arvesse ka eespool nimetatud Euroopa ja riiklikke taastuvenergia eesmärke ja kohustusi, ei ole Ungari erandlik seoses toetusmehhanismide kasutuselevõtuga, et käivitada uusi elektrijaamu, mis toodavad elektrienergiat taastuvatest energiaallikatest. Komisjon märgib, et osa Ungari taastuvenergia kavast METÁR on olnud toimiv alates 2017. aasta jaanuarist, (150) samas kui kava muud osad, mis on seotud taastuvenergia suuremate tootjatega, ootavad praegu komisjonilt riigiabi heakskiitmist.

145

146

147

148

149

150

| (363) | Komisjon tuletab meelde, et vastavalt MAVIRi avaldatud 2016. aasta uuringule (vt põhjendus 20), on praegune kivisöel (pruunsüsi) põhinev elektritootmine (vt põhjenduse 43 joonised 1 ja 2) ajavahemikuks 2025–2030 järk-järgult kasutuselt kõrvaldatud, mis võimaldab kasutusele võtta täiendavad seadmed, eriti kui põhjenduses 362 nimetatud tehnoloogiate korral on vaja ka täiendava ja paindliku võimsuse kooseksisteerimist. |
| --- | --- |

(363)

Komisjon tuletab meelde, et vastavalt MAVIRi avaldatud 2016. aasta uuringule (vt põhjendus 20), on praegune kivisöel (pruunsüsi) põhinev elektritootmine (vt põhjenduse 43 joonised 1 ja 2) ajavahemikuks 2025–2030 järk-järgult kasutuselt kõrvaldatud, mis võimaldab kasutusele võtta täiendavad seadmed, eriti kui põhjenduses 362 nimetatud tehnoloogiate korral on vaja ka täiendava ja paindliku võimsuse kooseksisteerimist.

| (364) | Ungari meede on ette nähtud investeerimistoetusena ja pärast seda, kui tootmisüksused on käivitatud, ei anta Paks II-le täiendavat tegevustoetust, mistõttu puutub ta kokku tururiskidega. |
| --- | --- |

(364)

Ungari meede on ette nähtud investeerimistoetusena ja pärast seda, kui tootmisüksused on käivitatud, ei anta Paks II-le täiendavat tegevustoetust, mistõttu puutub ta kokku tururiskidega.

| (365) | Elektrienergia hinnad tulenevad peamiselt teataval turul osalevate tootjate marginaalsetest kuludest. Taastuvenergia tehnoloogiad on madalate piirkuludega, sest enamik neist toimivad ilma kütusekuludeta. Tuumatehnoloogial on ka madalad jooksvad kulud ja nn pingereas järgneb tuumatehnoloogia taastuvatele energiaallikatele. Kuigi kütusekulude tõttu on kivisöel töötavate elektrijaamade käitamise piirkulu üldjuhul tunduvalt suurem kui tuumaelektrijaamade oma, saab vähese CO2-heitega loa hindade korral öelda, et kivisöel töötava elektrijaama tegevuskulud on üldjuhul madalamad kui kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade omad. See tähendab, et suuremate tegevuskuludega tehnoloogiad võivad hindu tõsta, mistõttu tuumaenergia olemasolu energiakasutuse struktuuris iseenesest ei suurenda elektrihinda Ungaris ning tuumaenergia on pigem hinnavõtja kui hinnaseadja. |
| --- | --- |

(365)

Elektrienergia hinnad tulenevad peamiselt teataval turul osalevate tootjate marginaalsetest kuludest. Taastuvenergia tehnoloogiad on madalate piirkuludega, sest enamik neist toimivad ilma kütusekuludeta. Tuumatehnoloogial on ka madalad jooksvad kulud ja nn pingereas järgneb tuumatehnoloogia taastuvatele energiaallikatele. Kuigi kütusekulude tõttu on kivisöel töötavate elektrijaamade käitamise piirkulu üldjuhul tunduvalt suurem kui tuumaelektrijaamade oma, saab vähese CO2-heitega loa hindade korral öelda, et kivisöel töötava elektrijaama tegevuskulud on üldjuhul madalamad kui kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamade omad. See tähendab, et suuremate tegevuskuludega tehnoloogiad võivad hindu tõsta, mistõttu tuumaenergia olemasolu energiakasutuse struktuuris iseenesest ei suurenda elektrihinda Ungaris ning tuumaenergia on pigem hinnavõtja kui hinnaseadja.

2

b)   Meetme võimalik piiriülene mõju

Meetme võimalik piiriülene mõju

| (366) | Nii Ungari kui ka mitmed huvitatud isikud märkisid, et hinnatav energiaturg on peamiselt heade vastastikuste ühenduste tõttu suurem kui üksiku riigi territoorium ning meede toob endaga kaasa konkurentsimoonutused, mis mõjutavad vähemalt Ungari lähedal asuvaid liikmesriike. |
| --- | --- |

(366)

Nii Ungari kui ka mitmed huvitatud isikud märkisid, et hinnatav energiaturg on peamiselt heade vastastikuste ühenduste tõttu suurem kui üksiku riigi territoorium ning meede toob endaga kaasa konkurentsimoonutused, mis mõjutavad vähemalt Ungari lähedal asuvaid liikmesriike.

| (367) | Komisjon märgib, et vastavalt käesoleva otsuse põhjenduse 49 joonisele 5 on näha, et Ungari elektrienergiakaubanduse impordi ja ekspordi suhe on negatiivne peaaegu kõigi naaberliikmesriikide suhtes. Komisjon võtab teadmiseks ka asjaolu, et Ungari on üldine netoimportija; põhjenduse 43 joonisel 1 on näidatud, et ligikaudu 30 % riigi nõudlusest tulenes 2015. aastal impordist, moodustades ligikaudu 13 TWh. Komisjon meenutab, nagu on selgitatud algatamisotsuse põhjenduse 43 joonisel 2, et imporditase on jäänud 2014. aastaga samale tasemele. |
| --- | --- |

(367)

Komisjon märgib, et vastavalt käesoleva otsuse põhjenduse 49 joonisele 5 on näha, et Ungari elektrienergiakaubanduse impordi ja ekspordi suhe on negatiivne peaaegu kõigi naaberliikmesriikide suhtes. Komisjon võtab teadmiseks ka asjaolu, et Ungari on üldine netoimportija; põhjenduse 43 joonisel 1 on näidatud, et ligikaudu 30 % riigi nõudlusest tulenes 2015. aastal impordist, moodustades ligikaudu 13 TWh. Komisjon meenutab, nagu on selgitatud algatamisotsuse põhjenduse 43 joonisel 2, et imporditase on jäänud 2014. aastaga samale tasemele.

| (368) | Komisjon leiab, et Ungari moodustab Euroopa Liidus ulatuslikult integreeritud elektrituru, mille ühendussuutlikkus on ligikaudu 75 % kogu paigaldatud omamaisest tootmisvõimsusest. Lisaks sellele, nagu on näidatud põhjenduse 105 tabelites 4 ja 5, suureneb ühendussuutlikkus 2030. aastaks märkimisväärselt, mis võimaldaks kaubavoogude jätkuvat jõudmist Ungari hinnapiirkonda. |
| --- | --- |

(368)

Komisjon leiab, et Ungari moodustab Euroopa Liidus ulatuslikult integreeritud elektrituru, mille ühendussuutlikkus on ligikaudu 75 % kogu paigaldatud omamaisest tootmisvõimsusest. Lisaks sellele, nagu on näidatud põhjenduse 105 tabelites 4 ja 5, suureneb ühendussuutlikkus 2030. aastaks märkimisväärselt, mis võimaldaks kaubavoogude jätkuvat jõudmist Ungari hinnapiirkonda.

| (369) | Eespool selgitatud põhjendust 365 peetakse tõeseks ka piiriüleses kontekstis. Tuumaelektrijaama Paks II ehitamine toob kaasa hinna allasurumise Ungari turul, sest Paks II toodetud elektrienergia piirkulu on suhteliselt madal võrreldes alternatiivse võimsusega sellistes avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamades ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamades, mis oleks NERA hinnangul muul juhul ehitatud. Samas näitab NERA uuring siiski, et Paks II jätkab hinnavõtjana ning Ungari hinnad püsivad kõrgemal tasemel muude elektrijaamade tõttu. Seepärast on Ungari impordi tootlikkus jätkuvalt kasumlik. |
| --- | --- |

(369)

Eespool selgitatud põhjendust 365 peetakse tõeseks ka piiriüleses kontekstis. Tuumaelektrijaama Paks II ehitamine toob kaasa hinna allasurumise Ungari turul, sest Paks II toodetud elektrienergia piirkulu on suhteliselt madal võrreldes alternatiivse võimsusega sellistes avatud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamades ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiiniga elektrijaamades, mis oleks NERA hinnangul muul juhul ehitatud. Samas näitab NERA uuring siiski, et Paks II jätkab hinnavõtjana ning Ungari hinnad püsivad kõrgemal tasemel muude elektrijaamade tõttu. Seepärast on Ungari impordi tootlikkus jätkuvalt kasumlik.

| (370) | Komisjon on võtnud arvesse Ungari väiteid seoses Paks II võimaliku mõju kohta laiaulatuslikumas turusituatsioonis. Nagu on selgitatud põhjenduses 112, näitab NERA hinnang vahetute naaberriikide turgude kohta, millega Ungari on praegu ühendatud (Ungari + Slovakkia + Rumeenia), et MVM kontserni ja Paks II kombineeritud turuosad Ungari + Slovakkia + Rumeenia ühendatud turul ei ületaks 20 % (vt põhjenduse 112 joonis 10). |
| --- | --- |

(370)

Komisjon on võtnud arvesse Ungari väiteid seoses Paks II võimaliku mõju kohta laiaulatuslikumas turusituatsioonis. Nagu on selgitatud põhjenduses 112, näitab NERA hinnang vahetute naaberriikide turgude kohta, millega Ungari on praegu ühendatud (Ungari + Slovakkia + Rumeenia), et MVM kontserni ja Paks II kombineeritud turuosad Ungari + Slovakkia + Rumeenia ühendatud turul ei ületaks 20 % (vt põhjenduse 112 joonis 10).

| (371) | Seoses muude naaberturgudega eeldatakse, et uue Paks II mõju on väiksem seepärast, et turud ei ole ühendatud nende hinnatsoonidega ning nende liikmesriikide suhtes esineb piiratud (olemasolev ja kavandatud) ühinemissuutlikkus (vt tabelid 3 ja 4). |
| --- | --- |

(371)

Seoses muude naaberturgudega eeldatakse, et uue Paks II mõju on väiksem seepärast, et turud ei ole ühendatud nende hinnatsoonidega ning nende liikmesriikide suhtes esineb piiratud (olemasolev ja kavandatud) ühinemissuutlikkus (vt tabelid 3 ja 4).

c)   Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II paralleelse toimimise võimalik mõju

Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II paralleelse toimimise võimalik mõju

| (372) | Nagu on selgitatud põhjendustes 98–99 ja 241–244, võib tuumaelektrijaamade ehitamine mitmel põhjusel tuua kaasa viivitusi, mis pikendavad ehitamisele kuluvat aega. Komisjon tunnistab, et projekti rakendamine on võrreldes esialgse ajakavaga juba märkimisväärselt hilinenud, [---]. Lisaks sellele esineb põhjenduse 99 tabeli 3 kohaselt JSC NIAEPi pakutud tehnoloogia korral keskmiselt kaks aastat kestvaid viivitusi töövõtja koduturul Venemaal, kus ta on rajanud enamiku oma jaamadest. Need viivitused on oluliselt suuremad, kui projekt teostatakse väljaspool Venemaad (Indias kuni seitse aastat). Ungari väidab, et Paks II on eeldatavasti Euroopa Liidu esimene VVER III+ põlvkonna tehnoloogiat rakendav tuumaelektrijaam, kus tuleb täita kõrgeimaid tuumaohutusnõudeid ja kus projekti tehniliselt vabastatud osa tuleb teostada hanke korras kooskõlas ELi hanke nõuetega. On mõistlik eeldada, et see võib põhjustada täiendavaid viivitusi. Seepärast leiab komisjon, et Paksi tuumaelektrijaama kõigi nelja reaktori ja tuumaelektrijaama Paks II mõlema reaktori algselt määratud kuueaastane paralleelne tööperiood väheneb eeldatavasti märkimisväärselt. Lisaks võib olemasolevate ja uute reaktorite käitamise teatavat kattumist (reaalselt ajas üsna piiratud järgnevalt esitatud põhjustel), avaldades ilmset mõju omamaisele turule, pidada proportsionaalseks tarnekindluse eesmärkide ja Paksi tuumaelektrijaama reaktorite dekomisjoneerimise hoolika ettevalmistamise vajaduse seiskohast, võttes arvesse, et tuumaenergia tootmisvõimsused moodustavad üle 50 % Ungari omamaisest elektrienergia tootmisest. |
| --- | --- |

(372)

Nagu on selgitatud põhjendustes 98–99 ja 241–244, võib tuumaelektrijaamade ehitamine mitmel põhjusel tuua kaasa viivitusi, mis pikendavad ehitamisele kuluvat aega. Komisjon tunnistab, et projekti rakendamine on võrreldes esialgse ajakavaga juba märkimisväärselt hilinenud, [---]. Lisaks sellele esineb põhjenduse 99 tabeli 3 kohaselt JSC NIAEPi pakutud tehnoloogia korral keskmiselt kaks aastat kestvaid viivitusi töövõtja koduturul Venemaal, kus ta on rajanud enamiku oma jaamadest. Need viivitused on oluliselt suuremad, kui projekt teostatakse väljaspool Venemaad (Indias kuni seitse aastat). Ungari väidab, et Paks II on eeldatavasti Euroopa Liidu esimene VVER III+ põlvkonna tehnoloogiat rakendav tuumaelektrijaam, kus tuleb täita kõrgeimaid tuumaohutusnõudeid ja kus projekti tehniliselt vabastatud osa tuleb teostada hanke korras kooskõlas ELi hanke nõuetega. On mõistlik eeldada, et see võib põhjustada täiendavaid viivitusi. Seepärast leiab komisjon, et Paksi tuumaelektrijaama kõigi nelja reaktori ja tuumaelektrijaama Paks II mõlema reaktori algselt määratud kuueaastane paralleelne tööperiood väheneb eeldatavasti märkimisväärselt. Lisaks võib olemasolevate ja uute reaktorite käitamise teatavat kattumist (reaalselt ajas üsna piiratud järgnevalt esitatud põhjustel), avaldades ilmset mõju omamaisele turule, pidada proportsionaalseks tarnekindluse eesmärkide ja Paksi tuumaelektrijaama reaktorite dekomisjoneerimise hoolika ettevalmistamise vajaduse seiskohast, võttes arvesse, et tuumaenergia tootmisvõimsused moodustavad üle 50 % Ungari omamaisest elektrienergia tootmisest.

| (373) | Igal juhul tuletab komisjon meelde NERA uuringu tulemusi (vt eelkõige põhjenduse 108 joonis 7), mis näitavad, et isegi Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II paralleelse toimimise ajal (ajavahemikus 2025–2037) ei suuda riigisisesed tuumaelektrijaamad rahuldada eeldatavalt suurenevat riiklikku tippnõudlust, sest täiendav taastuvenergia ja gaasi väljundvõimsus koos tuumaenergia omaga jääb alla prognoositavat riigisisest nõudlust (tähistatud musta joonena joonisel 7). Uuringus leitakse, et see esineb peamiselt seepärast, et Ungaris on praegu tarnete puudujääk ning riigil tuleb importida märkimisväärseid elektrienergia koguseid. NERA selgitab, et see puudujääk kasvab ajavahemikus 2015–2025 veelgi, sest prognooside kohaselt suureneb Ungari elektrienergia nõudlus märkimisväärselt kuni 2040. aastani ning Ungari suuruselt teine pidevalt toimiv tuumajaam (Mátra tuumajaam – vt põhjenduse 43 joonised 1 ja 2) on kavas sulgeda ajavahemikus 2025–2030, nagu on ette nähtud põhivõrguettevõtja uuringus (vt põhjendus 20). |
| --- | --- |

(373)

Igal juhul tuletab komisjon meelde NERA uuringu tulemusi (vt eelkõige põhjenduse 108 joonis 7), mis näitavad, et isegi Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II paralleelse toimimise ajal (ajavahemikus 2025–2037) ei suuda riigisisesed tuumaelektrijaamad rahuldada eeldatavalt suurenevat riiklikku tippnõudlust, sest täiendav taastuvenergia ja gaasi väljundvõimsus koos tuumaenergia omaga jääb alla prognoositavat riigisisest nõudlust (tähistatud musta joonena joonisel 7). Uuringus leitakse, et see esineb peamiselt seepärast, et Ungaris on praegu tarnete puudujääk ning riigil tuleb importida märkimisväärseid elektrienergia koguseid. NERA selgitab, et see puudujääk kasvab ajavahemikus 2015–2025 veelgi, sest prognooside kohaselt suureneb Ungari elektrienergia nõudlus märkimisväärselt kuni 2040. aastani ning Ungari suuruselt teine pidevalt toimiv tuumajaam (Mátra tuumajaam – vt põhjenduse 43 joonised 1 ja 2) on kavas sulgeda ajavahemikus 2025–2030, nagu on ette nähtud põhivõrguettevõtja uuringus (vt põhjendus 20).

| (374) | Sellest tulenevalt on süsteemis vaja kasutada lisaks nimetatud tuumaenergia, taastuvenergia ja gaasipõhisele võimsusele riigisisest või imporditud võimsust, et rahuldada riigisisene nõudlus ja tagada süsteemi stabiilsus võimsuse eeldatava puudujäägi korral. Samuti on vaja tagada täiendav võimsus ENTSO-E poolt ette nähtud kohustusliku reservi loomiseks (vt põhjendus 50). |
| --- | --- |

(374)

Sellest tulenevalt on süsteemis vaja kasutada lisaks nimetatud tuumaenergia, taastuvenergia ja gaasipõhisele võimsusele riigisisest või imporditud võimsust, et rahuldada riigisisene nõudlus ja tagada süsteemi stabiilsus võimsuse eeldatava puudujäägi korral. Samuti on vaja tagada täiendav võimsus ENTSO-E poolt ette nähtud kohustusliku reservi loomiseks (vt põhjendus 50).

| (375) | Lisaks meenutab komisjon, nagu on selgitatud põhjenduses 105, et Ungari niigi suur vastastikune seotus naaberriikidega suureneb veelgi uute võrkudevaheliste ühenduste tulemusena, mis hakkavad toimima ajavahemikus 2016–2021 Slovakkia (2 × 400 kV ja 1 × 400 kV) ja Sloveenia (1 × 400 kV) vahel, st ammu enne Paks II kahe uue üksuse käivitamist. Komisjon leiab, et need uued ühendused, millele Ungari viitab, parandavad tõenäoliselt piiriüleste kaubandusvoogude, eriti impordiga seotud kaubandusvoogude kättesaadavust. |
| --- | --- |

(375)

Lisaks meenutab komisjon, nagu on selgitatud põhjenduses 105, et Ungari niigi suur vastastikune seotus naaberriikidega suureneb veelgi uute võrkudevaheliste ühenduste tulemusena, mis hakkavad toimima ajavahemikus 2016–2021 Slovakkia (2 × 400 kV ja 1 × 400 kV) ja Sloveenia (1 × 400 kV) vahel, st ammu enne Paks II kahe uue üksuse käivitamist. Komisjon leiab, et need uued ühendused, millele Ungari viitab, parandavad tõenäoliselt piiriüleste kaubandusvoogude, eriti impordiga seotud kaubandusvoogude kättesaadavust.

| (376) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 369, arvestas komisjon ka NERA uuringu tulemustega, mille kohaselt eeldatakse, et tuumatehnoloogia jääb pigem hinnavõtjaks kui hinnaseadjaks isegi Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II samaaegsel käitamisperioodil, mil tuumatehnoloogia tõenäosus olla hinnaseadja jääb alla 5 % kõikide tundide lõikes (vt põhjenduse 113 joonis 11). |
| --- | --- |

(376)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 369, arvestas komisjon ka NERA uuringu tulemustega, mille kohaselt eeldatakse, et tuumatehnoloogia jääb pigem hinnavõtjaks kui hinnaseadjaks isegi Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II samaaegsel käitamisperioodil, mil tuumatehnoloogia tõenäosus olla hinnaseadja jääb alla 5 % kõikide tundide lõikes (vt põhjenduse 113 joonis 11).

5.3.8.3.   
  Hulgimüügituru likviidsusrisk

Hulgimüügituru likviidsusrisk

| (377) | Nagu on näha jaotises 2.6, sooritatakse Ungari elektrienergia hulgimüügisektori kõige tavalisemad tehingud kahepoolsete elektrienergia ostulepingute sõlmimise kaudu ja HUPX ei ole veel piisavat likviidsust taganud. Komisjonil olid esialgsed kahtlused seoses sellega, et stsenaariumi korral, kus dominantne tarnija (MVM Partner) ja uue tootmisvõimsuse (Paks II) märkimisväärne kogus kuuluvad samale üksusele (Ungari Vabariik), võivad turud muutuda vähem likviidseks, sest kaasatud turuosalised võivad piirata turul kättesaadavate pakkumiste arvu. |
| --- | --- |

(377)

Nagu on näha jaotises 2.6, sooritatakse Ungari elektrienergia hulgimüügisektori kõige tavalisemad tehingud kahepoolsete elektrienergia ostulepingute sõlmimise kaudu ja HUPX ei ole veel piisavat likviidsust taganud. Komisjonil olid esialgsed kahtlused seoses sellega, et stsenaariumi korral, kus dominantne tarnija (MVM Partner) ja uue tootmisvõimsuse (Paks II) märkimisväärne kogus kuuluvad samale üksusele (Ungari Vabariik), võivad turud muutuda vähem likviidseks, sest kaasatud turuosalised võivad piirata turul kättesaadavate pakkumiste arvu.

| (378) | Samuti leidis komisjon, et sõltuvalt sellest, kuidas uute reaktorite toodetud elektrienergiat turul müüakse, võib see likviidsust märkimisväärselt mõjutada ning allpool asuvate konkurentide kulusid suurendada, piirates nende konkurentsialast juurdepääsu olulisele sisendile (sisendi sulgemine). See võib juhtuda siis, kui tuumaelektrijaamas Paks II toodetud elektrienergiat müüakse peamiselt pikaajaliste lepingute alusel üksnes teatud tarnijatele, viies Paks II turujõu tootmisturult üle jaemüügiturule. |
| --- | --- |

(378)

Samuti leidis komisjon, et sõltuvalt sellest, kuidas uute reaktorite toodetud elektrienergiat turul müüakse, võib see likviidsust märkimisväärselt mõjutada ning allpool asuvate konkurentide kulusid suurendada, piirates nende konkurentsialast juurdepääsu olulisele sisendile (sisendi sulgemine). See võib juhtuda siis, kui tuumaelektrijaamas Paks II toodetud elektrienergiat müüakse peamiselt pikaajaliste lepingute alusel üksnes teatud tarnijatele, viies Paks II turujõu tootmisturult üle jaemüügiturule.

| (379) | Paks II ja riigile kuuluvate käitajate vaheliste seoste välistamine jaemüügiturul, nagu on selgitatud põhjenduses 353, aitas lahendada mõningad komisjoni mured. |
| --- | --- |

(379)

Paks II ja riigile kuuluvate käitajate vaheliste seoste välistamine jaemüügiturul, nagu on selgitatud põhjenduses 353, aitas lahendada mõningad komisjoni mured.

| (380) | Komisjon märgib, et Ungari kinnituse kohaselt, nagu on selgitatud põhjenduses 118, on Paks II elektritootmisega kauplemise strateegia kaubandusliku kasumi optimeerimise strateegia, mida teostatakse kaubandusliku kauplemise korra alusel, mis on sõlmitud läbipaistva kauplemisplatvormi või vahetuse teel arveldatud pakkumiste alusel. |
| --- | --- |

(380)

Komisjon märgib, et Ungari kinnituse kohaselt, nagu on selgitatud põhjenduses 118, on Paks II elektritootmisega kauplemise strateegia kaubandusliku kasumi optimeerimise strateegia, mida teostatakse kaubandusliku kauplemise korra alusel, mis on sõlmitud läbipaistva kauplemisplatvormi või vahetuse teel arveldatud pakkumiste alusel.

| (381) | Eelkõige kinnitas Ungari, et selline kauplemisstrateegia (välja arvatud Paks II omatarbimine) töötatakse välja järgmiselt:






  a) | Paks II müüks vähemalt 30 % kogu oma elektritoodangust HUPXi järgmise päeva, päevasisesel ja futuuriturul. Muid sarnaseid elektribörse võib kasutada vastavalt komisjoni talituste kokkuleppele või nõusolekule, mis antakse või mille andmisest keeldutakse kahe nädala jooksul Ungari riigiasutuse taotluse laekumisest. |
| --- | --- | --- |

(381)

Eelkõige kinnitas Ungari, et selline kauplemisstrateegia (välja arvatud Paks II omatarbimine) töötatakse välja järgmiselt:

a)

Paks II müüks vähemalt 30 % kogu oma elektritoodangust HUPXi järgmise päeva, päevasisesel ja futuuriturul. Muid sarnaseid elektribörse võib kasutada vastavalt komisjoni talituste kokkuleppele või nõusolekule, mis antakse või mille andmisest keeldutakse kahe nädala jooksul Ungari riigiasutuse taotluse laekumisest.

| b) | Ülejäänud Paks II elektrienergia kogutoodangu müüb Paks II objektiivsetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel alustel enampakkumise teel. Selliste enampakkumiste tingimused määratleb Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus sarnaselt MVM Partnerile kehtestatud enampakkumisnõuetega. Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus jälgib ka nende enampakkumiste läbiviimist. |
| --- | --- |

b)

Ülejäänud Paks II elektrienergia kogutoodangu müüb Paks II objektiivsetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel alustel enampakkumise teel. Selliste enampakkumiste tingimused määratleb Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus sarnaselt MVM Partnerile kehtestatud enampakkumisnõuetega. Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus jälgib ka nende enampakkumiste läbiviimist.

| (382) | Komisjon märgib ka seda, et Ungari tagab pakkumiste kättesaadavuse võrdsetel alustel kõikidele litsentsitud või registreeritud ettevõtjatele samadel turutingimustel enampakkumisplatvormil, mida käitab Paks II, ning et selle platvormi kliiringsüsteem on kontrollitav ja läbipaistev. Ostetud elektrienergia lõpptarbimise suhtes ei kehtestata piiranguid. |
| --- | --- |

(382)

Komisjon märgib ka seda, et Ungari tagab pakkumiste kättesaadavuse võrdsetel alustel kõikidele litsentsitud või registreeritud ettevõtjatele samadel turutingimustel enampakkumisplatvormil, mida käitab Paks II, ning et selle platvormi kliiringsüsteem on kontrollitav ja läbipaistev. Ostetud elektrienergia lõpptarbimise suhtes ei kehtestata piiranguid.

| (383) | Seepärast on tagatud, et tuumaelektrijaamas Paks II toodetud elektrienergia on hulgimüügiturul kättesaadav kõikidele turuosalistele läbipaistval viisil ning et puudub oht, mille kohaselt tuumaelektrijaamas Paks II toodetud elektrienergia monopoliseeritakse pikaajaliste lepingutega, mis kujutavad endast ohtu turulikviidsusele. |
| --- | --- |

(383)

Seepärast on tagatud, et tuumaelektrijaamas Paks II toodetud elektrienergia on hulgimüügiturul kättesaadav kõikidele turuosalistele läbipaistval viisil ning et puudub oht, mille kohaselt tuumaelektrijaamas Paks II toodetud elektrienergia monopoliseeritakse pikaajaliste lepingutega, mis kujutavad endast ohtu turulikviidsusele.

| (384) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et meetme praeguses kavandamise etapis on turulikviidsusriski tekkimise tõenäosus väike. |
| --- | --- |

(384)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et meetme praeguses kavandamise etapis on turulikviidsusriski tekkimise tõenäosus väike.

5.3.8.4.   
  Järeldus konkurentsi moonutuste ja üldise tasakaalustamise kohta

Järeldus konkurentsi moonutuste ja üldise tasakaalustamise kohta

| (385) | Pärast käesoleva otsuse jaotise 5.3 põhjalikku hindamist tunnistab komisjon, et meetme eesmärk on tuumaenergia uute investeeringute edendamine ja sellest tulenevalt järgitakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus sätestatud ühise huvi eesmärki, aidates samal ajal kaasa varustuskindluse tagamisele. |
| --- | --- |

(385)

Pärast käesoleva otsuse jaotise 5.3 põhjalikku hindamist tunnistab komisjon, et meetme eesmärk on tuumaenergia uute investeeringute edendamine ja sellest tulenevalt järgitakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus sätestatud ühise huvi eesmärki, aidates samal ajal kaasa varustuskindluse tagamisele.

| (386) | Abi antakse proportsionaalselt. Ungari tagab, et Paks II kompenseerib riigile uue tootmisüksuste eest ning Paks II ei säilita täiendavat kasumist, välja arvatud summas, mis on vältimatult vajalik selle majandusliku toimimise ja elujõulisuse tagamiseks. Komisjon märgib ka, et abisaaja saadud kasumit ei kasutata reinvesteerimiseks, et suurendada Paks II võimsust või osta või ehitada uut tootmisvõimsust ilma riigiabi heakskiitmata. |
| --- | --- |

(386)

Abi antakse proportsionaalselt. Ungari tagab, et Paks II kompenseerib riigile uue tootmisüksuste eest ning Paks II ei säilita täiendavat kasumist, välja arvatud summas, mis on vältimatult vajalik selle majandusliku toimimise ja elujõulisuse tagamiseks. Komisjon märgib ka, et abisaaja saadud kasumit ei kasutata reinvesteerimiseks, et suurendada Paks II võimsust või osta või ehitada uut tootmisvõimsust ilma riigiabi heakskiitmata.

| (387) | Lisaks uuris komisjon seda, kas meede võiks osutuda takistuseks muud liiki tootmisvõimsuse sisenemisel, eelkõige Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II paralleelse toimimise piiratud aja jooksul. Komisjon on seisukohal, et kõik turule sisenemise takistused on piiratud asjaolu tõttu, et põhivõrguettevõtja tuvastatud tulevase üldise paigaldatud tootmisvõimsuse puudujääk võimaldab muude tootmistehnoloogiate (nii taastuvenergiaallikad kui ka kõrge süsinikusisaldusega allikad) turuleviimist sõltumata sellest, kas Paks II on ehitatud või mitte. |
| --- | --- |

(387)

Lisaks uuris komisjon seda, kas meede võiks osutuda takistuseks muud liiki tootmisvõimsuse sisenemisel, eelkõige Paksi tuumaelektrijaama ja Paks II paralleelse toimimise piiratud aja jooksul. Komisjon on seisukohal, et kõik turule sisenemise takistused on piiratud asjaolu tõttu, et põhivõrguettevõtja tuvastatud tulevase üldise paigaldatud tootmisvõimsuse puudujääk võimaldab muude tootmistehnoloogiate (nii taastuvenergiaallikad kui ka kõrge süsinikusisaldusega allikad) turuleviimist sõltumata sellest, kas Paks II on ehitatud või mitte.

| (388) | Komisjon uuris ka meetme võimalikku piiriülest mõju, ent samas puuduvad eeldused, et praegu käitatava Paksi tuumaelektrijaama nelja reaktori mõõtmetega sarnasel tuumaelektrijaamal Paks II oleks edaspidi suur piiriülene roll isegi siis, kui arvestada Ungari häid ühendusi, kuna Ungari jätkab tegutsemist piirkonna ühe kõrgeima hinnaga netoimportijana. Lisaks oodatavale allesjäänud impordi-/ekspordipuudujäägile leiab komisjon, et Paks II mõju elektrihindade piirkondadele, mis jäävad väljaspoole Ungari otsest naaberpiirkonda, oleks piiratud kauguse ja võrgu piirangute tõttu, mis muudavad Ungaris toodetud elektrienergia kaugemate piirkondade jaoks veelgi kallimaks. |
| --- | --- |

(388)

Komisjon uuris ka meetme võimalikku piiriülest mõju, ent samas puuduvad eeldused, et praegu käitatava Paksi tuumaelektrijaama nelja reaktori mõõtmetega sarnasel tuumaelektrijaamal Paks II oleks edaspidi suur piiriülene roll isegi siis, kui arvestada Ungari häid ühendusi, kuna Ungari jätkab tegutsemist piirkonna ühe kõrgeima hinnaga netoimportijana. Lisaks oodatavale allesjäänud impordi-/ekspordipuudujäägile leiab komisjon, et Paks II mõju elektrihindade piirkondadele, mis jäävad väljaspoole Ungari otsest naaberpiirkonda, oleks piiratud kauguse ja võrgu piirangute tõttu, mis muudavad Ungaris toodetud elektrienergia kaugemate piirkondade jaoks veelgi kallimaks.

| (389) | Komisjon võttis teadmiseks ka järelduse, et Paksi tuumaelektrijaama ja tuumaelektrijaama Paks II paralleelsel käitamisel, mis peaks olema lühem kui algselt kavandatud, ei rahuldata prognoositud kasvavat riigisisest tippnõudlust üksnes riiklike elektrijaamade abil. |
| --- | --- |

(389)

Komisjon võttis teadmiseks ka järelduse, et Paksi tuumaelektrijaama ja tuumaelektrijaama Paks II paralleelsel käitamisel, mis peaks olema lühem kui algselt kavandatud, ei rahuldata prognoositud kasvavat riigisisest tippnõudlust üksnes riiklike elektrijaamade abil.

| (390) | Komisjon kordab, et vastavalt Ungari 28. juulil 2016 esitatud kinnitustele on minimeeritud võimalikud turumoonutused, nagu võimaliku turukontsentratsiooni suurenemine ja turulikviidsuse puudumine. |
| --- | --- |

(390)

Komisjon kordab, et vastavalt Ungari 28. juulil 2016 esitatud kinnitustele on minimeeritud võimalikud turumoonutused, nagu võimaliku turukontsentratsiooni suurenemine ja turulikviidsuse puudumine.

| (391) | Seepärast järeldab komisjon, et kõik võimalikud konkurentsimoonutused on piiratud ja tasakaalustatud kindlaksmääratud ühise eesmärgi abil, mida saavutatakse proportsionaalsel viisil, võttes eelkõige arvesse Ungari 28. juuli 2016 esitatud kinnitusi. |
| --- | --- |

(391)

Seepärast järeldab komisjon, et kõik võimalikud konkurentsimoonutused on piiratud ja tasakaalustatud kindlaksmääratud ühise eesmärgi abil, mida saavutatakse proportsionaalsel viisil, võttes eelkõige arvesse Ungari 28. juuli 2016 esitatud kinnitusi.

6.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (392) | Pidades silmas neid kaalutlusi, leiab komisjon, et Ungari teatatud meede hõlmab riigiabi, mis Ungari 28. juuli 2016. aasta muudatuse kohaselt on kooskõlas siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c. |
| --- | --- |

(392)

Pidades silmas neid kaalutlusi, leiab komisjon, et Ungari teatatud meede hõlmab riigiabi, mis Ungari 28. juuli 2016. aasta muudatuse kohaselt on kooskõlas siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Meede, mida Ungari kavatseb rakendada, et toetada rahaliselt kahe uue tuumareaktori rajamist, mida rahastab täielikult Ungari riik ettevõtja MVM Paks II Nuclear Power Plant Development Private Company Limited by Shares („Paks II“) kasuks, kellele need tuumareaktorid kuuluvad ja kes neid käitab, moodustab riigiabi.

Artikkel 2

Meede on kooskõlas siseturuga, mille suhtes kohaldatakse artiklis 3 sätestatud tingimusi.

Artikkel 3

Ungari tagab, et Paks II kasutab tuumaelektrijaama Paks II reaktorite 5 ja 6 käitamisel saadud kasumit üksnes järgmistel eesmärkidel.

| a) | Paks II projekti („projekt“) jaoks, mis hõlmab Ungaris tuumaelektrijaamas Paks II asuva kahe VVER tuumareaktori 5 ja 6 arendamist, rahastamist, ehitamist, komisjoneerimist, käitamist ja hooldamist, renoveerimist, jäätmete käitlemist ja dekomisjoneerimist. Kasumit ei kasutata investeeringute rahastamiseks tegevuses, mis ei kuulu määratletud projekti reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

a)

Paks II projekti („projekt“) jaoks, mis hõlmab Ungaris tuumaelektrijaamas Paks II asuva kahe VVER tuumareaktori 5 ja 6 arendamist, rahastamist, ehitamist, komisjoneerimist, käitamist ja hooldamist, renoveerimist, jäätmete käitlemist ja dekomisjoneerimist. Kasumit ei kasutata investeeringute rahastamiseks tegevuses, mis ei kuulu määratletud projekti reguleerimisalasse.

| b) | Kasumi maksmine Ungari Vabariigile (nt dividendide kaudu). |
| --- | --- |

b)

Kasumi maksmine Ungari Vabariigile (nt dividendide kaudu).

Ungari tagab, et Paks II hoidub (re)investeerimisest Paks II tootmisvõimsuse laiendamisse või selle töö ea pikendamisse ning täiendavate tootmisvõimsuste paigaldamisse, välja arvatud seoses tuumaelektrijaama Paks II reaktoritega 5 ja 6. Kui sellised uued investeeringud tehakse, tuleb nende kohta saada eraldi riigiabile antud heakskiit.

Ungari tagab, et Paks II elektritootmisega kauplemise strateegia kaubandusliku kasumi optimeerimise strateegia, mida teostatakse kaubandusliku kauplemise korra alusel, mis on sõlmitud läbipaistva kauplemisplatvormi või vahetuse teel arveldatud pakkumiste alusel. Paks II väljundvõimsusega (välja arvatud Paks II omamaine tarbimine) kauplemise strateegia on järgmine.

| | Esimene tase. Paks II müüb vähemalt 30 % kogu oma elektritoodangust Ungari elektribörsi (HUPX) järgmise päeva, päevasisesel ja futuuriturul. Muid sarnaseid elektribörse saab kasutada vastavalt komisjoni talituste kokkuleppele või nõusolekule, mis antakse või mille andmisest keeldutakse kahe nädala jooksul Ungari riigiasutuse taotluse laekumisest. |
| --- | --- |

Esimene tase. Paks II müüb vähemalt 30 % kogu oma elektritoodangust Ungari elektribörsi (HUPX) järgmise päeva, päevasisesel ja futuuriturul. Muid sarnaseid elektribörse saab kasutada vastavalt komisjoni talituste kokkuleppele või nõusolekule, mis antakse või mille andmisest keeldutakse kahe nädala jooksul Ungari riigiasutuse taotluse laekumisest.

| | Teine tase. Ülejäänud Paks II elektrienergia kogutoodangu müüb Paks II objektiivsetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel alustel enampakkumise teel. Selliste enampakkumiste tingimused määratleb Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus sarnaselt MVM Partnerile kehtestatud enampakkumisnõuetega [(Ungari reguleeriva asutuse otsus 741/2011)]. Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus jälgib ka nende enampakkumiste läbiviimist. |
| --- | --- |

Teine tase. Ülejäänud Paks II elektrienergia kogutoodangu müüb Paks II objektiivsetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel alustel enampakkumise teel. Selliste enampakkumiste tingimused määratleb Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus sarnaselt MVM Partnerile kehtestatud enampakkumisnõuetega [(Ungari reguleeriva asutuse otsus 741/2011)]. Ungari energeetikasektorit reguleeriv asutus jälgib ka nende enampakkumiste läbiviimist.

Ungari tagab, et teise taseme enampakkumisplatvormi haldab Paks II ning et pakkumised ja pakkumused on võrdselt kättesaadavad kõikidele litsentseeritud või registreeritud ettevõtjatele samadel turutingimusel. Enampakkumise arveldussüsteem peab olema kontrollitav ja läbipaistev. Ostetud elektrienergia lõpptarbimise suhtes ei tohi kehtestada piiranguid.

Lisaks tagab Ungari, et Paks II, tema ametijärglased ja tütarettevõtjad peavad olema täielikult nii juriidiliselt kui ka struktuuriliselt eraldatud ja nende suhtes kohaldatakse sõltumatut otsustamisõigust ühinemise pädevusteatise lõigete 52 ja 53 (151) tähenduses, ning neid hallatakse, juhitakse ja käitatakse sõltumatult ja eraldi MVM kontsernist ja kõikidest tema ettevõtjatest, ametijärglastest ja tütarettevõtjatest ning muudest riigi poolt kontrollitavatest ettevõtjatest, mis tegelevad elektrienergia tootmise, hulgimüügi või jaemüügiga.

Artikkel 4

Ungari esitab komisjonile aastaaruanded artiklis 3 osutatud tegevuse täitmise kohta. Esimene aruanne esitatakse üks kuu pärast Paks II äriotstarbelise käitamise esimese majandusaasta lõppkuupäeva.

Brüssel, 6. märts 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 8, 12.1.2016, lk 2.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Ungari valitsuse vahel 14. jaanuaril 2014 sõlmitud kokkulepe tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise kohta, mille Ungari ratifitseeris Ungari parlamendi 2014. aasta II seaduse kohaselt (2014. évi II. törvény a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről).

3

(4)  Ungari riigiasutuste hinnangul on reaktorite netovõimsus 1180 MW ühe reaktori kohta.

4

(5)  Valitsustevahelise kokkuleppe artikkel 3.

5

(1)  Valitsuse otsus 1429/2014. (VII. 31.) [A Kormány 1429/2014. (VII. 31.) Korm. Határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi II. törvény szerinti Magyar Kijelölt Szervezet kijelölése érdekében szükséges intézkedésről].

1

(6)  Valitsustevahelise kokkuleppe artikkel 8.

6

(7)  Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja Ungari valitsuse vaheline kokkulepe Ungarile antava riigilaenu pikendamise kohta Ungaris asuva tuumaelektrijaama ehitustööde rahastamiseks, mis on sõlmitud 28. märtsil 2014.

7

(8)  Lisateabe saamiseks MVM kontserni kohta vt algatamisotsuse põhjendus 18.

8

(9)  Ungari elektrisüsteemi andmed (Mavir, 2014) – https://www.mavir.hu/documents/10262/160379/VER_2014.pdf/a0d9fe66-e8a0-4d17-abc2-3506612f83df, viimati vaadatud 26. oktoobril 2015.

9

(10)  25/2009. (IV.4.) OGY Határozat a paksi bővítés előkészítéséről

10

(11)  Riiklik energiastrateegia (riikliku arengu ministeerium, Ungari, 2011):

11

http://2010-2014.kormany.hu/download/7/d7/70000/Hungarian%20Energy%20Strategy%202030.pdf

(12)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Ungari elektrisüsteemi tootmisvahendite keskmine ja pikaajaline areng):

12

https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016)

(13)  Riikliku arengu ministri määrus nr 45/2014. (XI.14.) [45/2014. (XI.14.) NFM rendelet az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről].

13

(14)  Valitsustevahelise kokkuleppe artikkel 9.

14

(15)  
  3,95 % kuni esimese tagasimakse päevani ning alates 4,50 %-lt kuni 4,95 %-ni järgmise 21 aasta jooksul.

15

(16)  Iga seitsme aasta järel: vastavalt 25 %, 35 % ja 40 % tegelikkuses kasutatud laenusummast.

16

(*1)  
  Salastatud teave/ärisaladus

*1

Salastatud teave/ärisaladus

(17)  [---]

17

(18)  Kindlasummaline hüvitis on lepingupoolte vahel kokkulepitud kindlaks määratud hüvitise summa, mida makstakse lepinguga seotud konkreetsete kohustuste rikkumise korral.

18

(19)  Vt Ungari energeetikaameti 14. oktoobri 2011. aasta otsus nr 747/2011.

19

(20)  
  „Többi nagyerőmű“ tähendab „muud suured elektrijaamad“ ning „kiserőművek“ tähendab „väikesed elektrijaamad“.

20

(21)  Ungari energeetikaalane riiklik aruanne (Euroopa Komisjon – 2014): https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/2014_countryreports_hungary.pdf, viimati vaadatud 26. oktoobril 2015.

21

(22)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Ungari elektrisüsteemi tootmisvahendite keskmine ja pikaajaline areng): https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016).

22

(23)  Turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteerium on standardne kriteerium, millega hinnatakse abi olemasolu ning mida kasutas ka Ungari oma majandusuuringutes, mis esitati nii enne kui ka pärast juhtumi teatavakstegemist. Komisjon hindas hoolikalt ja seejärel täiendas Ungari esitatud turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaldamise kriteeriumi analüüsi, et koostada oma hinnang abi olemasolu kohta.

23

(24)  T-319/12 ja T-321/12 – Spain ja Ciudad de la Luz vs. komisjon, ECLI:EU:T:2014:604, lõige 40, T-233/99 ja T-228/99 – Landes Nordrhein-Westfalen vs. komisjon, ECLI:EU:T:2003:57, lõige 245.

24

vs.

vs.

(25)  Tavaliselt on kapitalil kaks üldisemat laadi allikat: omakapital ja (finants-)laenukapital. Kapitali kogumaksumus on kapitali kaalutud keskmine hind, arvestades omakapitali ja laenukapitali suhet.

25

(26)  
  ELT C 200, 28.6.2014, lk 1.

26

(27)  Vt joonealune märkus 9.

27

(28)  Esimene viis on tööstusharude turumajandusliku investeerimise põhimõtte standardhindamine, samas kui teine viis on ette nähtud eelkõige elektrienergia tööstusele.

28

(29)  Energiatootmise tasandatud kogukulud on elektritootmisprojekti paigaldamise ja käitamise kogumaksumus, mida väljendatakse ühtse elektrihinnana kogu projekti etööea jooksul. Valemina:

29

Energiatootmise tasandatud kogukulud = [Sumt (Costst × (1+r)-t)]/[Sumt (MWh × (1+r)-t)],

kus r on diskontomäär ja t tähistab aastat t. Selle tulemusena on see tundlik kohaldatavate diskontomäärade suhtes. On tavaline kohaldada projekti kapitali kaalutud keskmist hinda diskontomäärana.

(30)  Käesolev dokument on avalikult kättesaadav aadressil http://www.kormany.hu/download/6/74/90000/2015_Economic%20analysis%20of%20Paks%20II%20-%20for%20publication.pdf.

30

(31)  Finantsmudel on esialgse finantsmudeli ajakohastatud versioon. Uuenduste hulka kuuluvad lepingulised kokkulepped Paks II ja JSC NIAEPi vahel, kellest viimane on tuumaelektrijaama tarnija.

31

(32)  Vt algatamisotsuse põhjendused 52–81.

32

(33)  Vt http://www.worldenergyoutlook.org/weo2014/.

33

(34)  Ebapiisava teabe ja selguse puudumise tõttu ei hinnatud algatamisotsuses sellel metoodikal põhinevaid hinnanguid. Seepärast hõlmab järgmine ülevaade ka dokumente, mis on pärit enne algatamisotsuse tegemist.

34

(35)  Energiatootmise tasandatud kogukulud OECD/IEA/NEA uuringus on 89,94 USA dollarit MWh kohta (vt tabel 4.7) ning puudub selgus, kuidas majandusuuringu joonisel 3 esitatud 70 eurot MWh kohta ja 50,5–57,4 eurot MWh kohta on tuletatud sellest eelmisest väärtusest. OECD/IEA/NEA 2015. aasta uuring on kättesaadav aadressil https://www.oecd-nea.org/ndd/egc/2015/.

35

(36)  Vt Aszódi, A., Boros I. and Kovacs, A., (2014) „A paksi atomerőmű bővítésének energiapolitikai, műszaki és gazdasági kérdései“, Magyar Energetika, mai 2014. Pealkirja ingliskeelne tõlge. „Tuumaelektrijaama Paks II laiendamine – energiapoliitika, tehnilised ja majanduslikud hinnangud“ esitati komisjonile 2016. aasta veebruaris. Käesolevas uuringus on arvutused esitatud Ungari forintites, mille tulemusena jäävad keskmised energiatootmise tasandatud kogukulud projekti tööea jooksul vahemikku 16,01–16,38 Ungari forintit kWh kohta. Samas puudub üksikasjalik teave selle kohta, kuidas need Ungari forintil põhinevad arvnäitajad on konverteeritud põhjenduses (81) osutatud energiatootmise tasandatud kogukulude vahemikku eurodeks MWh kohta.

36

(37)  Vt majandusuuringu joonis 15.

37

(38)  Vt majandusuuring, lk 77.

38

(39)  Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping (Euratom)

39

(*2)  No data provided in forecast

*2

(*3)  Assumption: Slovenia starting from zero.

*3

(*4)  No data provided in forecast

*4

(*5)  Assumption: Slovenia starting from zero.

*5

(40)  ENTSO-E (2015), kõikide põhivõrguettevõtjate ettepanek koordineeritud võimsusarvutuse alade kohta kooskõlas artikli 15 lõikega 1, komisjoni määrus (EL) nr 2015/1222, 24. juuli 2015, millega kehtestatakse võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise suunised, 29. oktoober 2015, lk 9, artikkel 9.

40

(41)  Komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta otsus (EL) 2015/658 abimeetme SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada Hinkley Point C tuumaelektrijaama toetuseks) (ELT L 109, 28.4.2015, lk 44).

41

ex

(42)  Komisjoni konsolideeritud pädevusteatis vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT C 95, 16.4.2008, lk 1).

42

(43)  Euroopa Komisjoni 21. veebruari 1994. aasta otsuse 94/285/Euratom (Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 53 teise lõike kohaldamise kord) (EÜT L 122, 17.5.1994, lk 30) lõige 22.

43

(44)  Komisjoni 8. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1209/2000, millega määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 41 ettenähtud andmete edastamise kord (EÜT L 138, 9.6.2000, lk 12).

44

(45)  Vt põhjenduse 13 punkt c.

45

(46)  Vt Candole Partners – tuumaelektrijaam Paks II, majandusliku teostatavuse hindamine, veebruar 2016, kättesaadav aadressil http://www.greenpeace.org/hungary/Global/hungary/kampanyok/atomenergia/paks2/NPP%20Paks%20II%20Candole.pdf.

46

(47)  Vt Felsmann Balázs, „Működhet-e Paks II állami támogatások nélkül? Az erőműtársaság vállalatgazdasági közelítésben“, kättesaadav aadressil https://energiaklub.hu/sites/default/files/paks2_allami_tamogatas_2015jun.pdf.

47

(48)  Leningradskaja tuumaelektrijaama kirjeldus on kättesaadav aadressil http://atomproekt.com/en/activity/generation/vver/leningr_npp/, viimati vaadatud 24. veebruaril 2017.

48

(49)  Vt IEA WEO 2015 kohta http://www.worldenergyoutlook.org/weo2015/.

49

(50)  Väljaandes IEA WEO 2015 käsitletakse ka neljandat ehk 450 osakese stsenaariumi, milles kirjeldatakse jõudmist 2 oC kliimaga seotud eesmärgini, mida on võimalik saavutada kaubanduslikul tasandil kättesaadavate tehnoloogiate abil.

50

o

(51)  Seoses Saksamaa ja Ungari hindade vahega tulevikus väidetakse, et see võib tõenäoliselt tuleneda puudlikust turu ühendamisest.

51

(52)  Candole’i uuringus on täiendav jaotis, milles võrreldakse tuumaelektrijaama Paks II kulusid ja EPRi reaktorite tegevuskulusid vastavalt Prantsuse kontrollikoja hinnangutele (2002), mis on avaldatud väljaandes Boccard, N. „The Costs of Nuclear Electricity: France after Fukushima“, kättesaadav aadressil http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2353305.

52

(53)  Seda on refereerinud Romhányi Balázs, „A Paks II beruházási költségvetés-politikai következnényei“, kättesaadav aadressil https://energiaklub.hu/sites/default/files/a_paks_ii_beruhazas_koltsegvetes-politikai_kovetkezmenyei.pdf.

53

(54)  Sellele on viidatud järgmises uuringus: Fazekas, M. et al, The Corruption Risks of Nuclear Power Plants: „What Can We Expect in Case of Paks2?“, kättesaadav aadressil http://www.pakskontroll.hu/sites/default/files/documents/corruption_risks_paks2.pdf.

54

(55)  http://www.kormany.hu/download/a/84/90000/2015%20Economic%20analysis%20of%20Paks%20II.pdf

55

(56)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020

56

(57)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, milles käsitletakse elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).

57

(58)  Keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad ühenduse suunised (ELT C 82, 1.4.2008, lk 1).

58

(59)  https://www.oecd-nea.org/ndd/climate-change/cop21/presentations/stankeviciute.pdf

59

(60)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

60

(61)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

61

(62)  T-289/03 BUPA, lõige 313.

62

(63)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2016/EN/1-2016-177-EN-F1-1.PDF

63

(64)  Ungari ei esitanud oma märkustes ajakava ning kasutas erinevatel ajahetkedel saadud arvnäitajaid kohati ebajärjekindlalt. Kuigi Ungari väidetes keskenduti 2014. aasta detsembris tehtud investeerimisotsusele, kasutati Ungari esitatud teises selgitavas kirjas ka 2015. aasta juulist pärit omavahendite riskipreemiaga seotud arvnäitajaid.

64

(65)  EPC-lepingus sätestatakse, et kahe uue reaktori arendamine jaguneb kaheks etapiks, millest esimene hõlmab üksnes [---] ja teine [---].

65

(66)  Näiteks on omavahendite riskipreemia hinnanguliselt 9,0 % nendes võrdlusanalüüsides, mille Ungari esitas nimetatud uuringutes, vastandina 4,0 % hinnangulisele omavahendite riskipreemiale alt üles suunatud metoodika korral, mis on lisatud samadesse uuringutesse.

66

(67)  Vt Damodaran, A. „Equity risk premium (ERP): Determinants, estimation and implications – The 2016 Edition“ (2016), jaotis Estimation Approaches – Historical Premiums, lk 29–34, kättesaadav aadressil http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2742186. Lisaks sellele näib Ungari börsi ajalooline indeks, kus 2. mai 2006. aasta sulgemisväärtus oli 24 561,80 ja 2. mai 2016. aasta sulgemisväärtus 26 869,01 (andmed on alla laaditud aadressilt https://www.bet.hu/oldalak/piac_most), neid kahtlusi kinnitavat.

67

(68)  Vastavalt Moody uuringule (2009) toob Ameerika Ühendriikide tootmisettevõtjate tuumaelektrijaama ehitusprojekti avalikustamine kaasa keskmise languse nelja astme võrra. Samal ajal leiab Damodaran oma andmebaasides, et krediidireitingu vahe nelja astme võrra, nt A3 ja Ba1, tähendab aktsiate riskipreemiat tervikuna, mille väärtus on 2,0 % (Damodarani andmebaas, 2016. aasta juuli versioonist võetud väärtused).

68

(69)  Selline risk on Paks II suhtes väiksem, sest sellel on üksnes piiratud ehitusalane riskipositsioon.

69

(70)  CAPM tähendab finantsvarade hindamise mudelit; tegemist on standardse finantsmudeliga, millega saab hinnata varade prognoositavat tootlust; vt http://www.investopedia.com/terms/c/capm.asp.

70

(71)  Komisjon vaatas ka valitsuse võlakirjade intressimäärasid eurodes ja USA dollarites, kuid need riigivõlakirjad olid lühema kestusega ning viimane emissiooni kuupäev oli 2011. aasta mai eurodes vääringustatud võlakirjade kohta ja 2014. aasta märts USA dollarites vääringustatud võlakirjade kohta. Kuna riigivõlakirjade intressimäär oli niivõrd erinev, otsustas komisjon need võlakirjad analüüsist välja jätta. Lisaks sellele oleks nende lisamine suurendanud kapitali kaalutud keskmise hinna hinnangulist väärtust, muutes nende analüüsist väljajätmise konservatiivseks valikuks.

71

(72)  2014. aasta detsembri arvnäitajate kohta vt märgised „Risk Premiums for Other Markets“ > „1/14“ veebisaidil http://people.stern.nyu.edu/adamodar/New_Home_Page/dataarchived.html. 2017. aasta veebruari arvnäitajate kohta vt märgised „Risk Premiums for Other Markets“ > „Download“ veebisaidil http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datacurrent.html. Damodarani andmebaasid on laialdaselt kasutusel ja neile viidatakse finantspraktikas.

72

(73)  Seoses 2014. aastaga vt Fernandez, P., Linares P. and Acin, I. F., „Market Risk Premium used in 88 countries in 2014: a survey with 8,228 answers“, 20. juuni 2014, kättesaadav aadressil http://www.valuewalk.com/wp-content/uploads/2015/07/SSRN-id2450452.pdf. Seoses 2016. aastaga vt Fernandez, P., Ortiz, A. and Acin, I. F. „Market Risk Premium used in 71 countries in 2016: a survey with 6,932 answers“, 9. mai 2016, kättesaadav aadressil https://papers.ssrn.com/sol3/papers2.cfm?abstract_id=2776636&download=yes.

73

(74)  Ungari poolt turumajandusliku investeerimise põhimõtte uuringus ja sellele järgnenud teises selgitavas kirjas esitatud muud beetafaktorid ning kommunaalteenustele, taastuvenergiaallikatele ja elektrienergia sektoritele vastavad beetafaktorid, mida on vastavalt käsitletud Damodarani andmebaasis, on kõik suuremad kui üks. Seepärast on väärtusega 0,92 beetafaktori kasutamine konservatiivne valik, sest see toob kaasa madalama kapitali kaalutud keskmise hinna väärtuse võrreldes muude kõrgemate beeta väärtustega.

74

(75)  Vt http://www.mnb.hu/statisztika/statisztikai-adatok-informaciok/adatok-idosorok, järjestus „XI. Deviza, penz es tokepiac“ > „Allampapir piaci referenciahozamok“ eelneva kohta ja https://www.quandl.com/data/WORLDBANK/HUN_FR_INR_RISK-Hungary-Risk-premium-on-lending-lending-rate-minus-treasury-bill-rate viimase kohta. Seoses viimase väärtusega on soovitatav olla ettevaatlik Ungari korporatiivsete võlakirjade turu väikese suuruse tõttu. Andmed viitavad 31. detsembrile 2014. Hilisemate perioodide kohta pole andmed saadaval.

75

(76)  Need arvnäitajad on Ungari tuletatud arvnäitajatest suuremad peamiselt suurema riskivaba määra ja kõrgema omavahendite riskipreemia tõttu, mida kasutab komisjon (Ungari valikuid on kritiseeritud põhjenduses 208).

76

(77)  2014. aasta detsembri riigipõhiste kapitali kaalutud keskmise hinna arvnäitajate kohta vt „Data“ > „Archived data“ > „Cost of capital by industry“ > „Europe“ > „1/14“ veebisaidil http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/. 2017. aasta veebruari riigipõhiste kapitali kaalutud keskmise hinna arvnäitajate kohta vt märgised „Data“ > „Current data“ > „Cost of capital by industry“ > „Europe“ veebisaidil http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/. Riskipreemia arvnäitajate kohta vt joonealune märkus 72. Samuti tuleb märkida, et käesolev andmebaas on osa ülemaailmsest andmebaasist ning see hõlmab Euroopa riike (tähistatud kui Lääne-Euroopa). Siiski on riigid täiendavalt rühmitatud ning Ungari kuulub alamrühma nimega „Arenenud Euroopa“ – vt Exceli faili tööleht „Europe“ või „Industries sorted global“ aadressil http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/indname.xls.

77

(78)  Ungari töötas välja ka lühikese võrdlusanalüüsi, mis põhineb Damodarani andmetel teises selgitavas kirjas (selle lisa 2). Samas ei ole tegemist asjakohase analüüsiga, sest see põhineb 2014. aastal vastu võetud investeerimisotsuse põhjendamiseks esitatud hilisematel andmetel.

78

(79)  Nendes tabelites esitatud arvnäitajaid korrigeeritakse nii, et laenu suhtes kohaldatakse Ungari tulumaksumäära väärtuses 19 %.

79

(80)  Andmed sektori „rohelised ja taastuvad energiaallikad“ kohta ei olnud 2014. aasta andmebaasi jaoks kättesaadavad. Aastal 2016 oli selles sektoris suurem kapitali kaalutud keskmine hind kui kahe muu hõlmatud sektori keskmine kokku, mis näitab, et selle kaasamine oleks 2014. aasta kapitali kaalutud keskmise hinna väärtust suurendanud, kui see oleks olnud kättesaadav.

80

(81)  Vt joonealune märkus 68.

81

(82)  Käesolevas tabelis esitatud arvnäitajate korral kasutatakse Damodarani tööstuspõhise kapitali kaalutud keskmise hinna andmebaasist pärit beetafaktoreid.

82

(83)  Käesoleval juhul võetakse kaalutud keskmise asemel tavaline keskmine, kasutades igasse segmenti lisatud ettevõtjate arvu, kuna tähelepanu on suunatud asendusväärtuse segmentidele, mitte asendusväärtuse ettevõtjatele. Kaalutud keskmise arvutamine 2016. aasta kohta ei oma tähtsust, ent 2014. aasta korral toob see kaasa veidi kõrgemad väärtused, mis omakorda tähendab kõrgemaid kapitali kaalutud keskmise hinna väärtuseid. Seepärast on lihtsa kaalutud keskmise arvutamine kaalutud keskmise asemel käesolevas kontekstis konservatiivne.

83

(84)  Prognoosi põhielemendiks on asjaolu, et Damodaran määratleb riigipõhise omavahendite riskipreemia küpse turu preemia ja täiendava riigipõhise riskipreemia summana, mis põhineb riigi vaikeintressil ja mida suurendatakse (2014. aastal 1,5 ja 2016. aastal 1,39 võrra), et kajastada turu omavahendite kõrgemat riski. Lisateabe saamiseks vt Damodarani riigipõhise omavahendite riskipreemia andmebaas „Explanation and FAQ“, kättesaadav aadressil http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/ctryprem.xls.

84

(85)  Pange tähele, et punktis ii arvutatud Ungari täiendavat omavahendite riskipreemiat tuleb korrutada tabelis 8: esitatud beetafaktoritega, et lisada see punktis iii saadud omavahendite maksumusele.

85

(*6)  Kapitali kaalutud keskmise hinna valemis kasutatakse maksujärgset laenukulu.

*6

(86)  Lisaks sellele tuleb 2014. aasta alumist piiri (9,15 %) tõenäoliselt tõsta ülespoole juhul, kui on olemas 2014. aasta andmed roheliste ja taastuvate energiaallikate kohta.

86

(87)  IEA 2014. aasta hinnaprognoosi avaldamise kuupäev.

87

(88)  Kõverat D peetakse konfidentsiaalseks teabeks / ärisaladuseks.

88

(89)  Ungari valitsus ei esitanud andmeid kasutatud vahetuskursi kohta. Kohaldatud 0,9 saab finantsmudelis maha arvata. Keskmine kuupõhine vahetuskurss oli 2015. aasta septembris 0,89. Käesolev EUR/USD vahetuskursi väärtus (koos muude siin dokumendis kasutatud väärtustega) on võetud Euroopa Keskpanga veebisaidilt aadressil http://sdw.ecb.europa.eu/quickview.do;jsessionid=B13D3D3075AF28A4265A4DF53BE1ABC0?SERIES_KEY=120.EXR.D.USD.EUR.SP00.A&start=01-07-2014&end=15-11-2016&trans=MF&submitOptions.x=46&submitOptions.y=5.

89

(90)  Euro ja USA dollari vahetuskursi suurte erinevuste tõttu valis komisjon keskmise vahetuskursi kolme kuu alusel, mis eelnesid 9. detsembril 2014 tehtud esialgsele investeerimisotsusele, mis hõlmab ka IEA WEO (2014) avaldamist. Alternatiivina võiks kasutada aasta keskmisi vahetuskursse. Aasta keskmine vahetuskurss enne 2014. aasta detsembrit on 0,75, mis tooks kaasa mõnevõrra madalama sisemise tulumäära väärtuse, asendades konservatiivse valiku kolmekuulise keskmise vahetuskursi määraga käesolevas analüüsis.

90

(91)  Vt http://www.worldenergyoutlook.org/publications/weo-2016/.

91

(92)  Vt elektrienergia hulgimüügi hinna arvnäitajad 2016. aasta IEA WEO tabelis 6.13 leheküljel 267.

92

(93)  Taaskord on käesoleval juhul asjaomane aastane keskmine vahetuskurss 0,89, mistõttu muutub kolme kuu põhine keskmine vahetuskurss käesoleva analüüsi suhtes konservatiivsemaks.

93

(94)  Kõverat D peetakse konfidentsiaalseks teabek s /ärisaladuseks.

94

(95)  Samuti langetas elektrihinna prognoose ajavahemikus 2014–2015 ka Ühendkuningriigi riiklik energiasüsteem – vt näiteks Ühendkuningriigi riikliku energiasüsteemi 2014. aastal avaldatud „UK Future Energy Scenarios“, lk 46, kättesaadav aadressil http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/ ja 2015. aastal avaldatud „UK Future Energy Scenarios“, lk 36, kättesaadav aadressil http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/, kus on näha, et elektrihinna prognoose on langetatud keskmiselt 12 % võrra prognoositud ajavahemiku 2016–2035 kohta. BMWi andmete kohta ei leitud sellist võrdlust.

95

(96)  Oma kvantitatiivses analüüsis aktsepteerib komisjon Ungari esitatud eeldusi selle kohta, et elektrihinnad tõusevad kuni 2040. aastani ning jäävad pärast seda püsima. Tegemist on konservatiivse valikuga. Alternatiivina võiks välja töötada hinnaprognoosi stsenaariumid, võttes selgemalt arvesse taastuvate energiaallikate laialdast kasutuselevõttu elektrienergia hulgimüügihinnas, samas kui praegused madalad hinnad on normiks koos kõrgete, ent ilmast sõltuvate vajaduspõhiste hindadega. Sellise stsenaariumi tulemusena saadakse praegustele hindadele lähedased futuurihinnad, mis viitavad madalamale investeeringutasuvusele kui need, mida on järgmistes jaotistes selgelt kaalutud.

96

(97)  Vt põhjendus 128 uue poliitika stsenaariumi määratluse kohta.

97

(98)  Vt põhjendus 128 ja joonealune märkus 53: Praegune poliitika stsenaarium võtab arvesse üksnes neid eeskirju, mis kehtestati paar kuud enne väljaande avaldamist ajakirjanduses. 450 osakese stsenaarium kirjeldab jõudmist 2 oC kliimaga seotud eesmärgini, mida on võimalik saavutada kaubanduslikul tasandil kättesaadavate tehnoloogiate abil. Viimasena uuritakse madala naftahinna stsenaariumis püsivate madalate hindade (mis tulenevad madalast naftahinnast) mõju energiasüsteemile.

98

o

(99)  Komisjon ei teostanud sellist ulatuslikku kvantitatiivset analüüsi kvaliteetsete asjakohaste andmete puudumise tõttu. Sellest hoolimata võib näha, et madala naftahinna stsenaariumile vastav hinnakõver tooks kaasa oluliselt väiksema sisemise tulumäära väärtuse kui uue poliitika stsenaariumile vastav hinnakõver.

99

(100)  Vt jaotis 2.3.

100

(*7)  
  Koormustegurit loetakse ärisaladuseks ning see asendatakse laiema koormusteguri vahemikuga.

*7

Koormustegurit loetakse ärisaladuseks ning see asendatakse laiema koormusteguri vahemikuga.

(101)  Vt WNISR2015, lk 25.

101

(102)  Vt IEA WEO 2014, lk 350.

102

(103)  Vt http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html ja http://www.theecologist.org/News/news_analysis/2859924/finland_cancels_olkiluoto_4_nuclear_reactor_is_the_epr_finished.html.

103

(104)  Vt WNISR 2015, lk 66.

104

(105)  Vt EIAS, jaotis 6.3, kättesaadav aadressil http://www.mvmpaks2.hu/hu/Dokumentumtarolo/Simplified%20public%20summary.pdf.

105

(*8)  
  Finantsmudelis esitatud arvnäitajaid peetakse ärisaladuseks ning need asendatakse laiemate vahemikega.

*8

Finantsmudelis esitatud arvnäitajaid peetakse ärisaladuseks ning need asendatakse laiemate vahemikega.

(106)  Selliste ehitusprojektis arvessevõetut ületavate õnnetuste kulud võivad kergesti ületada 100 miljardit eurot ning potentsiaalselt jõuda mitme saja või isegi tuhande miljardi euro suuruste väärtusteni (vt „The true costs of nuclear power“, Wiener Umwelt Anwaltshaft and Össterreichisce Ökologie Institute, lk 20–24, kättesaadav aadressil http://wua-wien.at/images/stories/publikationen/true-costs-nucelar-power.pdf). Arvestades, et ehitusprojektis arvessevõetut ületav õnnetus leiab aset ühe korra 25 aasta jooksul (1986 (Tšernobõl) ja 2011 (Fukushima)) ning kogu maailmas on ligi 400 toimivat reaktorit, siis esineb tõenäosus 2 × (1/400) = 0,5 %, et ehitusprojektis arvessevõetut ületav õnnetus juhtub tuumaelektrijaama Paks II ühega kahest reaktorist selle esimese 25 tegevusaasta jooksul. Sellist kahju katva kindlustuse maksumus on tavaliselt palju suurem kui sellise õnnestusega seotud kahju eeldatav väärtus, st suurem kui 0,5 % × 100 miljardit eurot = 500 miljonit eurot (võttes tegelikult aset leidva ehitusprojektis arvessevõetut ületavata õnnetuse põhjustatud kahju väärtuse konservatiivsema hinnangu).

106

(107)  Felshmanni uuringus on määratletud selline ulatuslik renoveerimine Paks I jaoks. Kuigi Ungari valitsus on välistanud vajaduse sarnaste renoveerimistööde järele seoses Paks II-ga, jäävad sellise välistamise põhjused ebaselgeks.

107

(108)  Komisjon ei koostanud kvaliteetsete asjaomaste andmete puudumise tõttu üksikasjalikku analüüsi selliste hälvete mõju kohta. Selle asemel kasutati mõningaid põhjenduses 239 esitatud andmeid selleks, et motiveerida projekti sisemise tulumäära määratlemise aluseks olevat tundlikkusanalüüsi (vt põhjendused 245 ja 246 järgmises jaotises).

108

(109)  Vt WNISR 2015, lk 33.

109

(110)  Vt WNISR 2015, lk 58–60.

110

(111)  IEA WEO 2014 märgib ka seda, et esimeste omalaadsete projektide ehitamine võib kogemuse puudumise ja õppimise tõttu rohkem aega võtta ning tuua kaasa palju suuremad kulud kui väljaarendatud projektid. Vt lk 366.

111

(112)  Olkiluoto-3 tuumajaama viivituste kohta vt http://www.world-nuclear-news.org/C-Olkiluoto-EPR-supplier-revises-compensation-claim-1002164.html. Flamanville’i tuumaelektrijaama viivituste kohta vt http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html.

112

(113)  Vt WNISR2015, lk 64.

113

(114)  Vt ht tp://www.world-nuclear.org/information-library/country-profiles/countries-o-s/russia-nuclear-power.aspx.

114

(115)  Vt WNISR2015 lk 63 ja artiklid http://www.osw.waw.pl/en/publikacje/analyses/2013-06-12/russia-freezes-construction-nuclear-power-plant-kaliningrad ja http://www.bsrrw.org/nuclear-plants/kaliningrad/.

115

(116)  Tegelikult ootab Ungari ise viivitusi (vt põhjendus (99)).

116

(117)  Tegemist on tõhusama tundlikkusanalüüsiga kui need, mille on Ungari lisanud finantsmudelisse (vt põhjendus (177)), sest selles vaadeldakse üksnes ühes põhimuutujas mõju ainult kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära muutuste kohta. Selle asemel võimaldab Monte Carlo analüüs tuvastada muutuste mõju rohkem ühes alusmuutuja väärtuses.

117

(118)  Need kõrvalekalded võeti tavapärastest jaotustest, mille keskmine on võrdne finantsmudelis sisalduvate lähteväärtustega, ning standardhälbe põhjal, mis on võrdne finantsmudeli tundlikkusanalüüsis sisalduvate hälvetega – 95 % nendest tavapärastest jaotustest võetud väärtustest jäävad jaotuse valitud standardhälbe kahekordsesse vahemikku. Valitud keskväärtuse ja standardhälbe paarid olid järgmised: i) inflatsioon ([0–2] %*; 0,25 %), ii) vahetuskurss (HUF/EUR) [300–310]*; 10 %), iii) hinnatundlikkus (iga üksik kõver; 2,5 EUR/MWh) ning iv) jaama töö iga (60; 5). Erinevate perioodiliste kuluartiklite, i) tegevuskulud, ii) kütusekulud, iii) hoolduskulud ja iv) dekomisjoneerimise ja jäätmete käitlemise kulud, suhtes valiti vastava perioodilise väärtuse standardhälve 10 %.

118

| * | Käesolevas joonealuses märkuses peetakse finantsmudelis valitud meetodeid ärisaladuseks ning need asendatakse laiemate vahemikega. |
| --- | --- |

*

Käesolevas joonealuses märkuses peetakse finantsmudelis valitud meetodeid ärisaladuseks ning need asendatakse laiemate vahemikega.

(**)  
  Algväärtust ja tootmisvõimsust peetakse ärisaladuseks ning need asendatakse laiemate vahemikega.

**

Algväärtust ja tootmisvõimsust peetakse ärisaladuseks ning need asendatakse laiemate vahemikega.

(119)  Kuna rikkeaja lähteväärtus on väike, jäädes vahemikku [5–10]*** %, võivad ülespoole suunatud kõrvalekalded, st suuremad rikkeaja väärtused, olla potentsiaalselt suuremad kui allapoole suunatud kõrvalekalded, st väiksemad rikkeaja väärtused. Valituks osutus kolmnurkne jaotus, mille tulemusnäitajad olid 5 % ja 12 % (vastavad koormusteguritele 88 % ja 95 %) ning keskne kõrgeim tase [5–10]*** % (algväärtus).

119

| *** | Käesolevas joonealuses märkuses peetakse algväärtust ärisaladuseks ning see asendatakse laiema vahemikuga. |
| --- | --- |

***

Käesolevas joonealuses märkuses peetakse algväärtust ärisaladuseks ning see asendatakse laiema vahemikuga.

(120)  Tuleb märkida, et nende muutuste ajal erinevate muutujate vahel ei leitud ühtegi korrelatsiooni.

120

(121)  Mõlema aasta korral on komisjoni eeldatud sisemise tulumäära väärtused väiksemad kui Ungari esitatud sisemise tulumäära väärtused peamiselt madalamate tulevaste hinnaprognooside ja üldisema tundlikkusanalüüsi tõttu (vt põhjendus 246).

121

(122)  Lisaks sellele kaasneks selliste viivitustega tõenäoliselt ka ülekulud. Eelkõige võivad ülekulud hoolimata EPC-lepingu fikseeritud hinnaga käivitusvalmis olemusest tekkida kahel põhjusel: i) fikseeritud hind viitab üksnes tarnijate kuludele, mitte omanike kuludele ja ii) kui tarnetega seoses väidetakse, et mõningane kulude suurenemine on tema enda vastutus, siis suurendab võimalik õiguslik vaidlus kindlasti projektiga seotud kulusid.

122

(123)  Arvnäitajad EUR/MWh kohta saadi 2015. aasta augusti (OECD/IEA/NEA väljaande kuu) keskmise kuupõhise EUR/USD vahetuskursi 0,9 kohaldamisel, mida oli väljaandes kasutatud USD/MWh arvnäitajate kohta.

123

(*9)  
  Koormustegurit loetakse ärisaladuseks ning see asendatakse laiema koormusteguri vahemikuga.

*9

Koormustegurit loetakse ärisaladuseks ning see asendatakse laiema koormusteguri vahemikuga.

(124)  Energiatootmise tasandatud kogukulude korrigeerimist on võimalik teostada, korrutades energiatootmise tasandatud kogukulude valemi nimetajas esitatud kõikide mõistetega LCOE=(Sumt(Costst × (1+r)-t))/(Sumt(MWht × (1+r)-t)) (vt joonealune märkus 32) 93/85.

124

(125)  Hinnaprognoos 73 eurot MWh kohta saadakse, korrutades IEA WEO 2015 avaldamise ajal 2015. aasta septembrist novembrini kehtinud keskmise kuupõhise vahetuskursiga 0,9 IEA WEO 2015. aasta väljaande lehekülje 327 joonisel 8.11 esitatud 2040. aastaks kavandatud elektrienergia hulgimüügihinna 81 eurot MWh kohta. Hinnaprognoos 68 eurot MWh kohta saadakse sarnaselt, korrutades IEA WEO 2016. aasta väljaande lehekülje 267 joonisel 6.13 esitatud 2040. aastaks kavandatud elektrienergia hulgimüügihinna 75 eurot MWh kohta IEA WEO avaldamisajal 2016. aastal septembrist novembrini kehtinud keskmise kuupõhise EUR/USD vahetuskursiga 0,9.

125

(126)  Samuti tuleb arvestada, et kapitali kaalutud keskmise hinna väärtuste jaotus ei ole asjaomases vahemikus suure tõenäosusega ühtlane. Selle asemel on tõenäolisem, et see koondatakse ümber vahemiku keskpunkti, see tähendab, et tõenäolisemalt paiknevad väärtused vahemiku keskpunkti lähedal kui sellest eemal, osutades asjaolule, et sisemise tulumäära arvnäitajate ja kapitali kaalutud keskmise hinna arvnäitajate vaheline kattumine on veelgi väiksem kui tabeli 13 viimases reas esitatud arvnäitajate põhjal võiks eeldada.

126

(127)  Tuleb märkida, et see kattumine arvutati üksnes statistilistel eesmärkidel. Turumajanduslik investor üldjuhul võrdleb kapitali kaalutud keskmise hinna ja sisemise tulumäära vahemike keskseid väärtusi (või vahemikke). Selle põhjuseks on asjaolu, et kahe vahemiku kattuvus hõlmab mõnevõrra äärmuslikke tingimusi, kus sisemine tulumäär on kõrge ja kapitali kaalutud keskmine hind samal ajal madal. Kuna mõlemad meetmed on seotud samade turutingimustega ning ühe ja sama konkreetse projektiga, st Paks II, kalduvad nad liikuma koos (st suur sisemise tulumäära väärtus sisemise tulumäära piires langeb kõige tõenäolisemalt kokku suure kapitali kaalutud keskmise hinna väärtusega kapitali kaalutud keskmise hinna vahemikus), mis potentsiaalselt välistab väikese kapitali kaalutud keskmise hinna väärtuse ja suure sisemise tulumäära väärtuse samaaegse realiseerimise.

127

(128)  Need käesoleva nüüdispuhasväärtuse hinnangud on konservatiivsed, sest need ei võta arvesse teatud tüüpi viivituste mõju (vt põhjendused 99, 246 ja 0) ning põhjendustes 239 ja 258 loetletud tegureid, mis võivad märkimisväärselt suurendada kulusid või vähendada tulevikus saadavat tulu, mistõttu on tõenäoline, et võimalikku kahju alahinnatakse oluliselt. Kõik nende tegurite kõrvalekalded suurendaksid projekti netokahjumit.

128

(129)  Euroopa Kohus, „Castelnou Energía vs. Euroopa Komisjon“, T-57/11, ECLI:EU:T:2014:1021, paragrahvid 181–184.

129

vs.

(130)  Vt 2007. aasta seaduse LXXXVI lõige 8 elektrienergia seaduse kohta.

130

(131)  Lissaboni lepingu protokoll nr 2.

131

(132)  Vt komisjoni 22. septembri 2004. aasta otsus 2005/407/EÜ riigiabi kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb anda äriühingule British Energy plc (ELT L 142, 6.6.2005, lk 26), ja komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta otsus (EL) 2015/658 abimeetme SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb rakendada Hinkley Point C tuumaelektrijaama toetuseks (ELT L 109, 28.4.2015, lk 44).

132

ex

(133)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Ungari elektrisüsteemi tootmisvahendite keskmine ja pikaajaline areng): https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr%C3%A1selemz%C3%A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016).

133

(134)  Mankala on Soome elektrienergia sektoris laialdaselt kasutatav ärimudel, mille kohaselt juhitakse piiratud vastutusega äriühingut kasumit mitteteeniva kooperatiivina oma aktsionäride kasuks. Kättesaadavad aadressidel: http://www.ben.ee/public/Tuumakonverentsi%20ettekanded%202009/Peter%20S.%20Treialt%20-%20Mankala%20principles.pdf, viimati vaadatud 26. oktoobril 2015.

134

(135)  Vt Tšehhi Vabariigi kohta: http://www.world-nuclear.org/info/country-profiles/countries-a-f/czech-republic/, viimati vaadatud 26. oktoobril 2015, vt Leedu kohta: http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-G-N/Lithuania /, viimati vaadatud 26. oktoobril 2015, vt Bulgaaria kohta: http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-A-F/Bulgaria/, viimati vaadatud 21. juunil 2016.

135

(136)  Vt Rumeenia kohta: http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-20436128-nuclearelectrica-solicita-actionarilor-aprobarea-memorandumului-intelegere-care-semna-companie-chineza-pentru-construirea-unitatilor-3-4-cernavoda.htm, viimati vaadatud 21. juunil 2016.

136

(137)  Uuring, 2. november 2015, veel avaldamata, lk 35.

137

(138)  Uuring, 2. november 2015, veel avaldamata, lk 35.

138

(139)  SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) – Ühendkuningriik – Tuumaelektrijaamale Hinkley Point C antav toetus.

139

ex

(140)  Uuring, 2. november 2015, veel avaldamata, lk 37.

140

(141)  Uuring, 2. november 2015, veel avaldamata, lk 38.

141

(142)  Uuring, 2. november 2015, veel avaldamata, lk 39.

142

(143)  Uuring, 2. november 2015, veel avaldamata, lk 60.

143

(144)  Moody’s Investor Service, Nuclear Generation’s Effect on Credit Quality, kättesaadav aadressil: https://www.oecd-nea.org/ndd/workshops/wpne/presentations/docs/2_2_LUND_OECD_Sept%2019_Lund_Moodys_Nuclear_Generations_effect_on_Credit_Quality.pdf, viimati vaadatud 13. juulil 2016

144

(145)  Vt põhjendus 20.

145

(146)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2020/index_en.htm

146

(147)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, 23. aprill 2009, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

147

(148)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030/index_en.htm

148

(149)  Elektritootmisüksuse muutuvkulude alusel määratletakse tavaliselt ühe toodetud elektrienergia ühiku lõplik hind.

149

(150)  Teatatud komisjonile SA.47331 (2017/X) alusel vastavalt üldisele grupierandi määrusele (komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

150

(151)  Komisjoni konsolideeritud pädevusteatis vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT C 95, 16.4.2008, lk 1).

151

---

| 1.12.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 317/119 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 317/119

---

KOMISJONI DELEGEERITUD OTSUS (EL) 2017/2113,

11. september 2017,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ V lisa seoses kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide ja koolituskursuste nimetustega

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 6054 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, (1) eriti selle artikli 21a lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2005/36/EÜ V lisa sisaldab arstide, üldõdede, hambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, proviisorite ja arhitektide kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2005/36/EÜ V lisa sisaldab arstide, üldõdede, hambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, proviisorite ja arhitektide kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide loetelu.

| (2) | Komisjoni delegeeritud otsusega (EL) 2016/790 (2) ajakohastati direktiivi 2005/36/EÜ V lisa pärast seda, kui liikmesriigid olid teatanud oma nende õigus- ja haldusnormide muudatustest, mis käsitlevad kõnealuste kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljastamist. Pärast kõnealuse otsuse vastuvõtmist on mitu liikmesriiki teatanud komisjonile täiendavatest sellistest muudatustest. Komisjoni hinnangul vastavad muudetud sätted kõnealuse direktiivi III jaotise III peatükis sätestatud tingimustele. Direktiivi V lisa tuleks seetõttu ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud otsusega (EL) 2016/790 (2) ajakohastati direktiivi 2005/36/EÜ V lisa pärast seda, kui liikmesriigid olid teatanud oma nende õigus- ja haldusnormide muudatustest, mis käsitlevad kõnealuste kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljastamist. Pärast kõnealuse otsuse vastuvõtmist on mitu liikmesriiki teatanud komisjonile täiendavatest sellistest muudatustest. Komisjoni hinnangul vastavad muudetud sätted kõnealuse direktiivi III jaotise III peatükis sätestatud tingimustele. Direktiivi V lisa tuleks seetõttu ajakohastada.

| (3) | Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks asendada kõik direktiivi 2005/36/EÜ V lisa asjaomased punktid, milles käsitletakse kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente ja koolituskursuste nimetusi. |
| --- | --- |

(3)

Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks asendada kõik direktiivi 2005/36/EÜ V lisa asjaomased punktid, milles käsitletakse kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente ja koolituskursuste nimetusi.

| (4) | Seega tuleks direktiivi 2005/36/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks direktiivi 2005/36/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2005/36/EÜ V lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. september 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  
  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

1

(2)  Komisjoni 13. jaanuari 2016. aasta delegeeritud otsus (EL) 2016/790, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ V lisa seoses kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide ja koolituskursuste nimedega (ELT L 134, 24.5.2016, lk 135).

2

---

LISA

Direktiivi 2005/36/EÜ V lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punktid 5.1.1–5.1.4 asendatakse järgmisega:
  „5.1.1.   Üldarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument










  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine
  Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde | — | Les universités/De universiteiten |

1.

Punktid 5.1.1–5.1.4 asendatakse järgmisega:

„5.1.1.   Üldarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine

Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20.12.1976

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „магистър“ по Медицина“ и професионална квалификация „Магистър-лекар“

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen (cand.med.)

Universitet

Styrelsen for Patientsikkerhed

Medicinsk universitetsfakultet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

| — | Autorisation som læge og tilladelse til selvstændigt virke som læge |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge og tilladelse til selvstændigt virke som læge

20.12.1976

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

20.12.1976

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

Título de Licenciado en Medicina

Título de Graduado/a en Medicina

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

20.12.1976

Hrvatska

Diploma „doktor medicine/doktorica medicine“

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

1.7.2013

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della medicina e chirurgia

20.12.1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d’examen d’Etat

Certificat de stage

20.12.1976

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

1.5.2004

Malta

Lawrja ta’ Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta’ Malta

Ċertifikat ta’ reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20.12.1976

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1.1.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem „lekarza“

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3)

/Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

1.5.2004

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Certificado de mestrado integrado em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1.1.1986

România

Diplomă de licenţă de doctor medic

Diploma de licență și master (4)

Universităţi

Ministerul Educației Naționale (4)

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor medicine/doktorica medicine“

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik/Zdravnica

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM všeobecné lekárstvo doktor všeobecného lekárstva („MUDr.“)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976

5.1.2.   Eriarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgie | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 20.12.1976 |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 1.5.2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen
  Styrelsen for Patientsikkerhed | 20.12.1976 |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20.12.1976 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 1.5.2004 |
| Ελλάς | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgie

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

20.12.1976

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

1.5.2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

20.12.1976

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20.12.1976

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1.1.1981

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986

France

| 1. | Certificat d’études spéciales de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d’études spéciales de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

20.12.1976

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l’Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l’Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d’études spécialisées ou diplôme d’études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d’études spécialisées ou diplôme d’études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

1.7.2013

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20.12.1976

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20.12.1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

„Sertifikāts“–kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20.12.1976

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta’ Speċjalista Mediku

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20.12.1976

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (5) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (5)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1.1.1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1.1.1986

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătăţii

1.1.2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

1.5.2004

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

20.12.1976

General Medical Council

1.4.2010

5.1.3.   Eriarstikursuste nimetused

| | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάς | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva
  Anestesia, rianimazione, terapia intensiva e del dolore (7) | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάς

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Anestesia, rianimazione, terapia intensiva e del dolore (7)

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (6) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (6)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie şi terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάς | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάς

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάς | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (8) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicin | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάς

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (8)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicin

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάς | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάς

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (9) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (9)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Pulmonoloogia | Uroloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Pulmonoloogia

Uroloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (10) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (10)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάς

Φυματιολογία- Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell’apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (11) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (11)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ortopeedia | Patoloogiline anatoomia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Ortopeedia

Patoloogiline anatoomia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (12)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάς

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Patologija i citologija (14)

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (13) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (13)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (13) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (13)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie şi traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

| — | Ortopedska kirurgija; Travmatologija |
| --- | --- |

—

Ortopedska kirurgija; Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l’adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάς | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neuroloogia

Psühhiaatria

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l’adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάς

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Radioloogia | Onkoloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάς | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia
  Radioncologia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi
  Radiologi (16) | Tumörsjukdomar (allmän onkologi)
  Onkologi (15) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Radioloogia

Onkoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάς

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

Radioncologia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Radiologi (16)

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

Onkologi (15)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia | Laborimeditsiin |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (17) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (17)

Laboratoriumsmedizin (18)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάς

Πλαστική Χειρουργική

Ιατρική βιοπαθολογία (21)

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Patologia clinica e biochimica clinica (20)

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (19)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică şi microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Mikrobioloogia-bakterioloogia | Biokeemia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Mikrobioloogia-bakterioloogia

Biokeemia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (24) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (24)

Laboratoriumsmedizin (22)

Eesti

Ελλάς

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

Ιατρική βιοπαθολογία (27)

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica (26)

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (23)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (25) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (25)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (25) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (25)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk mikrobiologi (28)

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Immunoloogia | Torakaalkirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (29) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάς | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Immunoloogia

Torakaalkirurgia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (29)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Sirds ķirurgs

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (30) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (30)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi (31)

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (32) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάς | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | Kärlkirurgi |
| United Kingdom | Paediatric surgery | Vascular surgery |

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (32)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

Kärlkirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

Vascular surgery

| | Kardioloogia | Gastroenteroloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (33) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (33)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (34) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (34)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (34) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (34)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάς

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell’apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Malattie dell’apparato digerente (35)

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastroenterology

| | Reumatoloogia | Hematoloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Reumatoloogia

Hematoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (36) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (36)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (36) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (36)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάς

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinoloogia | Füsioteraapia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Endokrinoloogia

Füsioteraapia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (37) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (37)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάς

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie – diabète – maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Endocrinologia e malattie del metabolismo (38)

Medicina fisica e riabilitazione

Medicina fisica e riabilitativa (38)

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutrição

Medicina física e de reabilitação

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Endokrinologi och diabetologi (39)

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neuropsühhiaatria | Dermatoveneroloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (40) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut – und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάς | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (41) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (42) | Dermatologia e venereologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (43) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw – en zielsziekten (44) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (45) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |
| Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: |

Neuropsühhiaatria

Dermatoveneroloogia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (40)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut – und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάς

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (41)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (42)

Dermatologia e venereologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (43)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw – en zielsziekten (44)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (45)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses:

| | Radioloogia | Lapsepsühhiaatria |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (46) | |
| France | Electro-radiologie (47) | Pédopsychiatrie (52) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (48) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (49) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (50) | |
| Österreich | Radiologie (51) | — | Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Radioloogia

Lapsepsühhiaatria

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάς

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (46)

France

Electro-radiologie (47)

Pédopsychiatrie (52)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (48)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (49)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (50)

Österreich

Radiologie (51)

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (53) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (53)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

– Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses:

| | Geriaatria | Nefroloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatric | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Geriaatria

Nefroloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatric

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (54) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (54)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάς

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Gerijatrija

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie şi gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

Njurmedicin (55)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Infektsioonhaigused | Rahvatervis |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάς | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive
  Malattie infettive e tropicali (57) | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα (58) | — | Υγειονολογία |

Infektsioonhaigused

Rahvatervis

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάς

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Malattie infettive e tropicali (57)

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα (58)

—

Υγειονολογία

| — | Κοινοτική Ιατρική |
| --- | --- |

—

Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (56) |
| --- | --- |

—

Public Health (56)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecţioase

Sănătate publică şi management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Farmakoloogia | Töötervishoid |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics
  Pharmaceutical Medicine (62) | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia
  Farmacologia e tossicologia clinica (60) | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Farmakoloogia

Töötervishoid

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάς

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Pharmaceutical Medicine (62)

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Farmacologia e tossicologia clinica (60)

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (59) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (59)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

Arbets- och miljömedicin (61)

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Allergoloogia | Nukleaarmeditsiin |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (63) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie şi imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin
  Nuklearmedicin (64) |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Allergoloogia

Nukleaarmeditsiin

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάς

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (63)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie şi imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

Nuklearmedicin (64)

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Näo-lõualuukirurgia (arsti põhiõpe) | Bioloogiline hematoloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (65) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (66) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |
| Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: |

Näo-lõualuukirurgia (arsti põhiõpe)

Bioloogiline hematoloogia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (65)

Malta

Nederland

Österreich

Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (66)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses:

| | Stomatoloogia | Dermatoloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (67) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatoloogia

Dermatoloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (67)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Veneroloogia | Troopikameditsiin |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale (69) |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Veneroloogia

Troopikameditsiin

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale (69)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (68) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (68)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Gastroenteroloogiline kirurgia | Erakorraline meditsiin |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (70) | |
| България | Гастроентерологичнa хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Gastroenteroloogiline kirurgia

Erakorraline meditsiin

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (70)

България

Гастроентерологичнa хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάς

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell’apparato digerente (72)

Medicina d’emergenza-urgenza (71)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Mediċina tal-Emerġenza (73)

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgenţă

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

Akutsjukvård

United Kingdom

Emergency medicine

| | Kliiniline neurofüsioloogia | Hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurgia (arsti ja hambaarsti põhiõpe) (74) |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Kliiniline neurofüsioloogia

Hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurgia (arsti ja hambaarsti põhiõpe) (74)

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (75) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (75)

Eesti

Ελλάς

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (76)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală şi Maxilo-facială (77)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

| | Meditsiiniline onkoloogia | Meditsiinigeneetika |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale/Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάς | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | Ġenetika Klinika/Medika |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicală | Genetică medicală |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik |
| Sverige | Onkologi | Klinisk genetik |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics |

Meditsiiniline onkoloogia

Meditsiinigeneetika

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale/Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάς

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Ġenetika Klinika/Medika

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicală

Genetică medicală

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik

Sverige

Onkologi

Klinisk genetik

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics

5.1.4.   Perearsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/ Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 31.12.1994 |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 1.5.2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 31.12.1994 |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 31.12.1994 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 1.5.2004 |
| Ελλάς | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 31.12.1994 |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 31.12.1994 |
| France | Diplômes d’études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d’Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 31.12.1994 |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 1.7.2013 |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 31.12.1994 |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/ Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

31.12.1994

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

1.5.2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

31.12.1994

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

31.12.1994

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

1.5.2004

Ελλάς

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

31.12.1994

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31.12.1994

France

Diplômes d’études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d’Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

31.12.1994

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

1.7.2013

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31.12.1994

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

31.12.1994

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

1.5.2004

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

1.5.2004

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

31.12.1994

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

1.5.2004

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

1.5.2004

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

31.12.1994

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (78)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31.12.1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

1.5.2004

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

31.12.1994

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

1.1.2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore „všeobecné lekárstvo“

Všeobecný lekár

1.5.2004

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri/Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

31.12.1994

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

31.12.1994

| 2. | Punkt 5.2.2 asendatakse järgmisega:
  „5.2.2.   Üldõe kvalifikatsiooni tõendav dokument










  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kutsenimetus | Võrdlus-kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d’infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2.

Punkt 5.2.2 asendatakse järgmisega:

„5.2.2.   Üldõe kvalifikatsiooni tõendav dokument

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kutsenimetus

Võrdlus-kuupäev

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d’infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

29.6.1979

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d’infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d’infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d’hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d’hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Медицинска сестра“

Университет

Медицинска сестра

1.1.2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

1.5.2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

29.6.1979

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

29.6.1979

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

1.5.2004

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1.1.1981

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής Άμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής Άμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

Enfermero/a diplomado/a

1.1.1986

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Titulo de Graduado/a en Enfermería

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1.1.1986

France

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier(ère)

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

29.6.1979

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege

1.7.2013

| 2. | Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“ |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (79) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (79)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1.10.2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2.10.2012] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1.10.2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2.10.2012]

Registered General Nurse (RGN)

29.6.1979

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (80) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (80)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (80) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (80)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale (82) |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale (82)

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato (82) |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato (82)

| 1. | Infermiere professionale (82) |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale (82)

29.6.1979

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica (83) |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica (83)

| 2. | Università (83) |
| --- | --- |

2.

Università (83)

| 2. | Infermiere (83) |
| --- | --- |

2.

Infermiere (83)

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

1.5.2004

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια) Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας – BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

1.5.2004

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

1.5.2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier

Ministère de l’éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29.6.1979

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier hospitalier gradué

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

1.5.2004

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita „ta’ Malta“

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

1.5.2004

Nederland

| 1. | Diploma’s verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma’s verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

29.6.1979

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1.1.1994

| 2. | Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“ |
| --- | --- |

2.

Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“ |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielegniarka

1.5.2004

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1.1.1986

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universităţi |
| --- | --- |

1.

Universităţi

Asistent medical generalist

1.1.2007

| 2. | Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universităţi |
| --- | --- |

2.

Universităţi

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educaţiei Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educaţiei Naționale

| 4. | Certificat de calificare nivel 5 |
| --- | --- |

4.

Certificat de calificare nivel 5

| 5. | Certificat de calificare profesională nivel 5 |
| --- | --- |

5.

Certificat de calificare profesională nivel 5

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

1.5.2004

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Slovensko

| 1. | DIPLOM ošetrovateľstvo „magister“ („Mgr.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM ošetrovateľstvo „magister“ („Mgr.“)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Sestra

1.5.2004

| 2. | DIPLOM ošetrovateľstvo „bakalár“ („Bc.“) |
| --- | --- |

2.

DIPLOM ošetrovateľstvo „bakalár“ („Bc.“)

| 2. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola/Univerzita

| 3. | DIPLOM diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/
  Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/

Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1.1.1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1.1.1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by Article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse – Adult in its register (81)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse – Adult

29.6.1979

| 3. | Punktid 5.3.2 ja 5.3.3 asendatakse järgmisega:
  „5.3.2.   Hambaarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument (hambaarsti põhiõpe)











  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile lisatav tunnistus | Kutsenimetus | Võrdlus-kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

3.

Punktid 5.3.2 ja 5.3.3 asendatakse järgmisega:

„5.3.2.   Hambaarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument (hambaarsti põhiõpe)

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile lisatav tunnistus

Kutsenimetus

Võrdlus-kuupäev

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

28.1.1980

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Дентална медицина“ с професионална квалификация „Магистър-лекар по дентална медицина“

Университет

Лекар по дентална медицина

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

Styrelsen for Patientsikkerhed

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

28.1.1980

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28.1.1980

Eesti

Hambaarstikraad Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

1.5.2004

Ελλάς

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1.1.1986

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1.1.1986

France

Diplôme d’Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28.1.1980

Hrvatska

Diploma „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

1.7.2013

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

28.1.1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

1.5.2004

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d’examen d’Etat

Médecin-dentiste

28.1.1980

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

1.5.2004

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

1.5.2004

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28.1.1980

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades „Doktor der Zahnheilkunde“

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

Zahnarzt

1.1.1994

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem „lekarz dentysta“

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko – Dentystycznego Egzaminu Państwowego (84)
   (86)/Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (85)
   (86)

Lekarz dentysta

1.5.2004

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1.1.1986

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

24.3.2006

România

Diplomă de licenţă de medic dentist

| — | Universităţi |
| --- | --- |

—

Universităţi

Medic dentist

1.10.2003

Diploma de licență și master (87)

| — | Ministerul Educației Naționale (87) |
| --- | --- |

—

Ministerul Educației Naționale (87)

Doctor-medic stomatology (88)

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM zubné lekárstvo doktor zubného lekárstva („MDDr.“)

Univerzita

Zubný lekár

1.5.2004

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1.1.1994

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1.1.1994

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3.   Spetsialiseerunud hambaarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Suukirurgia |
| --- |
| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |
| België/Belgique/Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Suukirurgia

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

28.1.1980

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980

Eesti

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Γναθοχειρουργικής (up to 31.12.2002)

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1.1.2003

España

France

Diplôme d’études spécialisées de chirurgie orale

Universités

31/03/2011

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

21.5.2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta’ speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

17.12.2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu-ja leukakirurgia/Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980

| Ortodontia |
| --- |
| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |
| België/Belgique/Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 27.1.2005 |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Ortodontia

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid

27.1.2005

България

Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

28.1.1980

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Ορθοδοντικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1.1.1981

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l’Ordre des chirurgiens dentistes

28.1.1980

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

21.5.2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

„Sertifikāts“– kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta’ speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008

România

Certificatul de specialist în Ortodonţie şi Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

17.12.2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980.“

| 4. | Punkt 5.4.2 asendatakse järgmisega:
  „5.4.2.   Veterinaararsti kvalifikatsiooni tõendav dokument










  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile lisatav tunnistus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

4.

Punkt 5.4.2 asendatakse järgmisega:

„5.4.2.   Veterinaararsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile lisatav tunnistus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

21.12.1980

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет София Факултет Ветеринарна медицина |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет София Факултет Ветеринарна медицина

1.1.2007

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

21.12.1980

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21.12.1980

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

1.1.2006

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

1.5.2004

Loomaarstikraad Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάς

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

Diplôme d’Etat de docteur vétérinaire

| — | L’Institut d’enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l’environnement (Vet Agro Sup); |
| --- | --- |

—

L’Institut d’enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l’environnement (Vet Agro Sup);

| — | L’Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l’alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS); |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l’alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS);

| — | L’Ecole nationale vétérinaire d’Alfort; |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire d’Alfort;

| — | L’Ecole nationale vétérinaire de Toulouse. |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire de Toulouse.

21.12.1980

Hrvatska

Diploma „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

1.7.2013

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

21.12.1980

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della medicina veterinaria

1.1.1985

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)) |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d’examen d’Etat

21.12.1980

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

1.5.2004

Malta

Liċenzja ta’ Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

21.12.1980

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1.1.1994

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

1.5.2004

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (89) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (89)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (90) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (90)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (91) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (91)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (92) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (92)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

| 7. | Uniwersytet Przyrodniczy w Poznaniu (94) |
| --- | --- |

7.

Uniwersytet Przyrodniczy w Poznaniu (94)

| 8. | Uniwersytet Rolniczy im. Hugona Kołłątaja w Krakowie oraz Uniwersytet Jagielloński w Krakowie (95) |
| --- | --- |

8.

Uniwersytet Rolniczy im. Hugona Kołłątaja w Krakowie oraz Uniwersytet Jagielloński w Krakowie (95)

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1.1.1986

România

Diplomă de licenţă de doctor medic veterinar

Universităţi

Ministerul Educatiei Nationale (93)

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

1.5.2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „doktor veterinárskeho lekárstva“ („MVDr.“)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1.1.1994

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

21.12.1980

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5. | Punkt 5.5.2 asendatakse järgmisega:
  „5.5.2   Ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument










  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d’accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement |

5.

Punkt 5.5.2 asendatakse järgmisega:

„5.5.2   Ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d’accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/

Accoucheuse

23.1.1983

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Акушерка“

Университет

Акушеркa

1.1.2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

1.5.2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

23.1.1983

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23.1.1983

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

Ämmaemand

1.5.2004

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

| — | Μαία |
| --- | --- |

—

Μαία

23.1.1983

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| — | Μαιευτής |
| --- | --- |

—

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

1.1.1986

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

France

Diplôme de sage-femme

L’Etat

Sage-femme

23.1.1983

Hrvatska

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva“

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva/Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

1.7.2013

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (96) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (96)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1.10.2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2.10.2012]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1.10.2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2.10.2012].

Registered Midwife (RM)

23.1.1983

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (97) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (97)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programme approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programme approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (97) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (97)

| 3. | Third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d’ostetrica (99) |
| --- | --- |

1.

Diploma d’ostetrica (99)

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato (99) |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato (99)

Ostetrica (99)

23.1.1983

| 2. | Laurea in ostetricia (100) |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia (100)

| 2. | Università (100) |
| --- | --- |

2.

Università (100)

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

1.5.2004

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

1.5.2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l’éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23.1.1983

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

1.5.2004

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta’ Malta

Qabla

1.5.2004

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

23.1.1983

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1.1.1994

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“ |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

1.5.2004

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1.1.1986

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licenţă de moaşă

Universităţi

Moaşă

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana babica/diplomirani babičar“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

1.5.2004

Slovensko

| 1. | DIPLOM pôrodná asistencia „bakalár“ („Bc.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM pôrodná asistencia „bakalár“ („Bc.“)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Pôrodná asistentka

1.5.2004

| 2. | DIPLOM diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1.1.1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1.1.1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by Article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (98)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

23.1.1983

| 6. | Punkt 5.6.2 asendatakse järgmisega:
  „5.6.2.   Proviisori kvalifikatsiooni tõendav dokument










  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile lisatav tunnistus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6.

Punkt 5.6.2 asendatakse järgmisega:

„5.6.2.   Proviisori kvalifikatsiooni tõendav dokument

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile lisatav tunnistus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

1.10.1987

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Фармация“ с професионална квалификация „Магистър-фармацевт“

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1.10.1987

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1.10.1987

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια – Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια – Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1.10.1987

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1.10.1987

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

| — | Diplôme d’Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat de pharmacien

| — | Diplôme d’Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat de docteur en pharmacie

Universités

1.10.1987

Hrvatska

Diploma „magistar farmacije/magistra farmacije“

| — | Farmaceutsko-biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko-biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko-tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko-tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

1.7.2013

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (101)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (101) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (101)

Certificate of Registration as a Pharmacist (101)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1.10.1987

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (102) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (102)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as a pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as a pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all’esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1.11.1993

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

1.5.2004

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Diplôme d’Etat de pharmacien

Jury d’examen d’Etat + visa du ministre de l’éducation nationale

1.10.1987

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

1.5.2004

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta’ Malta

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1.10.1987

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1.10.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

1.5.2004

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1.10.1987

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

1.1.2007

România

Diplomă de licenţă de farmacist

Diploma de licență și master (105)

Universităţi

Ministerul Educației Nationale

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv „magister farmacije/magistra farmacije“

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM farmácia magister („Mgr.“)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

Yliopisto

1.10.1994

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1.10.1994

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (103) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (103)

1.10.1987

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (104) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (104)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7. | Punkt 5.7.1 asendatakse järgmisega:
  „5.7.1.   Artikli 46 kohaselt tunnustatud arhitekti kvalifikatsiooni tõendav dokument











  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile lisatav tunnistus | Akadee-miline võrdlusaasta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7.

Punkt 5.7.1 asendatakse järgmisega:

„5.7.1.   Artikli 46 kohaselt tunnustatud arhitekti kvalifikatsiooni tõendav dokument

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile lisatav tunnistus

Akadee-miline võrdlusaasta

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d’architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d’architecture

Certificat de stage délivré par l’Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d’architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d’architecture

| 3. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

3.

Architect/Architecte

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d’architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d’architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect/Ingénieur Civil Architecte |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect/Ingénieur Civil Architecte

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités

| — | „Faculté Polytechnique“ van Mons |
| --- | --- |

—

„Faculté Polytechnique“ van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

2004/2005

| 8. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

2004/2005

| 9. | Master Ingénieur Civil Architecte, à finalité spécialisée |
| --- | --- |

9.

Master Ingénieur Civil Architecte, à finalité spécialisée

| 9. | Faculté Polytechnique de Mons |
| --- | --- |

9.

Faculté Polytechnique de Mons

2008/2009

България

Магистър-Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010/2011

| — | Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет

2007/2008

| — | Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет

2009/2010

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007/2008

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007/2008

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

1988/1989

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988/1989

Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts – M.A.

| — | Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen

2003/2004

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster School of Architecture

2000/2001

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005/2006

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007/2008

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen „seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“ |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen „seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“

2009/2010

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur

2005/2006

| — | Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences

2006/2007

| — | Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences

2005/2006

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Hochschule München/Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München/Fakultät für Architektur

2005/2006

| — | Hochschule für Technik Stuttgart, Fakultät Architektur und Gestaltung |
| --- | --- |

—

Hochschule für Technik Stuttgart, Fakultät Architektur und Gestaltung

2005/2006

| — | SRH Hochschule Heidelberg |
| --- | --- |

—

SRH Hochschule Heidelberg

2013/2014

| — | Staatliche Akademie der Bildenden Künste Stuttgart, Fachbereich Architektur |
| --- | --- |

—

Staatliche Akademie der Bildenden Künste Stuttgart, Fachbereich Architektur

2006/2007

| — | Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG) |
| --- | --- |

—

Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG)

2014/2015

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung – Fachrichtung Architektur

2007/2008

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010/2011

Bachelor of Arts – B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007/2008

| — | Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG) |
| --- | --- |

—

Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG)

2014/2015

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003/2004

| — | Universität Stuttgart, Fakultät 1: Architektur und Stadtplanung |
| --- | --- |

—

Universität Stuttgart, Fakultät 1: Architektur und Stadtplanung

2009/2010

Master of Science

| — | Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft |
| --- | --- |

—

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011/2012

| — | Fachhochschule Aachen, Fachbereich Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Aachen, Fachbereich Architektur

2009/2010

Master of Science (M.Sc.) in Kombination mit dem Bachelor of Science (B.Sc.)

| — | Bauhaus-Universität Weimar |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar

2005/2006

| — | Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur

2008/2009

| — | Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur und Urbanistik |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur und Urbanistik

2013/2014

Eesti

Arhitektuurimagister

Eesti Kunstiakadeemia

2006/2007

Ελλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα – Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

| — | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

1999/2000

| — | Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών |
| --- | --- |

—

Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

1999/2000

Πολυτεχνείο Κρήτης, Σχολή Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

2004/2005

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

1988/1989

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

| — | Universidad de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña

1991/1992

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994/1995

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

1998/1999

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000/2001

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001/2002

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002/2003

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005/2006

| — | Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior |
| --- | --- |

—

Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior

| — | Universidad Pontificia de Salamanca |
| --- | --- |

—

Universidad Pontificia de Salamanca

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006/2007

| — | IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009/2010

Título de Graduado/a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008/2009

| — | Universidad de Zaragoza. Escuela de Ingeniería y Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Zaragoza. Escuela de Ingeniería y Arquitectura

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

2009/2010

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

| — | Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior |
| --- | --- |

—

Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior

| — | Universitat Ramon Llull, la Salle |
| --- | --- |

—

Universitat Ramon Llull, la Salle

| — | Universidad San Pablo CEU – Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU – Madrid

2010/2011

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

| — | Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad de Las Palmas de Gran Canaria. Escuela de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Las Palmas de Gran Canaria. Escuela de Arquitectura

| — | Universidad de Castilla La Mancha. Escuela de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Castilla La Mancha. Escuela de Arquitectura

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universitat Politècnica de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de Catalunya

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010/2011

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011/2012

| — | Universidad de Zaragoza, Escuela de Ingeniería y Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Zaragoza, Escuela de Ingeniería y Arquitectura

| — | Escuela Técnica Superior de Arquitectura – Universidad del Pais Vasco/Euskal Herriko Unibertsitatea |
| --- | --- |

—

Escuela Técnica Superior de Arquitectura – Universidad del Pais Vasco/Euskal Herriko Unibertsitatea

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Politécnica de Valencia. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Valencia. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

2014/2015

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

| — | Universidad de Alcalá de Henares. Escuela Politécnica de Alcalá de Henares |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares. Escuela Politécnica de Alcalá de Henares

2015/2016

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

2016/2017

| — | Universidad Europea de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Valencia

2013/2014

| — | Universidad Europea de Canarias |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Canarias

2012/2013

France

| 1. | Diplôme d’architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d’architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l’architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l’architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d’architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d’architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d’architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d’architecture de Paris

| 3. | Diplôme d’architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d’architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d’Etat d’architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d’Etat d’architecte (DEA)

| 4. | Ecole Nationale Supérieure d’Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

Ecole Nationale Supérieure d’Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte diplômé d’Etat à l’exercice de la maîtrise d’œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l’architecture)

2005/2006

| | Ecole Nationale Supérieure d’Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur |
| --- | --- |

Ecole Nationale Supérieure d’Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Grenoble (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Grenoble (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nancy (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nancy (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Normandie (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Normandie (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Toulouse (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Toulouse (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Versailles (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Versailles (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

Diplôme d’Etat d’architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| 5. | Diplôme d’études de l’école spéciale d’architecture Grade 2 équivalent au diplôme d’Etat d’architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d’études de l’école spéciale d’architecture Grade 2 équivalent au diplôme d’Etat d’architecte

| 5. | Ecole spéciale d’architecture (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

Ecole spéciale d’architecture (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Diplôme d’architecte de l’ESA habilitant à exercer la maitrise d’œuvre en son nom propre, équivalent à l’habilitation de l’architecte diplômé d’Etat à l’exercice de la maîtrise d’œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l’architecture

2006/2007

| 6. | Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte de l’INSA à exercer la maîtrise d’œuvre en son nom propre équivalent à l’HMONP, reconnue par le ministère chargé de l’architecture

2005/2006

Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours d’architecte pour ingénieur)

| | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte de l’INSA à exercer la maîtrise d’œuvre en son nom propre équivalent à l’HMONP, délivrée par le ministère chargé de l’architecture

2005/2006

Hrvatska

Magistar/Magistrica inženjer/inženjerka arhitekture i urbanizma

Sveučilište u Zagrebu, Arhitektonski fakultet

Diploma; Dopunska isprava o studiju; Potvrda HKA da podnositelj zahtjeva ispunjava kvalifikacijske uvjete

2005/2006

Magistar/magistra inženjer/inženjerka arhitekture

Sveučilišteu Splitu – Gakultet građevinarstva, arhitekture i geodezije

Potvrda Hrvatske komore arhitekata da podnositelj zahtjeva zadovoljava uvijete za upis u komoru.

2016/2017

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch))

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005/2006

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005/2006

Italia (106)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

Diploma di abilitazione all’esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell’istruzione, dell’università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l’esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

| — | Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria

2000/2001

Laurea in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

1998/1999

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

Laurea specialistica in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

2000/2001

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata – Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata – Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2001/2002

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002/2003

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003/2004

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005/2006

Laurea magistrale in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

2004/2005

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010/2011

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004/2005

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004/2005

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004/2005

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006/2007

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008/2009

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma „La Sapienza“

1998/1999

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

1999/2000

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma „La Sapienza“

2004/2005

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001/2002

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005/2006

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

2001/2002

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell’Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell’Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002/2003

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“

2004/2005

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbanistica)

| — | Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria

2005/2006

Laurea Specialistica in Progettazione dell’Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

2004/2005

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi di Trieste

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014/2015

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006/2007

| — | Università degli Studi di Enna „Kore“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna „Kore“

2004/2005

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

2008/2009

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

2009/2010

| — | Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

2010/2011

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell’Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2000/2001

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell’Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001/2002

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001/2002

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004/2005

Laurea Specialistica Architettura delle Costruzioni

Università degli Studi di Cagliari

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004/2005

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2001/2002

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005/2006

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004/2005

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2009/2010

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro e Valorizzazione)

Politecnico di Torino

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Ambiente e Paesaggio)

Politecnico di Torino

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Nuove Qualità delle Costruzioni e dei Contesti)

Università degli Studi della Campania „Luigi Vanvitelli“ (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2007/2008

Laurea Magistrale in Architettura e Ingegneria Edile

Università degli Studi della Campania „Luigi Vanvitelli“ (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2009/2010

Laurea Magistrale in Architettura e Progetto dell’Ambiente Urbano

Università degli Studi della Campania „Luigi Vanvitelli“ (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2009/2010

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione degli Interni e per l’Autonomia

Università degli Studi della Campania „Luigi Vanvitelli“ (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2011/2012

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2007/2008

Laurea Magistrale in Architettura – Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale Architettura per la Sostenibilità

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale Architettura per l’Ambiente Costruito

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura e Culture del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l’Antico

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura – Restauro

Università degli Studi „Mediterranea“ di Reggio Calabria

2013/2014

Κύπρος

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα – Μηχανικού στην αρχιτεκτονική

| — | Πανεπιστήμιο Κύπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Κύπρου

Βεβαίωση που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (ΕΤΕΚ) η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

2005/2006

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006/2007

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

Frederick University, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών του Πανεπιστημίου Frederick

2014/2015

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007/2008

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

Architekto kvalifikacijos atestatas (Atestuotas architektas)

2007/2008

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007/2008

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar

2007/2008

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar

2007/2008

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita’ ta’ Malta

Warrant b’titlu ta’ „Perit“ mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007/2008

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

As of 2014/2015: Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk: |
| --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

1988/1989

| | — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| | — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| | — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| | — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| | — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| | — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003/2004

| | — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002/2003

| | Master of Architecture |
| --- | --- |

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten/ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003/2004

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten/Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003/2004

Hanze Hogeschool Groningen/Academie van Bouwkunst Groningen

2003/2004

Hogeschool Rotterdam/Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003/2004

Fontys Hogeschool voor de Kunsten/Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003/2004

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998/1999

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004/2005

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008/2009

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008/2009

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006/2007

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008/2009

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008/2009

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011/2012

| 13. | BA-Studiengang Bauplanung u. Bauwirtschaft Studienzweig Architektur u. MA-Studiengang Architektur |
| --- | --- |

13.

BA-Studiengang Bauplanung u. Bauwirtschaft Studienzweig Architektur u. MA-Studiengang Architektur

| 13. | Fachhochschule Joanneum Graz |
| --- | --- |

13.

Fachhochschule Joanneum Graz

2015/2016

| 14. | Bachelorstudiengang „Green Building“ und Masterstudiengang „Architektur – Green Building“ |
| --- | --- |

14.

Bachelorstudiengang „Green Building“ und Masterstudiengang „Architektur – Green Building“

| 14. | Fachhochschule Campus Wien |
| --- | --- |

14.

Fachhochschule Campus Wien

2016/2017

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007/2008

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003/2004

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011/2012

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008/2009

| — | Uniwersytet Techniczno-Przyrodniczy im. Jana i Jędrzeja Śniadeckich w Bydgoszczy |
| --- | --- |

—

Uniwersytet Techniczno-Przyrodniczy im. Jana i Jędrzeja Śniadeckich w Bydgoszczy

2011/2012

| — | Politechnika Poznańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Poznańska

2007/2008

| — | Uniwersytet Zielonogórski |
| --- | --- |

—

Uniwersytet Zielonogórski

2008/2009

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| | Politechnika Świętokrzyska |
| --- | --- |

Politechnika Świętokrzyska

2012/2013

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988/1989

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986/1987

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

1993/1994

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995/1996

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997/1998

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998/1999

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998/1999

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991/1992

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001/2002

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001/2002

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999/2000

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

2006/2007

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995/1996

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008/2009

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007/2008

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988/1989 (Licenciatura) 2007/2008 (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006/2007

| | Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

Universidade Lusíada do Porto

2006/2007

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006/2007

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988/1989

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001/2002

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003/2004

Certidão de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2010/2011

| — | Universitatea „Politehnică“ din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea „Politehnică“ din Timişoara

2011/2012

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

2010/2011

| — | Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi

2007/2008

| — | Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură

2009/2010

Diploma de licență și master

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“

2011/2012

| — | Universitatea „Politehnică“ din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea „Politehnică“ din Timişoara

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

| — | Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi

| — | Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007/2008

Diploma o pridobljeni magistrski izobrazbi 2. stopnje

Univerza v Mariboru; Fakulteta za gradbeništvo, prometno inženirstvo in arhitekturo

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007/2008

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004/2005

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 „Architektonická tvorba“ |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 „Architektonická tvorba“

2007/2008

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

1998/1999

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010/2011

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010/2011

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

2010/2011

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

1998/1999

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009/2010

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | – Universities |
| --- | --- |

1.

– Universities

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Education

1988/1989

| | — | Colleges of Art |
| --- | --- | --- |

—

Colleges of Art

| | — | Schools of Art |
| --- | --- | --- |

—

Schools of Art

| | — | Cardiff University |
| --- | --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| | — | University for the Creative Arts |
| --- | --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008/2009

| | — | Birmingham City University |
| --- | --- | --- |

—

Birmingham City University

2008/2009

| | — | University of Nottingham |
| --- | --- | --- |

—

University of Nottingham

2008/2009

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988/1989

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| | — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| | — | Architectural Association |
| --- | --- | --- |

—

Architectural Association

2011/2012

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | – University of Liverpool |
| --- | --- |

6.

– University of Liverpool

2006/2007

| | — | Cardiff University |
| --- | --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| | — | University of Plymouth |
| --- | --- | --- |

—

University of Plymouth

2007/2008

| | — | Queens University, Belfast |
| --- | --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009/2010

| | — | Northumbria University |
| --- | --- | --- |

—

Northumbria University

2009/2010

| | — | University of Brighton |
| --- | --- | --- |

—

University of Brighton

2010/2011

| | — | Birmingham City University |
| --- | --- | --- |

—

Birmingham City University

2010/2011

| | — | University of Kent |
| --- | --- | --- |

—

University of Kent

2006/2007

| | — | University of Ulster |
| --- | --- | --- |

—

University of Ulster

2008/2009

| | — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009/2010

| | — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011/2012

| | — | Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

—

Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2014/2015

| | — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011/2012

| | — | University of Lincoln |
| --- | --- | --- |

—

University of Lincoln

2011/2012

| | — | University of Huddersfield |
| --- | --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012/2013

| | — | University of the West of England |
| --- | --- | --- |

—

University of the West of England

2011/2012

| | — | University of Westminster |
| --- | --- | --- |

—

University of Westminster

2011/2012

| | — | University for the Creative Arts |
| --- | --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013/2014

| | — | University of Central Lancashire |
| --- | --- | --- |

—

University of Central Lancashire

2014/2015

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006/2007

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007/2008

| | — | Northumbria University |
| --- | --- | --- |

—

Northumbria University

2008/2009

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008/2009

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- | --- |

10.

—

Leeds Metropolitan University

2007/2008

| | — | University of Edinburgh |
| --- | --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008/2009

| | — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009/2010

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | — | University College London |
| --- | --- | --- |

11.

—

University College London

2011/2012

| | — | University of Nottingham |
| --- | --- | --- |

—

University of Nottingham

2013/2014

| | — | University of East London |
| --- | --- | --- |

—

University of East London

2013/2014

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011/2012

| | — | De Montfort University |
| --- | --- | --- |

—

De Montfort University

2011/2012

| | — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011/2012

| | — | Nottingham Trent University |
| --- | --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012/2013

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008/2009

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008/2009

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009/2010

| | — | MPhil in Architecture and Urban Design |
| --- | --- | --- |

—

MPhil in Architecture and Urban Design

| | — | University of Cambridge |
| --- | --- | --- |

—

University of Cambridge

2013/2014

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008/2009

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011/2012

| 18. | M’Arch |
| --- | --- |

18.

M’Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011/2012

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012/2013

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015/2016

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013/2014

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013/2014

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012/2013

| 24. | M.Arch |
| --- | --- |

24.

M.Arch

| 24. | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

24.

Sheffield Hallam University

2013/2014

| 25. | MArch Architecture |
| --- | --- |

25.

MArch Architecture

| 25. | University of the Arts London is the awarding body and the MArch Architecture is offered by Central Saint Martins |
| --- | --- |

25.

University of the Arts London is the awarding body and the MArch Architecture is offered by Central Saint Martins

2015/2016

| 26. | MArch: Master of Architecture |
| --- | --- |

26.

MArch: Master of Architecture

| 26. | London South Bank University |
| --- | --- |

26.

London South Bank University

2015/2016

| 27. | Master of Architecture with Urban Planning |
| --- | --- |

27.

Master of Architecture with Urban Planning

| 27. | University of Dundee |
| --- | --- |

27.

University of Dundee

2015/2016

| 28. | MArch Architecture: Collaborative Practice |
| --- | --- |

28.

MArch Architecture: Collaborative Practice

| 28. | University of Sheffield |
| --- | --- |

28.

University of Sheffield

2015/2016

---

(1)  2012. aastani.

(2)  2013. aastast.

(3)  
  1. oktoobrini 2017, kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile peab olema lisatud ka kraadiõppe praktika lõpetamise tunnistus („staż podyplomowy“).

(4)  2011. aastast.

(5)  2013. aasta jaanuarist.

(6)  2015. aasta juunist.

(7)  2015. aasta veebruarist.

(8)  1991./1992. aastast.

(9)  2015. aasta juunist.

(10)  2011. aasta juulist.

(11)  2015. aasta juunist.

(12)  2006. aasta maist.

(13)  2015. aasta juunist.

(14)  
  3. novembrist 2015.

(15)  2008. aasta septembrist.

(16)  2015. aasta maist.

(17)  2006. aastast.

(18)  2012. aastast.

(19)  2015. aasta juunist.

(20)  2015. aasta juunist.

(21)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 30. detsember 1994.

(22)  2012. aastani.

(23)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 4. aprill 2000.

(24)  2006. aasta maist.

(25)  2015. aasta juunist.

(26)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 3. juuni 2015.

(27)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 30. detsember 1994.

(28)  2015. aasta maist.

(29)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 1. jaanuar 1983.

(30)  2015. aasta juunist.

(31)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 14. juuni 2017.

(32)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 1. jaanuar 1983.

(33)  
  14. septembrini 2010.

(34)  2009. aasta oktoobrist.

(35)  2015. aasta juunist.

(36)  2009. aasta oktoobrist.

(37)  2009. aasta oktoobrist.

(38)  2015. aasta veebruarist.

(39)  2008. aasta septembrist.

(40)  
  1. august 1987, välja arvatud isikud, kes alustasid õpinguid enne nimetatud kuupäeva.

(41)  
  31. detsember 1971

(42)  
  31. oktoober 1999

(43)  Pärast 5. märtsi 1982 alustatud õpingute läbimise kohta ei väljastata enam kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti.

(44)  
  9. juuli 1984

(45)  
  31. märts 2004.

(46)  
  1. veebruar 1984

(47)  
  3. detsember 1971

(48)  
  31. oktoober 1993

(49)  Pärast 5. märtsi 1982 alustatud õpingute läbimise kohta ei väljastata enam kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti.

(50)  
  8. juuli 1984

(51)  
  31. märts 2004.

(52)  
  1. jaanuar 1991.

(53)  2015. aasta juunist.

(54)  2009. aasta oktoobrist.

(55)  2015. aasta maist.

(56)  2015. aasta juunist.

(57)  2015. aasta veebruarist.

(58)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 8. detsember 2016.

(59)  2015. aasta juunist.

(60)  2015. aasta veebruarist.

(61)  2008. aasta septembrist.

(62)  2017. aasta juulist.

(63)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 12. august 1996.

(64)  2008. aasta septembrist.

(65)  
  30. september 2007

(66)  
  28. veebruar 2013.

(67)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 31. detsember 1994.

(68)  2015. aasta juunist.

(69)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 3. juuni 2015.

(70)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 1. jaanuar 1983.

(71)  
  17. veebruarist 2006.

(72)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 3. juuni 2015.

(73)  
  21. novembrist 2003.

(74)  Hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurgi (arsti ja hambaarsti põhiõpe) kvalifikatsiooni andva õppe eelduseks on arsti põhiõppe (artikkel 24) ja hambaarsti põhiõppe (artikkel 34) edukas läbimine.

(75)  2006. aastast.

(76)  
  10. juulist 2014.

(77)  2009. aastast.

(78)  2013. aasta jaanuarist.“

(79)  Kõnealune kvalifikatsiooni tõendav dokument tagab selle omaniku kvalifikatsiooni automaatse tunnustamise, kui see on välja antud liikmesriikide kodanikele, kes omandasid kvalifikatsiooni Iirimaal.

(80)  Kõnealune teave kvalifikatsiooni tõendava dokumendi kohta lisati selle tagamiseks, et Iirimaal õpingud läbinutel oleks õigus automaatsele tunnustamisele, tarviduseta end Iirimaal registreerida, kuna selline registreerimine ei ole kvalifikatsiooni omandamise osa.

(81)  Kõnealune teave kvalifikatsiooni tõendava dokumendi kohta asendab varasemad kanded Ühendkuningriigi puhul selle tagamiseks, et Ühendkuningriigis õpingud läbinutel oleks õigus kvalifikatsiooni automaatsele tunnustamisele, tarviduseta end registreerida, kuna selline registreerimine ei ole kvalifikatsiooni omandamise osa.

(82)  Kehtiv kuni 2001. aastani.

(83)  2001./2002. aastast.“

(84)  2012. aastani.

(85)  2013. aastast

(86)  
  1. oktoobrini 2016, kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile peab olema lisatud ka kraadiõppe praktika lõpetamise tunnistus („staż podyplomowy“).

(87)  
  1. oktoobrist 2011.

(88)  
  1. septembrist 2017.

(89)  Kehtiv kuni 22. novembrini 2006.

(90)  
  23. novembrist 2006.

(91)  Kehtiv kuni 10. aprillini 2008.

(92)  
  11. aprillist 2008.

(93)  
  10. jaanuarist 2011.

(94)  
  1. oktoobrist 2011.

(95)  
  1. oktoobrist 2012.“

(96)  Kõnealune kvalifikatsiooni tõendav dokument tagab selle omaniku kvalifikatsiooni automaatse tunnustamise, kui see on välja antud liikmesriikide kodanikele, kes omandasid kvalifikatsiooni Iirimaal.

(97)  Kõnealune teave kvalifikatsiooni tõendava dokumendi kohta lisati selle tagamiseks, et Iirimaal õpingud läbinutel oleks õigus automaatsele tunnustamisele, tarviduseta end Iirimaal registreerida, kuna selline registreerimine ei ole kvalifikatsiooni omandamise osa.

(98)  Kõnealune teave kvalifikatsiooni tõendava dokumendi kohta lisati selle tagamiseks, et Ühendkuningriigis õpingud läbinutel oleks õigus kvalifikatsiooni automaatsele tunnustamisele, tarviduseta end registreerida, kuna selline registreerimine ei ole kvalifikatsiooni omandamise osa.

(99)  Kehtiv kuni 2001. aastani.

(100)  2001./2002. aastast.“

(101)  Kõnealune kvalifikatsiooni tõendav dokument tagab selle omaniku kvalifikatsiooni automaatse tunnustamise, kui see on välja antud liikmesriikide kodanikele, kes omandasid kvalifikatsiooni Iirimaal.

(102)  Kõnealune teave kvalifikatsiooni tõendava dokumendi kohta lisati selle tagamiseks, et Iirimaal õpingud läbinutel oleks õigus automaatsele tunnustamisele, tarviduseta end Iirimaal registreerida. Sellistel puhkudel tõendab lisatud tunnistus kõigi kvalifikatsiooninõuete täitmist.

(103)  Kõnealune kvalifikatsiooni tõendav dokument tagab selle omaniku kvalifikatsiooni automaatse tunnustamise, kui see on välja antud liikmesriikide kodanikele, kes omandasid kvalifikatsiooni Ühendkuningriigis.

(104)  Kõnealune teave kvalifikatsiooni tõendava dokumendi kohta lisati selle tagamiseks, et Ühendkuningriigis õpingud läbinutel oleks õigus kvalifikatsiooni automaatsele tunnustamisele, tarviduseta end registreerida. Sellistel puhkudel tõendab lisatud tunnistus kõigi kvalifikatsiooninõuete täitmist.

(105)  
  10. jaanuarist 2011.“

(106)  Nimetused „Università degli studi di (linna nimi)“ ja „Università di (linna nimi)“ on võrdväärsed terminid, mis osutavad samale ülikoolile.

(107)  Alates 2016. aasta oktoobrist kasutatakse nimetust „Università degli Studi della Campania „Luigi Vanvitelli“
  “.“

---