# Az Európai Unió L 25/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 25 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. január 30. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 25

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. január 30.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2018/137 végrehajtási rendelete (2018. január 29.) a tunéziai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 101/2011/EU rendelet végrehajtásáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/138 végrehajtási rendelete (2018. január 16.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Traditional Welsh Caerphilly/Traditional Welsh Caerffili [OFJ]) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/139 végrehajtási rendelete (2018. január 29.) az 1033/2006/EK rendeletnek az ICAO-rendelkezésekre vonatkozó hivatkozások tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/140 végrehajtási rendelete (2018. január 29.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint az Indiából származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről | 6 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2018/141 határozata (2018. január 29.) a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról | 38 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/142 végrehajtási határozata (2018. január 15.) az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 2014/762/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 71. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/143 végrehajtási határozata (2018. január 19.) az új könnyű haszongépjárművek gyártói számára a 2016. naptári évre vonatkozóan előzetesen kiszámított átlagos fajlagos CO2-kibocsátásoknak és fajlagos kibocsátási célértékeknek az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megerősítéséről, illetőleg módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 184. számú dokumentummal történt) | 49 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/144 végrehajtási határozata (2018. január 19.) a személygépkocsi-gyártók számára a 2016. naptári évre vonatkozóan előzetesen kiszámított átlagos fajlagos CO2-kibocsátásoknak és fajlagos kibocsátási célértékeknek a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megerősítéséről, illetőleg módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 186. számú dokumentummal történt) | 64 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2018/137 végrehajtási rendelete (2018. január 29.) a tunéziai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 101/2011/EU rendelet végrehajtásáról

1

*

A Bizottság (EU) 2018/138 végrehajtási rendelete (2018. január 16.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Traditional Welsh Caerphilly/Traditional Welsh Caerffili [OFJ])

3

*

A Bizottság (EU) 2018/139 végrehajtási rendelete (2018. január 29.) az 1033/2006/EK rendeletnek az ICAO-rendelkezésekre vonatkozó hivatkozások tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

4

*

A Bizottság (EU) 2018/140 végrehajtási rendelete (2018. január 29.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint az Indiából származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről

6

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2018/141 határozata (2018. január 29.) a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról

38

*

A Bizottság (EU) 2018/142 végrehajtási határozata (2018. január 15.) az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 2014/762/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 71. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2018) 71. számú dokumentummal történt)

1

40

*

A Bizottság (EU) 2018/143 végrehajtási határozata (2018. január 19.) az új könnyű haszongépjárművek gyártói számára a 2016. naptári évre vonatkozóan előzetesen kiszámított átlagos fajlagos CO2-kibocsátásoknak és fajlagos kibocsátási célértékeknek az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megerősítéséről, illetőleg módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 184. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2018) 184. számú dokumentummal történt)

49

*

A Bizottság (EU) 2018/144 végrehajtási határozata (2018. január 19.) a személygépkocsi-gyártók számára a 2016. naptári évre vonatkozóan előzetesen kiszámított átlagos fajlagos CO2-kibocsátásoknak és fajlagos kibocsátási célértékeknek a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megerősítéséről, illetőleg módosításáról
  (az értesítés a C(2018) 186. számú dokumentummal történt)

2

(az értesítés a C(2018) 186. számú dokumentummal történt)

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.1.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 25/1

---

A TANÁCS (EU) 2018/137 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. január 29.)

a tunéziai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 101/2011/EU rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tunéziai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. február 4-i 101/2011/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. február 4-én elfogadta a 101/2011/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. február 4-én elfogadta a 101/2011/EU rendeletet.

| (2) | A 101/2011/EU rendelet I. mellékletében foglalt jegyzék felülvizsgálata alapján az egyik személyre vonatkozó bejegyzést módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A 101/2011/EU rendelet I. mellékletében foglalt jegyzék felülvizsgálata alapján az egyik személyre vonatkozó bejegyzést módosítani kell.

| (3) | A 101/2011/EU rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 101/2011/EU rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 101/2011/EU rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. PORODZANOV

---

(1)  
  HL L 31., 2011.2.5., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 101/2011/EU rendelet I. mellékletében szereplő következő személyre vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi bejegyzés lép:

| | Név | Azonosításra szolgáló adatok | Indokolás |
| --- | --- | --- | --- |
| „5 | Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI | Tunéziai állampolgár. Születési hely és idő: Tunisz, 1981. december 2. Naïma BOUTIBA fia, Nesrine BEN ALI férje. Személyazonosító igazolvány száma: 04682068. | Olyan személy, akivel kapcsolatban a tunéziai igazságügyi szervek nyomozást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség tunéziai közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség harmadik fél részére jogosulatlan előny szerzése és az államnak való károkozás végett, közhivatalt ellátó személy (Ben Ali volt elnök) által elkövetett hivatallal való visszaélésben; más személy részére közvetett vagy közvetlen előny szerzése végett, közhivatalt ellátó személy (Ben Ali volt elnök) jogellenes befolyásolása; valamint bűnrészesség állami pénzeszközök közhivatalt ellátó személy általi rosszhiszemű, jogosulatlan átvételének és saját maga vagy családtagjai személyes céljaira történő felhasználásának bűntettében.” |

Név

Azonosításra szolgáló adatok

Indokolás

„5

Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI

Tunéziai állampolgár. Születési hely és idő: Tunisz, 1981. december 2. Naïma BOUTIBA fia, Nesrine BEN ALI férje. Személyazonosító igazolvány száma: 04682068.

Olyan személy, akivel kapcsolatban a tunéziai igazságügyi szervek nyomozást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség tunéziai közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség harmadik fél részére jogosulatlan előny szerzése és az államnak való károkozás végett, közhivatalt ellátó személy (Ben Ali volt elnök) által elkövetett hivatallal való visszaélésben; más személy részére közvetett vagy közvetlen előny szerzése végett, közhivatalt ellátó személy (Ben Ali volt elnök) jogellenes befolyásolása; valamint bűnrészesség állami pénzeszközök közhivatalt ellátó személy általi rosszhiszemű, jogosulatlan átvételének és saját maga vagy családtagjai személyes céljaira történő felhasználásának bűntettében.”

---

| 2018.1.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 25/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 25/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/138 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. január 16.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Traditional Welsh Caerphilly”/„Traditional Welsh Caerffili” [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában az Egyesült Királyság kérelmét (2) a „Traditional Welsh Caerphilly”/„Traditional Welsh Caerffili” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában az Egyesült Királyság kérelmét (2) a „Traditional Welsh Caerphilly”/„Traditional Welsh Caerffili” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Traditional Welsh Caerphilly”/„Traditional Welsh Caerffili” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Traditional Welsh Caerphilly”/„Traditional Welsh Caerffili” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Traditional Welsh Caerphilly”/„Traditional Welsh Caerffili” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.3. osztályba (Sajtok) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 16-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 317., 2017.9.23., 10. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2018.1.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 25/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 25/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/139 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. január 29.)

az 1033/2006/EK rendeletnek az ICAO-rendelkezésekre vonatkozó hivatkozások tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (átjárhatósági rendelet) (1) és különösen annak 3. cikke (5) bekezdésére,

az Egységes Égbolt Bizottsággal való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 1033/2006/EK bizottsági rendelet (2) 2. cikke (2) bekezdésének 16. pontja hivatkozik a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (a továbbiakban: az ICAO) által kidolgozott „Eljárások léginavigációs szolgáltatásokhoz – légi közlekedési műveletek” (Procedures for Air Navigation Services – Aircraft Operations) (PANS-OPS, 8168. sz. dokumentum) I. kötetének meghatározásaira, pontosabban annak 2006. évi 5., a 6. módosítást tartalmazó kiadására. 2016. november 10-én az ICAO módosította a 8168. sz. dokumentumot, beleszerkesztve a 7. sz. módosítást. |
| --- | --- |

(1)

Az 1033/2006/EK bizottsági rendelet (2) 2. cikke (2) bekezdésének 16. pontja hivatkozik a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (a továbbiakban: az ICAO) által kidolgozott „Eljárások léginavigációs szolgáltatásokhoz – légi közlekedési műveletek” (Procedures for Air Navigation Services – Aircraft Operations) (PANS-OPS, 8168. sz. dokumentum) I. kötetének meghatározásaira, pontosabban annak 2006. évi 5., a 6. módosítást tartalmazó kiadására. 2016. november 10-én az ICAO módosította a 8168. sz. dokumentumot, beleszerkesztve a 7. sz. módosítást.

| (2) | Az 1033/2006/EK rendelet mellékletének 2. pontja hivatkozásokat tartalmaz az ICAO „Eljárások léginavigációs szolgáltatásokhoz – légiforgalom-irányítás” (Procedures for Air Navigation Services – Air Traffic Management) című dokumentumára (PANS-ATM, 4444. sz. dokumentum), pontosabban annak a 2007. évi 15., a 6. módosítást tartalmazó kiadásában meghatározott rendelkezéseire. 2016. november 10-én az ICAO módosította a 4444. sz. dokumentumot, beleszerkesztve a 7A. sz. módosítást. |
| --- | --- |

(2)

Az 1033/2006/EK rendelet mellékletének 2. pontja hivatkozásokat tartalmaz az ICAO „Eljárások léginavigációs szolgáltatásokhoz – légiforgalom-irányítás” (Procedures for Air Navigation Services – Air Traffic Management) című dokumentumára (PANS-ATM, 4444. sz. dokumentum), pontosabban annak a 2007. évi 15., a 6. módosítást tartalmazó kiadásában meghatározott rendelkezéseire. 2016. november 10-én az ICAO módosította a 4444. sz. dokumentumot, beleszerkesztve a 7A. sz. módosítást.

| (3) | Az 1033/2006/EK rendeletnek a 8168. és a 4444. számú dokumentumra vonatkozó utalásait frissíteni kell, hogy a tagállamok eleget tudjanak tenni nemzetközi jogi kötelezettségeiknek és biztosítani tudják az összhangot az ICAO nemzetközi szabályozási keretével. |
| --- | --- |

(3)

Az 1033/2006/EK rendeletnek a 8168. és a 4444. számú dokumentumra vonatkozó utalásait frissíteni kell, hogy a tagállamok eleget tudjanak tenni nemzetközi jogi kötelezettségeiknek és biztosítani tudják az összhangot az ICAO nemzetközi szabályozási keretével.

| (4) | Ezért az 1033/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Ezért az 1033/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1033/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (2) bekezdésének 16. pontja helyébe a következő szöveg lép:
  „16.   »közelkörzeti eljárások«: az ICAO »Eljárások léginavigációs szolgáltatásokhoz – légi közlekedési műveletek« (Procedures for Air Navigation Services – Aircraft Operations) című dokumentumában (PANS-OPS, 8168. sz. dokumentum, I. kötet, 5. kiadás, 2006. – a 7.-ig az összes módosítást tartalmazza) meghatározott szabvány műszeres indulások és szabvány műszeres érkezések.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (2) bekezdésének 16. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„16.   »közelkörzeti eljárások«: az ICAO »Eljárások léginavigációs szolgáltatásokhoz – légi közlekedési műveletek« (Procedures for Air Navigation Services – Aircraft Operations) című dokumentumában (PANS-OPS, 8168. sz. dokumentum, I. kötet, 5. kiadás, 2006. – a 7.-ig az összes módosítást tartalmazza) meghatározott szabvány műszeres indulások és szabvány műszeres érkezések.”

| 2. | A mellékletben a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | Az ICAO PANS-ATM, 4444. sz. dokumentuma (2016. évi 16., a 7A.-ig az összes módosítást tartalmazó kiadása) 4. fejezetének 4.4. szakasza („Repülési tervek”), valamint 11. fejezetének 11.4.2.2. bekezdése („Mozgással kapcsolatos üzenetek”).” |
| --- | --- | --- |

2.

A mellékletben a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 96., 2004.3.31., 26. o.

1

(2)  A Bizottság 1033/2006/EK rendelete (2006. július 4.) az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről (HL L 186., 2006.7.7., 46. o.).

2

---

| 2018.1.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 25/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 25/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/140 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. január 29.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint az Indiából származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (2) és (4) bekezdésére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Ideiglenes intézkedések

Ideiglenes intézkedések

| (1) | 2017. augusztus 16-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az (EU) 2017/1480 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes lemezgrafitos öntöttvasból (más néven szürkevasból) vagy gömbgrafitos öntöttvasból (más néven alakítható öntöttvasból) készült áruknak, valamint azok részeinek az Európai Unióba (a továbbiakban: Unió) irányuló behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

2017. augusztus 16-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az (EU) 2017/1480 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes lemezgrafitos öntöttvasból (más néven szürkevasból) vagy gömbgrafitos öntöttvasból (más néven alakítható öntöttvasból) készült áruknak, valamint azok részeinek az Európai Unióba (a továbbiakban: Unió) irányuló behozatalára.

2

| (2) | A vizsgálatot a Bizottság 2016. december 10-én indította meg az eljárás megindításáról szóló értesítésnek (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzétételével, miután 2016. október 31-én az egyes öntöttvas áruk teljes uniós termelésének több mint 40 %-át képviselő hét uniós gyártó – nevezetesen a Fondatel Lecompte SA, az Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd, a Saint-Gobain PAM SA, a Fonderies Dechaumont SA, a Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, a Saint-Gobain Construction Products UK Ltd és a Fundiciones de Odena SA (a továbbiakban: panaszosok) – panaszt nyújtott be. |
| --- | --- |

(2)

A vizsgálatot a Bizottság 2016. december 10-én indította meg az eljárás megindításáról szóló értesítésnek (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzétételével, miután 2016. október 31-én az egyes öntöttvas áruk teljes uniós termelésének több mint 40 %-át képviselő hét uniós gyártó – nevezetesen a Fondatel Lecompte SA, az Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd, a Saint-Gobain PAM SA, a Fonderies Dechaumont SA, a Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, a Saint-Gobain Construction Products UK Ltd és a Fundiciones de Odena SA (a továbbiakban: panaszosok) – panaszt nyújtott be.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (3) | Az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2015. október 1. és 2016. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak), a kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata pedig a 2013. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(3)

Az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2015. október 1. és 2016. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak), a kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata pedig a 2013. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.2.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (4) | Az ideiglenes dömpingellenes vám kivetését eredményező lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal) követően a panaszosok, a Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamara (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, a továbbiakban: CCCME), a független importőröket tömörítő Free Castings Imports elnevezésű ad hoc szervezet (a továbbiakban: FCI), két független importőr, az indiai exportáló gyártók, valamint hét kínai exportáló gyártó nyújtott be írásos beadványt az ideiglenes ténymegállapításokkal kapcsolatos álláspontjuk ismertetése céljából. |
| --- | --- |

(4)

Az ideiglenes dömpingellenes vám kivetését eredményező lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal) követően a panaszosok, a Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamara (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, a továbbiakban: CCCME), a független importőröket tömörítő Free Castings Imports elnevezésű ad hoc szervezet (a továbbiakban: FCI), két független importőr, az indiai exportáló gyártók, valamint hét kínai exportáló gyártó nyújtott be írásos beadványt az ideiglenes ténymegállapításokkal kapcsolatos álláspontjuk ismertetése céljából.

ad hoc

| (5) | A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásra a CCCME-vel, az FCI-vel és a panaszosokkal került sor. A CCCME esetében két meghallgatást is tartottak a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő elnökletével. |
| --- | --- |

(5)

A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásra a CCCME-vel, az FCI-vel és a panaszosokkal került sor. A CCCME esetében két meghallgatást is tartottak a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő elnökletével.

| (6) | A Bizottság mérlegelte és az alábbiakban foglaltak szerint megválaszolta az érdekelt felek észrevételeit. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság mérlegelte és az alábbiakban foglaltak szerint megválaszolta az érdekelt felek észrevételeit.

| (7) | A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott végleges ténymegállapításai megtételéhez. A független importőrök kérdőívre adott válaszainak ellenőrzése céljából az alábbi felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:






  — | Hydrotec Technologies AG, Wildeshausen, Németország, |
| --- | --- | --- |

(7)

A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott végleges ténymegállapításai megtételéhez. A független importőrök kérdőívre adott válaszainak ellenőrzése céljából az alábbi felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:

—

Hydrotec Technologies AG, Wildeshausen, Németország,

| — | Mario Cirino Pomicino S.p.A., Nápoly, Olaszország. |
| --- | --- |

—

Mario Cirino Pomicino S.p.A., Nápoly, Olaszország.

| (8) | A Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról (a továbbiakban: végső nyilvánosságra hozatal), amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot szándékozik kivetni a Kínából származó öntöttvas áruk Unióba irányuló behozatalára, véglegesen be kívánja szedni az ideiglenes vám révén biztosított összegeket, valamint meg akarja szüntetni az Indiából származó öntöttvas áruk Unióba irányuló behozatalára vonatkozó vizsgálatot. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról (a továbbiakban: végső nyilvánosságra hozatal), amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot szándékozik kivetni a Kínából származó öntöttvas áruk Unióba irányuló behozatalára, véglegesen be kívánja szedni az ideiglenes vám révén biztosított összegeket, valamint meg akarja szüntetni az Indiából származó öntöttvas áruk Unióba irányuló behozatalára vonatkozó vizsgálatot.

| (9) | A felek számára meghatározott időszakot biztosítottak a végső nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeik benyújtásához. A végső nyilvánosságra hozatalt követően, illetve a meghallgatások alkalmával a CCCME, az FCI, az uniós gazdasági ágazat és három exportáló gyártó nyújtott be írásbeli észrevételeket. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte és figyelembe vette. |
| --- | --- |

(9)

A felek számára meghatározott időszakot biztosítottak a végső nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeik benyújtásához. A végső nyilvánosságra hozatalt követően, illetve a meghallgatások alkalmával a CCCME, az FCI, az uniós gazdasági ágazat és három exportáló gyártó nyújtott be írásbeli észrevételeket. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte és figyelembe vette.

1.3.   Ideiglenes nyilvánosságra hozatal

Ideiglenes nyilvánosságra hozatal

| (10) | A CCCME és a Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory azt állítva, hogy a Bizottság ideiglenes nyilvánosságra hozatala hiányos volt, és hogy ezáltal sérült védelemhez való joguk, arra kérte a Bizottságot, hogy szolgáljon további részletekkel és információkkal. |
| --- | --- |

(10)

A CCCME és a Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory azt állítva, hogy a Bizottság ideiglenes nyilvánosságra hozatala hiányos volt, és hogy ezáltal sérült védelemhez való joguk, arra kérte a Bizottságot, hogy szolgáljon további részletekkel és információkkal.

| (11) | A dömpingszámításokkal összefüggésben a szóban forgó felek további tájékoztatást kértek az egyes terméktípusok esetében alkalmazott egyedi módszertanokról, az ilyen terméktípusonkénti módszertanok alapján kapott rendes értékről, a különböző módszertanok eredményeként kapott dömpingkülönbözetekről, az SGA-költségként és nyereségként figyelembe vett összegekről, valamint az indiai piacon értékesített különféle terméktípusok értékesítési volumenéről és a nyereséges ügyletek e volumenen belüli részarányáról. |
| --- | --- |

(11)

A dömpingszámításokkal összefüggésben a szóban forgó felek további tájékoztatást kértek az egyes terméktípusok esetében alkalmazott egyedi módszertanokról, az ilyen terméktípusonkénti módszertanok alapján kapott rendes értékről, a különböző módszertanok eredményeként kapott dömpingkülönbözetekről, az SGA-költségként és nyereségként figyelembe vett összegekről, valamint az indiai piacon értékesített különféle terméktípusok értékesítési volumenéről és a nyereséges ügyletek e volumenen belüli részarányáról.

| (12) | A CCCME emellett arra kérte a Bizottságot, hogy bocsásson rendelkezésre egy olyan jegyzéket a terméktípusokról, amelyen szerepel a mintában szereplő összes kínai exportáló gyártó általi kivitel terméktípusonkénti összvolumene, illetve az indiai gyártók belföldi értékesítéseinek összvolumene. |
| --- | --- |

(12)

A CCCME emellett arra kérte a Bizottságot, hogy bocsásson rendelkezésre egy olyan jegyzéket a terméktípusokról, amelyen szerepel a mintában szereplő összes kínai exportáló gyártó általi kivitel terméktípusonkénti összvolumene, illetve az indiai gyártók belföldi értékesítéseinek összvolumene.

| (13) | A CCCME ezenfelül azt állította, hogy a Bizottság nem szolgált adatokkal az analóg országbeli gyártók egyedi terméktípusairól, és hogy a kínai exportáló gyártók és a CCCME – mivel nem voltak tisztában azzal, hogy a rendes érték meghatározása milyen fajta termékek figyelembevételével történt – nem voltak abban a helyzetben, hogy meghatározzák, vannak-e olyan különbségek, amelyek kiigazítást tesznek szükségessé. |
| --- | --- |

(13)

A CCCME ezenfelül azt állította, hogy a Bizottság nem szolgált adatokkal az analóg országbeli gyártók egyedi terméktípusairól, és hogy a kínai exportáló gyártók és a CCCME – mivel nem voltak tisztában azzal, hogy a rendes érték meghatározása milyen fajta termékek figyelembevételével történt – nem voltak abban a helyzetben, hogy meghatározzák, vannak-e olyan különbségek, amelyek kiigazítást tesznek szükségessé.

| (14) | A dömpingkülönbözet kiszámítása során követett módszertant részletesen ismertette az ideiglenes rendelet (61)–(98) preambulumbekezdése. Az együttműködő indiai gyártók, valamint a mintában szereplő kínai exportáló gyártók bizalmas üzleti adatainak védelme miatt a részletes dömpingszámítások, az egyes terméktípusokhoz tartozó rendes érték kiszámításához használt módszertannal együtt, csak a mintában szereplő exportáló gyártók számára voltak hozzáférhetők. |
| --- | --- |

(14)

A dömpingkülönbözet kiszámítása során követett módszertant részletesen ismertette az ideiglenes rendelet (61)–(98) preambulumbekezdése. Az együttműködő indiai gyártók, valamint a mintában szereplő kínai exportáló gyártók bizalmas üzleti adatainak védelme miatt a részletes dömpingszámítások, az egyes terméktípusokhoz tartozó rendes érték kiszámításához használt módszertannal együtt, csak a mintában szereplő exportáló gyártók számára voltak hozzáférhetők.

| (15) | mivel azonban a rendes értékek meghatározásához felhasznált adatok mindössze két analóg országbeli vállalatcsoport adatait tartalmazták, a rendes értékre vonatkozó összesített számadatokat csak az e felekre vonatkozó bizalmas üzleti adatok nyilvánosságra hozatala árán lehetett volna rendelkezésre bocsátani. Emiatt a Bizottság a rendes értéket értéktartományokban megadva hozta nyilvánosságra. |
| --- | --- |

(15)

mivel azonban a rendes értékek meghatározásához felhasznált adatok mindössze két analóg országbeli vállalatcsoport adatait tartalmazták, a rendes értékre vonatkozó összesített számadatokat csak az e felekre vonatkozó bizalmas üzleti adatok nyilvánosságra hozatala árán lehetett volna rendelkezésre bocsátani. Emiatt a Bizottság a rendes értéket értéktartományokban megadva hozta nyilvánosságra.

| (16) | A Bizottság nem végzett átfogó összesített számításokat a mintában szereplő összes kínai exportáló gyártó által értékesített egyes terméktípusokra vonatkozóan. A Bizottság ehelyett számításait terméktípusonként és exportáló gyártónként végezte el. A CCCME által kért, a mintában szereplő összes kínai exportáló gyártó, illetve az analóg országnak választott Indiában működő gyártók értékesítési volumenére vonatkozó, terméktípusonként összesített adatok ezenfelül az alaprendelet 19. cikke értelmében vett bizalmas üzleti adatoknak minősülnek. A Bizottság ezért ezt a kérést elutasította. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság nem végzett átfogó összesített számításokat a mintában szereplő összes kínai exportáló gyártó által értékesített egyes terméktípusokra vonatkozóan. A Bizottság ehelyett számításait terméktípusonként és exportáló gyártónként végezte el. A CCCME által kért, a mintában szereplő összes kínai exportáló gyártó, illetve az analóg országnak választott Indiában működő gyártók értékesítési volumenére vonatkozó, terméktípusonként összesített adatok ezenfelül az alaprendelet 19. cikke értelmében vett bizalmas üzleti adatoknak minősülnek. A Bizottság ezért ezt a kérést elutasította.

| (17) | A Bizottság mindamellett az ideiglenes nyilvánosságra hozatal előtt kiegészítette a nem bizalmas jellegű aktát a mintában szereplő indiai gyártók által az analóg országban és az uniós piacon értékesített összes terméktípus műszaki jellemzőjét bemutató ismertetővel. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság mindamellett az ideiglenes nyilvánosságra hozatal előtt kiegészítette a nem bizalmas jellegű aktát a mintában szereplő indiai gyártók által az analóg országban és az uniós piacon értékesített összes terméktípus műszaki jellemzőjét bemutató ismertetővel.

| (18) | A részletesebb nyilvánosságra hozatalt szorgalmazó kérésének alátámasztására a CCCME kétségbe vonta az ideiglenes rendeletben közzétett alákínálási és dömpingkülönbözetek következetességét, amely aggályának a végső nyilvánosságra hozatalt követően újfent hangot adott. Állítása szerint abból, hogy a Bizottság Indiát választotta analóg országnak, és hogy a kínai és indiai exportáló gyártók hasonló alákínálási különbözetekkel rendelkeztek, logikusan az következne, hogy a két ország exportáló gyártóinak a dömpingkülönbözetei is hasonló szintet értek el. A CCCME érvelése szerint ahhoz, hogy átlássa a helyzetet és e tekintetben észrevételeket fűzzön a Bizottság ténymegállapításaihoz, nem állt rendelkezésére elegendő információ. |
| --- | --- |

(18)

A részletesebb nyilvánosságra hozatalt szorgalmazó kérésének alátámasztására a CCCME kétségbe vonta az ideiglenes rendeletben közzétett alákínálási és dömpingkülönbözetek következetességét, amely aggályának a végső nyilvánosságra hozatalt követően újfent hangot adott. Állítása szerint abból, hogy a Bizottság Indiát választotta analóg országnak, és hogy a kínai és indiai exportáló gyártók hasonló alákínálási különbözetekkel rendelkeztek, logikusan az következne, hogy a két ország exportáló gyártóinak a dömpingkülönbözetei is hasonló szintet értek el. A CCCME érvelése szerint ahhoz, hogy átlássa a helyzetet és e tekintetben észrevételeket fűzzön a Bizottság ténymegállapításaihoz, nem állt rendelkezésére elegendő információ.

| (19) | A Bizottság rámutatott, hogy az ideiglenes rendelet (179) preambulumbekezdése már kifejtette, hogy az indiai és a kínai exportáló gyártók alákínálási különbözetei közötti különbségek az Unióba irányuló kínai és indiai export eltérő termékszerkezetére vezethetők vissza. A Bizottság emlékeztetett arra is, hogy az alákínálási különbözetek a kínai exportáló gyártók által exportált termékek és az uniós gazdasági ágazat által értékesített hasonló termékek összehasonlításából adódnak, míg a kínai exportáló gyártók dömpingkülönbözetei a Kínából az Unióba exportált termékek és az indiai belföldi piacon értékesített hasonló termékek összehasonlításából származnak. Ebből adódóan, és miként azt a CCCME maga is elismerte, lehetséges, hogy a szóban forgó két különbözet végeredményben eltér egymástól. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság rámutatott, hogy az ideiglenes rendelet (179) preambulumbekezdése már kifejtette, hogy az indiai és a kínai exportáló gyártók alákínálási különbözetei közötti különbségek az Unióba irányuló kínai és indiai export eltérő termékszerkezetére vezethetők vissza. A Bizottság emlékeztetett arra is, hogy az alákínálási különbözetek a kínai exportáló gyártók által exportált termékek és az uniós gazdasági ágazat által értékesített hasonló termékek összehasonlításából adódnak, míg a kínai exportáló gyártók dömpingkülönbözetei a Kínából az Unióba exportált termékek és az indiai belföldi piacon értékesített hasonló termékek összehasonlításából származnak. Ebből adódóan, és miként azt a CCCME maga is elismerte, lehetséges, hogy a szóban forgó két különbözet végeredményben eltér egymástól.

| (20) | A Bizottság emellett a CCCME 2017. szeptember 8-i, a meghallgató tisztviselő elnökletével tartott meghallgatásán magyarázattal szolgált arra vonatkozóan is, hogy miért befolyásolta a kínai és indiai eredmények összehasonlítását az a kiigazítás, amelyet a vissza nem téríthető héa tekintetében alkalmazott a kínai exportáló gyártók megállapított dömpingkülönbözetére. A CCCME e kiigazítás kapcsán is tett észrevételeket, ezeket a Bizottság az alábbiakban tárgyalja. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság emellett a CCCME 2017. szeptember 8-i, a meghallgató tisztviselő elnökletével tartott meghallgatásán magyarázattal szolgált arra vonatkozóan is, hogy miért befolyásolta a kínai és indiai eredmények összehasonlítását az a kiigazítás, amelyet a vissza nem téríthető héa tekintetében alkalmazott a kínai exportáló gyártók megállapított dömpingkülönbözetére. A CCCME e kiigazítás kapcsán is tett észrevételeket, ezeket a Bizottság az alábbiakban tárgyalja.

| (21) | A kárszámítással összefüggésben a CCCME azt állította, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta a CCCME kérelmét, amelyben teljes körű hozzáférést kért a volumenre és árhatásokra vonatkozó, illetve a kárkülönbözet- és kármutató-számításokhoz, valamint az e számítások alapjául szolgáló minden egyéb bizalmas információhoz. A CCCME ennek kapcsán előadta, hogy a Bizottság titoktartási kötelezettsége nem abszolút érvényű, és azt mérlegelni kell az érdekelt felek védelemhez való jogával szemben. Példaként a CCCME azt hozta fel, hogy a Bizottság nem bocsátotta rendelkezésére az áraknak az uniós gazdasági ágazat oldalán végzett összehasonlításához alkalmazott termékjellemzőket. |
| --- | --- |

(21)

A kárszámítással összefüggésben a CCCME azt állította, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta a CCCME kérelmét, amelyben teljes körű hozzáférést kért a volumenre és árhatásokra vonatkozó, illetve a kárkülönbözet- és kármutató-számításokhoz, valamint az e számítások alapjául szolgáló minden egyéb bizalmas információhoz. A CCCME ennek kapcsán előadta, hogy a Bizottság titoktartási kötelezettsége nem abszolút érvényű, és azt mérlegelni kell az érdekelt felek védelemhez való jogával szemben. Példaként a CCCME azt hozta fel, hogy a Bizottság nem bocsátotta rendelkezésére az áraknak az uniós gazdasági ágazat oldalán végzett összehasonlításához alkalmazott termékjellemzőket.

| (22) | A CCCME ezen túlmenően megoldási javaslatokat nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a Bizottság miként teremthetne – az álláspontja szerint – kellő egyensúlyt a titoktartás és a védelemhez való jog között. E megoldások egyikeként például „összesített nyilvánosságra hozatalok” rendelkezésre bocsátását javasolta. A CCCME javaslata szerint a Bizottság az áralákínálási számításokat akár a mintában szereplő összes kínai exportáló gyártó összevont adatainak, valamint a mintában szereplő összes uniós gyártó összevont adatainak feltüntetésével is megadhatná. A CCCME meglátása szerint a Bizottság azzal, hogy az ilyen jellegű összesített adatokat hozzáférhetővé teszi azon érdekelt felek számára, amelyek gazdasági szereplőként ténylegesen nem vesznek részt a piacon, megfelelőképpen tiszteletben tartaná az alapadatokra vonatkozó titoktartási kötelezettséget. |
| --- | --- |

(22)

A CCCME ezen túlmenően megoldási javaslatokat nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a Bizottság miként teremthetne – az álláspontja szerint – kellő egyensúlyt a titoktartás és a védelemhez való jog között. E megoldások egyikeként például „összesített nyilvánosságra hozatalok” rendelkezésre bocsátását javasolta. A CCCME javaslata szerint a Bizottság az áralákínálási számításokat akár a mintában szereplő összes kínai exportáló gyártó összevont adatainak, valamint a mintában szereplő összes uniós gyártó összevont adatainak feltüntetésével is megadhatná. A CCCME meglátása szerint a Bizottság azzal, hogy az ilyen jellegű összesített adatokat hozzáférhetővé teszi azon érdekelt felek számára, amelyek gazdasági szereplőként ténylegesen nem vesznek részt a piacon, megfelelőképpen tiszteletben tartaná az alapadatokra vonatkozó titoktartási kötelezettséget.

| (23) | A CCCME kifogásolta, hogy a Bizottság a titoktartást következetesen a CCCME-t megillető védelemhez való jog fölé helyezte, anélkül, hogy értékelte volna a sajátos körülményeket, a CCCME-nek a szóban forgó információkkal kapcsolatos helyzetét, valamint általánosságban, hogy kellő jelentőséget tulajdonított volna a védelemhez való jognak. |
| --- | --- |

(23)

A CCCME kifogásolta, hogy a Bizottság a titoktartást következetesen a CCCME-t megillető védelemhez való jog fölé helyezte, anélkül, hogy értékelte volna a sajátos körülményeket, a CCCME-nek a szóban forgó információkkal kapcsolatos helyzetét, valamint általánosságban, hogy kellő jelentőséget tulajdonított volna a védelemhez való jognak.

| (24) | A Bizottság nem értett egyet ezzel a kritikával. A CCCME által kértek közül minden egyes információt külön-külön elemzett és a nem létező, az akta részét nem képező, illetve bizalmas adatok kivételével 2017. augusztus 25-én valamennyi információt a CCCME rendelkezésére bocsátotta. Az akta részét nem képező, illetve a bizalmasnak ítélt adatok esetében a Bizottság a nyilvánosságra hozatal megtagadását megfelelően megindokolta. Kiemelendő, hogy a Bizottság sem átfogó összesített alákínálási számításokat, sem pedig termékkód (TK vagy terméktípus) szerinti alákínálási számításokat nem végzett. Ezek helyett az alákínálási számításokat terméktípusonként és exportáló gyártónként végezte el. Összesített adatokat tehát a vizsgálat nem használt, és azok ebből adódóan nem is képezték az akta részét. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság nem értett egyet ezzel a kritikával. A CCCME által kértek közül minden egyes információt külön-külön elemzett és a nem létező, az akta részét nem képező, illetve bizalmas adatok kivételével 2017. augusztus 25-én valamennyi információt a CCCME rendelkezésére bocsátotta. Az akta részét nem képező, illetve a bizalmasnak ítélt adatok esetében a Bizottság a nyilvánosságra hozatal megtagadását megfelelően megindokolta. Kiemelendő, hogy a Bizottság sem átfogó összesített alákínálási számításokat, sem pedig termékkód (TK vagy terméktípus) szerinti alákínálási számításokat nem végzett. Ezek helyett az alákínálási számításokat terméktípusonként és exportáló gyártónként végezte el. Összesített adatokat tehát a vizsgálat nem használt, és azok ebből adódóan nem is képezték az akta részét.

| (25) | A bizalmas információkkal összefüggésben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 19. cikke értelmében ezeket az adatokat kötelessége védelemben részesíteni. Emellett a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ügy nyilvános, az érdekeltek – köztük a CCCME – rendelkezésére bocsátott aktája minden olyan, a vizsgálatban felhasznált releváns információt tartalmazott, amely szükséges ahhoz, hogy az érdekeltek megfogalmazzák észrevételeiket. A bizalmasnak tartott információkról a nyilvános akta tartalmas összefoglalókat tartalmazott. A nyilvános aktához minden érdekelt fél, köztük a CCCME is rendelkezett hozzáféréssel és betekintési lehetőséggel. A Bizottság a CCCME-t illetően megjegyezte, hogy bár az többek között a kínai öntvényágazat képviseletét is ellátja, a CCCME-t a mintában szereplő exportáló gyártók közül egyetlen egy sem hatalmazta fel a bizalmas információihoz való hozzáférésre. A mintában szereplő, egyes kínai exportáló gyártóknak megküldött bizalmas nyilvánosságra hozatalt tehát nem volt mód a CCCME rendelkezésére bocsátani. |
| --- | --- |

(25)

A bizalmas információkkal összefüggésben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 19. cikke értelmében ezeket az adatokat kötelessége védelemben részesíteni. Emellett a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ügy nyilvános, az érdekeltek – köztük a CCCME – rendelkezésére bocsátott aktája minden olyan, a vizsgálatban felhasznált releváns információt tartalmazott, amely szükséges ahhoz, hogy az érdekeltek megfogalmazzák észrevételeiket. A bizalmasnak tartott információkról a nyilvános akta tartalmas összefoglalókat tartalmazott. A nyilvános aktához minden érdekelt fél, köztük a CCCME is rendelkezett hozzáféréssel és betekintési lehetőséggel. A Bizottság a CCCME-t illetően megjegyezte, hogy bár az többek között a kínai öntvényágazat képviseletét is ellátja, a CCCME-t a mintában szereplő exportáló gyártók közül egyetlen egy sem hatalmazta fel a bizalmas információihoz való hozzáférésre. A mintában szereplő, egyes kínai exportáló gyártóknak megküldött bizalmas nyilvánosságra hozatalt tehát nem volt mód a CCCME rendelkezésére bocsátani.

| (26) | A fentiek alapján a Bizottság úgy vélte, hogy a CCCME és az exportáló gyártó is lehetőséget kapott arra, hogy maradéktalanul gyakorolja védelemhez való jogát, és állításaikat elutasította. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a Bizottság úgy vélte, hogy a CCCME és az exportáló gyártó is lehetőséget kapott arra, hogy maradéktalanul gyakorolja védelemhez való jogát, és állításaikat elutasította.

| (27) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME ismét előadta, hogy nem teremtették meg számára a feltételeket ahhoz, hogy maradéktalanul gyakorolhassa védelemhez való jogát. A CCCME nem kért újabb információkat, és új érveket sem sorakoztatott fel. Kiemelendő, hogy a CCCME nem reagált arra a tájékoztató levélre, amelyben a Bizottság részletesen megválaszolta a CCCME által a meghallgató tisztviselőnek 2017. szeptember 15-én feltett kérdéseket. A Bizottság ezt az állítást elutasította, mert – miként azt e rendelet (10)–(26) preambulumbekezdése rögzítette – egyrészt teljes körű hozzáférést biztosított a CCCME számára a nem bizalmas jellegű adatokhoz, másrészt megfelelő indoklással ellátva utasította el a bizalmas jellegű, illetve az akta részét nem képező adatok nyilvánosságra hozatalát. |
| --- | --- |

(27)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME ismét előadta, hogy nem teremtették meg számára a feltételeket ahhoz, hogy maradéktalanul gyakorolhassa védelemhez való jogát. A CCCME nem kért újabb információkat, és új érveket sem sorakoztatott fel. Kiemelendő, hogy a CCCME nem reagált arra a tájékoztató levélre, amelyben a Bizottság részletesen megválaszolta a CCCME által a meghallgató tisztviselőnek 2017. szeptember 15-én feltett kérdéseket. A Bizottság ezt az állítást elutasította, mert – miként azt e rendelet (10)–(26) preambulumbekezdése rögzítette – egyrészt teljes körű hozzáférést biztosított a CCCME számára a nem bizalmas jellegű adatokhoz, másrészt megfelelő indoklással ellátva utasította el a bizalmas jellegű, illetve az akta részét nem képező adatok nyilvánosságra hozatalát.

1.4.   Mintavétel

Mintavétel

| (28) | A kínai exportáló gyártók e rendelet mellékletében szereplő jegyzékét a Bizottság módosította az ideiglenes rendeletből kihagyott, illetve az ideiglenes rendeletben hibás írásmóddal szereplő két exportáló gyártó nevének beillesztésével. |
| --- | --- |

(28)

A kínai exportáló gyártók e rendelet mellékletében szereplő jegyzékét a Bizottság módosította az ideiglenes rendeletből kihagyott, illetve az ideiglenes rendeletben hibás írásmóddal szereplő két exportáló gyártó nevének beillesztésével.

| (29) | A vizsgálat során a mintában nem szereplő kínai exportáló gyártók egyike nevének megváltoztatásáról tájékoztatta a Bizottságot. A Bizottság a benyújtott bizonyítékokat elfogadta. A kínai exportáló gyártók jegyzékét a Bizottság ennek megfelelően módosította. |
| --- | --- |

(29)

A vizsgálat során a mintában nem szereplő kínai exportáló gyártók egyike nevének megváltoztatásáról tájékoztatta a Bizottságot. A Bizottság a benyújtott bizonyítékokat elfogadta. A kínai exportáló gyártók jegyzékét a Bizottság ennek megfelelően módosította.

1.5.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (30) | A CCCME felkérte a Bizottságot, hogy az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően hivatalosan egyedi vizsgálatot kérelmező tizennyolc, mintában nem szereplő kínai exportáló gyártó számára biztosítson egyedi vizsgálatot. |
| --- | --- |

(30)

A CCCME felkérte a Bizottságot, hogy az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően hivatalosan egyedi vizsgálatot kérelmező tizennyolc, mintában nem szereplő kínai exportáló gyártó számára biztosítson egyedi vizsgálatot.

| (31) | Miként az az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdésében is kifejtésre került, ilyen nagy számú kérelem vizsgálata indokolatlan többletterhet jelentett volna és megakadályozta volna a vizsgálat alaprendeletben rögzített időkereten belüli lezárását. A Bizottság ezért egyetlen egyedi vizsgálat iránti kérelemnek sem adott helyt. |
| --- | --- |

(31)

Miként az az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdésében is kifejtésre került, ilyen nagy számú kérelem vizsgálata indokolatlan többletterhet jelentett volna és megakadályozta volna a vizsgálat alaprendeletben rögzített időkereten belüli lezárását. A Bizottság ezért egyetlen egyedi vizsgálat iránti kérelemnek sem adott helyt.

1.6.   Piacgazdasági elbánás

Piacgazdasági elbánás

| (32) | A CCCME és két kínai exportáló gyártó e vizsgálat során többször is előadta, hogy a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszának 2016. december 11-ét követő hatályvesztése miatt már nem indokolt analóg országot kiválasztani, a dömping tényét pedig a kínai exportáló gyártók belföldi árai és költségei alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(32)

A CCCME és két kínai exportáló gyártó e vizsgálat során többször is előadta, hogy a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakaszának 2016. december 11-ét követő hatályvesztése miatt már nem indokolt analóg országot kiválasztani, a dömping tényét pedig a kínai exportáló gyártók belföldi árai és költségei alapján kell megállapítani.

| (33) | A Bizottság a hatályos jogszabályokat alkalmazta. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) és b) pontja úgy rendelkezik, hogy a Kínában működő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országon alapuló módszer alkalmazásával kell megállapítani. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság a hatályos jogszabályokat alkalmazta. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) és b) pontja úgy rendelkezik, hogy a Kínában működő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országon alapuló módszer alkalmazásával kell megállapítani.

1.7.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (34) | Az FCI újfent előadta, hogy a figyelembe vett időszak túl rövid bármiféle érdemi – különösképpen a Kínából érkező behozatal volumenével kapcsolatos – következtetés levonásához, és hogy a négy évnél rövidebb időszak a Bizottság általános gyakorlatának is ellentmond, mivel annak keretében a Bizottság legalább négyéves tartamot szokott megállapítani. |
| --- | --- |

(34)

Az FCI újfent előadta, hogy a figyelembe vett időszak túl rövid bármiféle érdemi – különösképpen a Kínából érkező behozatal volumenével kapcsolatos – következtetés levonásához, és hogy a négy évnél rövidebb időszak a Bizottság általános gyakorlatának is ellentmond, mivel annak keretében a Bizottság legalább négyéves tartamot szokott megállapítani.

| (35) | A Bizottság megjegyezte, hogy a figyelembe vett időszak meghatározására a vizsgálat megindításakor a Bizottság általános gyakorlatával összhangban került sor. Az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a figyelembe vett időszak három teljes naptári évre és a vizsgálati időszakra terjed ki. Semmi nem indokolta, hogy a Bizottság az általános gyakorlatától eltérően egy másik időszakot határozzon meg. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság megjegyezte, hogy a figyelembe vett időszak meghatározására a vizsgálat megindításakor a Bizottság általános gyakorlatával összhangban került sor. Az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a figyelembe vett időszak három teljes naptári évre és a vizsgálati időszakra terjed ki. Semmi nem indokolta, hogy a Bizottság az általános gyakorlatától eltérően egy másik időszakot határozzon meg. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (36) | Mindazonáltal, ha a Bizottság a kárelemzést az FCI állításának megfelelően kiterjesztené a 2012-es évre, a Kínából érkező behozatal volumene még akkor is 10 % körüli növekedést mutatna a teljes időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(36)

Mindazonáltal, ha a Bizottság a kárelemzést az FCI állításának megfelelően kiterjesztené a 2012-es évre, a Kínából érkező behozatal volumene még akkor is 10 % körüli növekedést mutatna a teljes időszakra vonatkozóan.

| (37) | mivel a vizsgálati időszakkal és a figyelembe vett időszakkal kapcsolatban további észrevételek nem érkeztek, az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(37)

mivel a vizsgálati időszakkal és a figyelembe vett időszakkal kapcsolatban további észrevételek nem érkeztek, az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (38) | Az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdése rögzítette az érintett termék ideiglenes meghatározását. |
| --- | --- |

(38)

Az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdése rögzítette az érintett termék ideiglenes meghatározását.

| (39) | Az ideiglenes rendelet (39)–(60) preambulumbekezdése tartalmazza az indiai exportáló gyártók, az egyik kínai exportáló gyártó, az FCI, továbbá két különálló, független importőr termékkör kapcsán benyújtott állításait és azok Bizottság általi elemzését. |
| --- | --- |

(39)

Az ideiglenes rendelet (39)–(60) preambulumbekezdése tartalmazza az indiai exportáló gyártók, az egyik kínai exportáló gyártó, az FCI, továbbá két különálló, független importőr termékkör kapcsán benyújtott állításait és azok Bizottság általi elemzését.

| (40) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a két független importőr és az FCI kérte a termékkör pontosítását, illetve további érveket sorakoztatott fel egyes terméktípusok termékkörből történő kizárása mellett. A kizárás iránti kérelmek az alábbi terméktípusokat érintették:






  — | az EN 1433 szabvány szerinti öntött fedőelemek, |
| --- | --- | --- |

(40)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a két független importőr és az FCI kérte a termékkör pontosítását, illetve további érveket sorakoztatott fel egyes terméktípusok termékkörből történő kizárása mellett. A kizárás iránti kérelmek az alábbi terméktípusokat érintették:

—

az EN 1433 szabvány szerinti öntött fedőelemek,

| — | aknahágcsók és emelőkulcsok, |
| --- | --- |

—

aknahágcsók és emelőkulcsok,

| — | az 1 000 mm-t meghaladó méretű Gatic alkotóelemek, |
| --- | --- |

—

az 1 000 mm-t meghaladó méretű Gatic alkotóelemek,

| — | felszíni aknaszekrények, |
| --- | --- |

—

felszíni aknaszekrények,

| — | az EN 1563 szabvány szerinti elzárószekrények, valamint |
| --- | --- |

—

az EN 1563 szabvány szerinti elzárószekrények, valamint

| — | az EN 124 szabvány szerinti aknarácsok. |
| --- | --- |

—

az EN 124 szabvány szerinti aknarácsok.

| (41) | Az egyik importőr azon kérésére reagálva, hogy erősítse meg az EN 1433 szabvány szerinti öntött fedőelemek és vízelvezető-aknarácsok termékkizárását, a Bizottság megerősítette, hogy a vízelvezető-aknarácsok az EN 1433 szabvány alá tartoznak és emiatt e termékeket – az ideiglenes rendelet (44) és (60) preambulumbekezdésének megfelelően – kizárta az érintett termékből. Az öntött fedőelemekről a Bizottság megállapította, hogy a vízelvezető-aknarácsokéval azonos fizikai jellemzőkkel és alkalmazásokkal rendelkeznek, illetve hogy a vízelvezető-aknarácsokkal egyazon szabvány alá tartoznak. A Bizottság ezért az öntött fedőelemeket kizárta az érintett termékből. |
| --- | --- |

(41)

Az egyik importőr azon kérésére reagálva, hogy erősítse meg az EN 1433 szabvány szerinti öntött fedőelemek és vízelvezető-aknarácsok termékkizárását, a Bizottság megerősítette, hogy a vízelvezető-aknarácsok az EN 1433 szabvány alá tartoznak és emiatt e termékeket – az ideiglenes rendelet (44) és (60) preambulumbekezdésének megfelelően – kizárta az érintett termékből. Az öntött fedőelemekről a Bizottság megállapította, hogy a vízelvezető-aknarácsokéval azonos fizikai jellemzőkkel és alkalmazásokkal rendelkeznek, illetve hogy a vízelvezető-aknarácsokkal egyazon szabvány alá tartoznak. A Bizottság ezért az öntött fedőelemeket kizárta az érintett termékből.

| (42) | Az FCI azon kérésére reagálva, hogy erősítse meg az aknahágcsók és emelőkulcsok termékkizárását, a Bizottság megállapította, hogy mivel a szóban forgó aknahágcsók és emelőkulcsok rendeltetése eltér az érintett termék fogalmában rögzítettektől, e vizsgálatban e termékek nem tekintendők a termékkör részének. Ezek az érintett termék tartozékai, de műszaki jellemzőik nem azonosak az érintett termék, illetve az érintett termék részeinek műszaki jellemzőivel. Az aknahágcsók és emelőkulcsok ugyanis nem a felszíni vagy felszín alatti rendszerek lefedésére, megközelíthetőségének vagy megtekinthetőségének biztosításához használatosak. |
| --- | --- |

(42)

Az FCI azon kérésére reagálva, hogy erősítse meg az aknahágcsók és emelőkulcsok termékkizárását, a Bizottság megállapította, hogy mivel a szóban forgó aknahágcsók és emelőkulcsok rendeltetése eltér az érintett termék fogalmában rögzítettektől, e vizsgálatban e termékek nem tekintendők a termékkör részének. Ezek az érintett termék tartozékai, de műszaki jellemzőik nem azonosak az érintett termék, illetve az érintett termék részeinek műszaki jellemzőivel. Az aknahágcsók és emelőkulcsok ugyanis nem a felszíni vagy felszín alatti rendszerek lefedésére, megközelíthetőségének vagy megtekinthetőségének biztosításához használatosak.

| (43) | A (41) preambulumbekezdésben említett importőr újabb információkkal egészítette ki az ideiglenes rendelet (45)–(53) preambulumbekezdésében tárgyalt, az 1 000 mm-t meghaladó méretű Gatic alkotóelemek termékkizárása iránt benyújtott kérelmét. Ezek az alkotóelemek nem tartoznak az EN 124 szabvány hatálya alá és több mint kétszer olyan drágák, mint a hagyományos búvónyílásfedelek. |
| --- | --- |

(43)

A (41) preambulumbekezdésben említett importőr újabb információkkal egészítette ki az ideiglenes rendelet (45)–(53) preambulumbekezdésében tárgyalt, az 1 000 mm-t meghaladó méretű Gatic alkotóelemek termékkizárása iránt benyújtott kérelmét. Ezek az alkotóelemek nem tartoznak az EN 124 szabvány hatálya alá és több mint kétszer olyan drágák, mint a hagyományos búvónyílásfedelek.

| (44) | mivel az 1 000 mm-nél kisebb méretű alkotóelemek az 1 000 mm-t meghaladó méretű termékek részét képezhetik, sem fizikai, sem pedig műszaki jellemzőik tekintetében nem különböztethetők meg az érintett terméktől. A Bizottság ezt a kérdéskört az ideiglenes rendelet (51)–(53) preambulumbekezdésében már megtárgyalta. A termék ára tekintetében tapasztalható különbség ezért irreleváns. |
| --- | --- |

(44)

mivel az 1 000 mm-nél kisebb méretű alkotóelemek az 1 000 mm-t meghaladó méretű termékek részét képezhetik, sem fizikai, sem pedig műszaki jellemzőik tekintetében nem különböztethetők meg az érintett terméktől. A Bizottság ezt a kérdéskört az ideiglenes rendelet (51)–(53) preambulumbekezdésében már megtárgyalta. A termék ára tekintetében tapasztalható különbség ezért irreleváns.

| (45) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a Gatic továbbra is fenntartotta, hogy a hozzáférést biztosító, 1 000 mm-nél nagyobb szabad nyílású fedlap-alkotóelemeket ki kell zárni a termékkörből, hiszen az ilyen nagy alkotóelemek nem az EN 124 szabvány alá tartoznak. A tagállami vámhatóságok ráadásul az 1 000 mm-nél nagyobb szabad nyílású (az intézkedések hatályán kívül eső) alkotóelemeket nehézség nélkül megkülönböztethetik az 1 000 mm-nél kisebb szabad nyílású (az intézkedések hatálya alá tartozó) alkotóelemektől. Mindezek alapján egyetlen igazolható érv sincs arra, hogy a Bizottság ne zárja ki az 1 000 mm-nél nagyobb szabad nyílású alkotóelemeket az intézkedések hatálya alól. |
| --- | --- |

(45)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a Gatic továbbra is fenntartotta, hogy a hozzáférést biztosító, 1 000 mm-nél nagyobb szabad nyílású fedlap-alkotóelemeket ki kell zárni a termékkörből, hiszen az ilyen nagy alkotóelemek nem az EN 124 szabvány alá tartoznak. A tagállami vámhatóságok ráadásul az 1 000 mm-nél nagyobb szabad nyílású (az intézkedések hatályán kívül eső) alkotóelemeket nehézség nélkül megkülönböztethetik az 1 000 mm-nél kisebb szabad nyílású (az intézkedések hatálya alá tartozó) alkotóelemektől. Mindezek alapján egyetlen igazolható érv sincs arra, hogy a Bizottság ne zárja ki az 1 000 mm-nél nagyobb szabad nyílású alkotóelemeket az intézkedések hatálya alól.

nagyobb

| (46) | Az ideiglenes rendelet (52) és (53) preambulumbekezdése rögzítette, hogy a termék szabad nyílásának méretétől függetlenül a Gatic alkotóelemekre is vonatkoznak – kivétel nélkül – az érintett termék fizikai és műszaki jellemzői. E jellemzőkön mit sem változtat az, hogy az 1 000 mm-nél nagyobb szabad nyílású Gatic alkotóelemek nem az EN 124 szabvány alá tartoznak. Az érintett termék fogalmát ugyanis nem a szabvánnyal határolták le, és az a terméktípusok szélesebb körét foglalja magában, mint az EN 124 szabvány. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(46)

Az ideiglenes rendelet (52) és (53) preambulumbekezdése rögzítette, hogy a termék szabad nyílásának méretétől függetlenül a Gatic alkotóelemekre is vonatkoznak – kivétel nélkül – az érintett termék fizikai és műszaki jellemzői. E jellemzőkön mit sem változtat az, hogy az 1 000 mm-nél nagyobb szabad nyílású Gatic alkotóelemek nem az EN 124 szabvány alá tartoznak. Az érintett termék fogalmát ugyanis nem a szabvánnyal határolták le, és az a terméktípusok szélesebb körét foglalja magában, mint az EN 124 szabvány. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (47) | Egy másik importőr az EN 1253 szabvány alá tartozó termékek egyértelmű kizárását kérte az érintett termékből. |
| --- | --- |

(47)

Egy másik importőr az EN 1253 szabvány alá tartozó termékek egyértelmű kizárását kérte az érintett termékből.

| (48) | Az ideiglenes rendelet (54)–(56) preambulumbekezdésében kifejtett indokok alapján a Bizottság megerősítette, hogy a szóban forgó termékek e vizsgálatban nem képezik a termékkör részét, a terméknek a rendelkező részben meghatározott fogalmát pedig ennek megfelelően módosította. |
| --- | --- |

(48)

Az ideiglenes rendelet (54)–(56) preambulumbekezdésében kifejtett indokok alapján a Bizottság megerősítette, hogy a szóban forgó termékek e vizsgálatban nem képezik a termékkör részét, a terméknek a rendelkező részben meghatározott fogalmát pedig ennek megfelelően módosította.

| (49) | Az FCI beadványában előadta, hogy az Unióban nem gyártanak németországi szabványok szerinti felszíni aknaszekrényeket, így ha végleges dömpingellenes intézkedéseket vezetnek be a felszíni aknaszekrények Kínából érkező behozatalára, akkor az Unióban már egyáltalán nem lesz kapható gömbgrafitos felszíni aknaszekrény. |
| --- | --- |

(49)

Az FCI beadványában előadta, hogy az Unióban nem gyártanak németországi szabványok szerinti felszíni aknaszekrényeket, így ha végleges dömpingellenes intézkedéseket vezetnek be a felszíni aknaszekrények Kínából érkező behozatalára, akkor az Unióban már egyáltalán nem lesz kapható gömbgrafitos felszíni aknaszekrény.

| (50) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő uniós gyártók gyártanak felszíni aknaszekrényeket, németországi szabványok szerintit is. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő uniós gyártók gyártanak felszíni aknaszekrényeket, németországi szabványok szerintit is.

| (51) | Emellett a Bizottság emlékeztetett arra, hogy végleges dömpingellenes intézkedéseket nem azért vezetnek be, hogy a Kínából érkező behozatalt kizárják az érintett termék piacáról. Attól, hogy a németországi szabványok szerinti felszíni aknaszekrények bizonyos típusait nem gyártják az Unióban, a terméket a felhasználók még beszerezhetik harmadik országokból, akár például Kínából is. |
| --- | --- |

(51)

Emellett a Bizottság emlékeztetett arra, hogy végleges dömpingellenes intézkedéseket nem azért vezetnek be, hogy a Kínából érkező behozatalt kizárják az érintett termék piacáról. Attól, hogy a németországi szabványok szerinti felszíni aknaszekrények bizonyos típusait nem gyártják az Unióban, a terméket a felhasználók még beszerezhetik harmadik országokból, akár például Kínából is.

| (52) | Az FCI beadványában kérelmezte az elzárószekrények kizárását, mivel azok nem az EN 124, hanem az EN 1563 szabvány alá tartoznak. Az elzárószekrény a felszíni aknaszekrény egyik fajtája. Ez utóbbi termék kizárását már kérelmezték, de azt a Bizottság az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésében elutasította. A Bizottság ennek alapján az elzárószekrények érintett termékből való kizárása iránti kérelmet szintén elutasította. |
| --- | --- |

(52)

Az FCI beadványában kérelmezte az elzárószekrények kizárását, mivel azok nem az EN 124, hanem az EN 1563 szabvány alá tartoznak. Az elzárószekrény a felszíni aknaszekrény egyik fajtája. Ez utóbbi termék kizárását már kérelmezték, de azt a Bizottság az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdésében elutasította. A Bizottság ennek alapján az elzárószekrények érintett termékből való kizárása iránti kérelmet szintén elutasította.

| (53) | Beadványában az FCI emellett az EN 124 szabvány alá tartozó aknarácsok kizárását is kérelmezte, arra hivatkozva, hogy e termékek rendeltetése teljesen megegyezik az EN 1433 szabványhoz tartozó vízelvezető-aknarácsokéval. Annak magyarázata, hogy más-más szabványok vonatkoznak rájuk, abban keresendő, hogy az EN 1433 szabványhoz tartozó vízelvezető-aknarácsok tesztelése az alattuk lévő vízelvezetővel együtt történik, míg az EN 124 szabvány szerinti aknarácsokat – csakúgy mint a víznyelőfedlapokat és búvónyílásfedeleket – önálló egységként tesztelik. |
| --- | --- |

(53)

Beadványában az FCI emellett az EN 124 szabvány alá tartozó aknarácsok kizárását is kérelmezte, arra hivatkozva, hogy e termékek rendeltetése teljesen megegyezik az EN 1433 szabványhoz tartozó vízelvezető-aknarácsokéval. Annak magyarázata, hogy más-más szabványok vonatkoznak rájuk, abban keresendő, hogy az EN 1433 szabványhoz tartozó vízelvezető-aknarácsok tesztelése az alattuk lévő vízelvezetővel együtt történik, míg az EN 124 szabvány szerinti aknarácsokat – csakúgy mint a víznyelőfedlapokat és búvónyílásfedeleket – önálló egységként tesztelik.

| (54) | A Bizottság megállapította, hogy az ilyen jellegű aknarácsok a vízelnyelőfedlapokéval és a búvónyílásfedelekével azonos műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, mivel ezek mind az EN 124 szabvány alá tartoznak. Az érintett termék más típusaitól nem különböztethetők meg könnyen és gyorsan, így a Bizottság elutasította az EN 124 szabvány szerinti aknarácsok érintett termékkörből történő kizárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság megállapította, hogy az ilyen jellegű aknarácsok a vízelnyelőfedlapokéval és a búvónyílásfedelekével azonos műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, mivel ezek mind az EN 124 szabvány alá tartoznak. Az érintett termék más típusaitól nem különböztethetők meg könnyen és gyorsan, így a Bizottság elutasította az EN 124 szabvány szerinti aknarácsok érintett termékkörből történő kizárására irányuló kérelmet.

| (55) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI ismét előadta, hogy a vízelvezetők EN 1433 szabvány alá tartozó aknarács-alkotóelemei és az EN 124 szabvány szerinti aknarácsok fizikai és anyagjellemzőik, illetve gyártási folyamataik tekintetében megegyeznek. Alapjában véve tehát ezek azonos termékek. Az FCI emellett azt is kijelentette, hogy a Bizottság azon állítása, miszerint az önálló vízelvezető-aknarácsok nem különböztethetők meg könnyen és gyorsan az érintett termék többi típusától, éles ellentétben áll az ügy tényeivel. |
| --- | --- |

(55)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI ismét előadta, hogy a vízelvezetők EN 1433 szabvány alá tartozó aknarács-alkotóelemei és az EN 124 szabvány szerinti aknarácsok fizikai és anyagjellemzőik, illetve gyártási folyamataik tekintetében megegyeznek. Alapjában véve tehát ezek azonos termékek. Az FCI emellett azt is kijelentette, hogy a Bizottság azon állítása, miszerint az önálló vízelvezető-aknarácsok nem különböztethetők meg könnyen és gyorsan az érintett termék többi típusától, éles ellentétben áll az ügy tényeivel.

| (56) | A Bizottság megállapította, hogy az EN 124 szabvány alá kizárólag búvónyílásfedelek és víznyelőfedlapok tartoznak. Az EN 124 szabvány hatálya alá tartozó aknarácsok következésképpen e termékek részének minősülnek. A vízelvezetők EN 1433 szabvány alá tartozó aknarács-alkotóelemei és az EN 124 szabvány szerinti aknarácsok tehát nem tekinthetők azonos termékeknek. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság megállapította, hogy az EN 124 szabvány alá kizárólag búvónyílásfedelek és víznyelőfedlapok tartoznak. Az EN 124 szabvány hatálya alá tartozó aknarácsok következésképpen e termékek részének minősülnek. A vízelvezetők EN 1433 szabvány alá tartozó aknarács-alkotóelemei és az EN 124 szabvány szerinti aknarácsok tehát nem tekinthetők azonos termékeknek.

| (57) | A Bizottság az alatt, hogy az ilyen, EN 124 szabvány hatálya alá tartozó aknarácsok szemrevételezéssel nem különböztethetők meg könnyen az érintett termék többi típusától, azt értette, hogy az ilyen jellegű aknarácsok azoktól az – az érintett termék részeként az érintett termék fogalmába tartozó – aknarácsoktól nem különböztethetők meg könnyen szemrevételezéssel, amelyeket a víznyelőfedlapokban vagy búvónyílásfedelekben a víz víznyelőkbe és búvónyílásokba jutását lehetővé tevő fedőelemként alkalmaznak. Ezért a Bizottság az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság az alatt, hogy az ilyen, EN 124 szabvány hatálya alá tartozó aknarácsok szemrevételezéssel nem különböztethetők meg könnyen az érintett termék többi típusától, azt értette, hogy az ilyen jellegű aknarácsok azoktól az – az érintett termék részeként az érintett termék fogalmába tartozó – aknarácsoktól nem különböztethetők meg könnyen szemrevételezéssel, amelyeket a víznyelőfedlapokban vagy búvónyílásfedelekben a víz víznyelőkbe és búvónyílásokba jutását lehetővé tevő fedőelemként alkalmaznak. Ezért a Bizottság az állítást elutasította.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Kína

Kína

3.1.1.   Analóg ország

Analóg ország

| (58) | A panaszosok újfent jelezték, hogy az exporttámogatásokból eredő torzulások, a vasérc árát befolyásoló kiviteli adó és kettős fuvarozási politika miatt nem tudnak egyetérteni azzal, hogy a Bizottság Indiát választotta analóg országnak. |
| --- | --- |

(58)

A panaszosok újfent jelezték, hogy az exporttámogatásokból eredő torzulások, a vasérc árát befolyásoló kiviteli adó és kettős fuvarozási politika miatt nem tudnak egyetérteni azzal, hogy a Bizottság Indiát választotta analóg országnak.

| (59) | A Bizottság ezeket az észrevételeket az ideiglenes rendelet (80) és (81) preambulumbekezdésében már megválaszolta. Tekintettel arra, hogy új érveket nem hoztak fel, a Bizottság ezt az észrevételt elutasította. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottság ezeket az észrevételeket az ideiglenes rendelet (80) és (81) preambulumbekezdésében már megválaszolta. Tekintettel arra, hogy új érveket nem hoztak fel, a Bizottság ezt az észrevételt elutasította.

3.1.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (60) | Miként azt az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdése rögzítette, az ideiglenes dömpingkülönbözetekhez tartozó rendes érték kiszámításához a Bizottság először is meghatározta a mintában szereplő kínai exportáló gyártók által exportált egyes terméktípusokra az egyes analóg országbeli, indiai gyártókra vonatkozó rendes értéket, majd ezt követően a kapott terméktípusonkénti rendes értékeket összesítve súlyozta az egyes indiai gyártók által előállított mennyiségekkel. |
| --- | --- |

(60)

Miként azt az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdése rögzítette, az ideiglenes dömpingkülönbözetekhez tartozó rendes érték kiszámításához a Bizottság először is meghatározta a mintában szereplő kínai exportáló gyártók által exportált egyes terméktípusokra az egyes analóg országbeli, indiai gyártókra vonatkozó rendes értéket, majd ezt követően a kapott terméktípusonkénti rendes értékeket összesítve súlyozta az egyes indiai gyártók által előállított mennyiségekkel.

| (61) | Az ideiglenes nyilvánosságra hozatal nyomán benyújtott észrevételekben a Bizottság figyelmét több érdekelt fél is felhívta arra, hogy a számtanilag képzett értékek alkalmazása növelhette az analóg országbeli rendes értéket. |
| --- | --- |

(61)

Az ideiglenes nyilvánosságra hozatal nyomán benyújtott észrevételekben a Bizottság figyelmét több érdekelt fél is felhívta arra, hogy a számtanilag képzett értékek alkalmazása növelhette az analóg országbeli rendes értéket.

| (62) | A CCCME mindenekelőtt azzal érvelt, hogy az analóg országbeli rendes érték kiszámításakor a Bizottság mérlegelési jogkörrel rendelkezik az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti „kielégítő mértékű mennyiségek” szintjét illetően. |
| --- | --- |

(62)

A CCCME mindenekelőtt azzal érvelt, hogy az analóg országbeli rendes érték kiszámításakor a Bizottság mérlegelési jogkörrel rendelkezik az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti „kielégítő mértékű mennyiségek” szintjét illetően.

| (63) | A CCCME emellett azt állította, hogy ha akár egyetlen olyan kínai exportáló gyártó is akad, amely megfelel a reprezentativitási vizsgálatnak, akkor az azonos terméktípusok esetében az összes többi kínai exportáló gyártóra is ugyanazt az áron alapuló rendes értéket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(63)

A CCCME emellett azt állította, hogy ha akár egyetlen olyan kínai exportáló gyártó is akad, amely megfelel a reprezentativitási vizsgálatnak, akkor az azonos terméktípusok esetében az összes többi kínai exportáló gyártóra is ugyanazt az áron alapuló rendes értéket kell alkalmazni.

| (64) | A Bizottság a kielégítő mértékű mennyiség vizsgálatával, illetve az áron alapuló rendes érték alkalmazásával kapcsolatban felhozott mindkét technikai érvet elfogadta, és ennek megfelelően felülvizsgálta a rendes értékre vonatkozó számításait. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság a kielégítő mértékű mennyiség vizsgálatával, illetve az áron alapuló rendes érték alkalmazásával kapcsolatban felhozott mindkét technikai érvet elfogadta, és ennek megfelelően felülvizsgálta a rendes értékre vonatkozó számításait.

| (65) | Tekintettel arra, hogy több mint egy, mintában szereplő analóg országbeli gyártó működött együtt a vizsgálatban, a Bizottság felülvizsgálta a rendes érték meghatározására használt módszert annak érdekében, hogy a számtanilag képzett rendes értékek alkalmazását a szükséges minimálisra korlátozza. |
| --- | --- |

(65)

Tekintettel arra, hogy több mint egy, mintában szereplő analóg országbeli gyártó működött együtt a vizsgálatban, a Bizottság felülvizsgálta a rendes érték meghatározására használt módszert annak érdekében, hogy a számtanilag képzett rendes értékek alkalmazását a szükséges minimálisra korlátozza.

| (66) | Ily módon azokban az esetekben, amikor rendelkezésre állt olyan rendes érték, amely szokásos kereskedelmi forgalom keretében végrehajtott és kielégítő mértékű mennyiséget kitevő indiai belföldi értékesítések árán alapult, a Bizottság ezt az árat alkalmazta, nem pedig az ebből az árból és a többi gyártóra vonatkozóan számtanilag képzett rendes értékből nyert átlagolt rendes értéket. Ez összhangban áll a 2. cikk (7) bekezdésével, amely szerint a rendes értéket lehetőség szerint a hasonló termék analóg országbeli belföldi árainak figyelembevételével kell kiszámolni. |
| --- | --- |

(66)

Ily módon azokban az esetekben, amikor rendelkezésre állt olyan rendes érték, amely szokásos kereskedelmi forgalom keretében végrehajtott és kielégítő mértékű mennyiséget kitevő indiai belföldi értékesítések árán alapult, a Bizottság ezt az árat alkalmazta, nem pedig az ebből az árból és a többi gyártóra vonatkozóan számtanilag képzett rendes értékből nyert átlagolt rendes értéket. Ez összhangban áll a 2. cikk (7) bekezdésével, amely szerint a rendes értéket lehetőség szerint a hasonló termék analóg országbeli belföldi árainak figyelembevételével kell kiszámolni.

| (67) | Ha egy bizonyos terméktípust a mintában szereplő indiai gyártók egyike sem értékesített a belföldi piacon, de volt legalább egy olyan indiai gyártó, amely az adott terméktípust előállította, a Bizottság a rendes értéket számtanilag képezte, a szóban forgó indiai gyártó szokásos kereskedelmi forgalom keretében végzett belföldi értékesítéseihez tartozó SGA-költségekkel és nyereséggel növelt előállítási költség felhasználásával. Ilyen esetekben az SGA-költségek és a nyereség összege – az árbevétel százalékában kifejezve – a lemezgrafitos öntöttvas termékeknél 1–10 %-ot, a gömbgrafitos öntöttvas termékeknél pedig 10–20 %-ot tett ki. |
| --- | --- |

(67)

Ha egy bizonyos terméktípust a mintában szereplő indiai gyártók egyike sem értékesített a belföldi piacon, de volt legalább egy olyan indiai gyártó, amely az adott terméktípust előállította, a Bizottság a rendes értéket számtanilag képezte, a szóban forgó indiai gyártó szokásos kereskedelmi forgalom keretében végzett belföldi értékesítéseihez tartozó SGA-költségekkel és nyereséggel növelt előállítási költség felhasználásával. Ilyen esetekben az SGA-költségek és a nyereség összege – az árbevétel százalékában kifejezve – a lemezgrafitos öntöttvas termékeknél 1–10 %-ot, a gömbgrafitos öntöttvas termékeknél pedig 10–20 %-ot tett ki.

| (68) | Amennyiben nem lehetett a terméktípusok szintjén megfeleltetést végezni, a Bizottság az azonos nyersanyagok felhasználásával készült összes terméktípus belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósult értékesítésén alapuló rendes értéket alkalmazta. A mintában szereplő öt kínai exportáló gyártó közül négy esetében a teljes exportvolumen kevesebb mint 1,2 %-a tartozott ebbe a kategóriába. Az egyik, mintában szereplő kínai exportőrnél ez az exportvolumen több mint 50 %-át érintette. Ez a kínai exportőr aránylag drága, réspiaci termékeket értékesített, amelyeket nem lehetett megfeleltetni az analóg ország mintában szereplő gyártói által előállított és értékesített terméktípusoknak, ami azzal járt, hogy nem lehetett számszerűsíteni a rendes érték felfelé történő kiigazítását. A szóban forgó exportáló gyártó dömpingkülönbözete nem lett magasabb attól, hogy a Bizottság az azonos nyersanyagból készült összes terméktípus átlagos rendes értékét alkalmazta. |
| --- | --- |

(68)

Amennyiben nem lehetett a terméktípusok szintjén megfeleltetést végezni, a Bizottság az azonos nyersanyagok felhasználásával készült összes terméktípus belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósult értékesítésén alapuló rendes értéket alkalmazta. A mintában szereplő öt kínai exportáló gyártó közül négy esetében a teljes exportvolumen kevesebb mint 1,2 %-a tartozott ebbe a kategóriába. Az egyik, mintában szereplő kínai exportőrnél ez az exportvolumen több mint 50 %-át érintette. Ez a kínai exportőr aránylag drága, réspiaci termékeket értékesített, amelyeket nem lehetett megfeleltetni az analóg ország mintában szereplő gyártói által előállított és értékesített terméktípusoknak, ami azzal járt, hogy nem lehetett számszerűsíteni a rendes érték felfelé történő kiigazítását. A szóban forgó exportáló gyártó dömpingkülönbözete nem lett magasabb attól, hogy a Bizottság az azonos nyersanyagból készült összes terméktípus átlagos rendes értékét alkalmazta.

| (69) | A CCCME és a Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory jelezték továbbá, hogy azzal a módszertannal sem tudnak egyet érteni, amelyet a Bizottság a nem kielégítő mértékű mennyiségben értékesített terméktípusok rendes értékének számtani képzésekor követett. A (64)–(68) preambulumbekezdésben meghatározott módosítások jóvoltából ez a kifogás immár irreleváns, mivel nem volt olyan helyzet, amikor ilyen módon számtanilag kellett volna képezni a rendes értéket. |
| --- | --- |

(69)

A CCCME és a Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory jelezték továbbá, hogy azzal a módszertannal sem tudnak egyet érteni, amelyet a Bizottság a nem kielégítő mértékű mennyiségben értékesített terméktípusok rendes értékének számtani képzésekor követett. A (64)–(68) preambulumbekezdésben meghatározott módosítások jóvoltából ez a kifogás immár irreleváns, mivel nem volt olyan helyzet, amikor ilyen módon számtanilag kellett volna képezni a rendes értéket.

| (70) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME előadta, hogy a Bizottságnak a rendes érték képzésekor az összes indiai gyártó szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított belföldi értékesítésének SGA-költségeit és nyereségét kell felhasználnia. |
| --- | --- |

(70)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME előadta, hogy a Bizottságnak a rendes érték képzésekor az összes indiai gyártó szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított belföldi értékesítésének SGA-költségeit és nyereségét kell felhasználnia.

| (71) | A (67) preambulumbekezdésben ismertetett körülmények között, továbbá az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének egyértelmű szövege értelmében a Bizottság köteles volt a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított azon belföldi értékesítéseinek SGA-költségeit és nyereségét felhasználni, amelyeket a szóban forgó terméktípust előállító indiai gyártó bonyolított le. |
| --- | --- |

(71)

A (67) preambulumbekezdésben ismertetett körülmények között, továbbá az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének egyértelmű szövege értelmében a Bizottság köteles volt a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított azon belföldi értékesítéseinek SGA-költségeit és nyereségét felhasználni, amelyeket a szóban forgó terméktípust előállító indiai gyártó bonyolított le.

| (72) | A Bizottság ennélfogva elutasította a CCCME azon állítását, amely szerint különféle, olyan további vállalatoktól származó SGA-költségeket és nyereséget kell kiválasztania és valamilyen módon átlagot számítva összesítenie, amelyek az érintett terméktípust nem gyártották. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság ennélfogva elutasította a CCCME azon állítását, amely szerint különféle, olyan további vállalatoktól származó SGA-költségeket és nyereséget kell kiválasztania és valamilyen módon átlagot számítva összesítenie, amelyek az érintett terméktípust nem gyártották.

| (73) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME kérte a Bizottságtól annak megerősítését, hogy az indiai gyártók termelési költségei nem tartalmaznak közvetett adókat, továbbá hogy a közvetett adók nem befolyásolják a jövedelmezőség vizsgálatát, illetve nem jelennek meg a rendes érték meghatározásához felhasznált belföldi árakban. |
| --- | --- |

(73)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME kérte a Bizottságtól annak megerősítését, hogy az indiai gyártók termelési költségei nem tartalmaznak közvetett adókat, továbbá hogy a közvetett adók nem befolyásolják a jövedelmezőség vizsgálatát, illetve nem jelennek meg a rendes érték meghatározásához felhasznált belföldi árakban.

| (74) | A Bizottság megerősítette, hogy a rendes érték meghatározásához alkalmazott árak és költségek nem tartalmaznak közvetett adókat, és hogy a jövedelmezőség vizsgálatára a közvetett adók semmiféle hatást nem gyakorolnak. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság megerősítette, hogy a rendes érték meghatározásához alkalmazott árak és költségek nem tartalmaznak közvetett adókat, és hogy a jövedelmezőség vizsgálatára a közvetett adók semmiféle hatást nem gyakorolnak.

3.1.3.   Exportár

Exportár

| (75) | Az exportárral kapcsolatos észrevételek hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdését. |
| --- | --- |

(75)

Az exportárral kapcsolatos észrevételek hiányában a Bizottság megerősítette az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdését.

3.1.4.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (76) | Az egyik exportáló gyártó állítása szerint a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint ki kell igazítani annak figyelembevétele érdekében, hogy az érintett termék dizájnját nem a kínai exportáló gyártók készítették. A termék dizájnját a független importőr biztosította. |
| --- | --- |

(76)

Az egyik exportáló gyártó állítása szerint a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint ki kell igazítani annak figyelembevétele érdekében, hogy az érintett termék dizájnját nem a kínai exportáló gyártók készítették. A termék dizájnját a független importőr biztosította.

| (77) | mivel a belföldi piacukon értékesített hasonló termék dizájnját a mintában szereplő indiai gyártók maguk készítették, a Bizottság ezt az állítást elfogadta. A kiigazítás relatív számszerűsítését a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vonatkozó adatai alapján elvégezte. |
| --- | --- |

(77)

mivel a belföldi piacukon értékesített hasonló termék dizájnját a mintában szereplő indiai gyártók maguk készítették, a Bizottság ezt az állítást elfogadta. A kiigazítás relatív számszerűsítését a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vonatkozó adatai alapján elvégezte.

| (78) | A CCCME beadványában előadta, hogy a közvetett adók tekintetében végzett kiigazítás jogsértő volt, továbbá nem szerepelt az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében a 2. cikk (10) bekezdése alapján végrehajtott kiigazítások között. A CCCME állítása szerint a részleges héa-visszatérítéssel kapcsolatos kiigazítás arra vezethető vissza, hogy státuszát tekintve Kína a Bizottság szerint nem piacgazdasággal rendelkező ország. |
| --- | --- |

(78)

A CCCME beadványában előadta, hogy a közvetett adók tekintetében végzett kiigazítás jogsértő volt, továbbá nem szerepelt az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében a 2. cikk (10) bekezdése alapján végrehajtott kiigazítások között. A CCCME állítása szerint a részleges héa-visszatérítéssel kapcsolatos kiigazítás arra vezethető vissza, hogy státuszát tekintve Kína a Bizottság szerint nem piacgazdasággal rendelkező ország.

| (79) | A Bizottság ezeket az állításokat elutasította. A Bizottság a 2. cikk (10) bekezdésének b) pontja alapján a Kínából az Unióba irányuló exportértékesítést terhelő közvetett adók és az indiai belföldi értékesítések közvetett adói közötti különbség tekintetében végzett kiigazítást (Kínában 17 %-os adó vonatkozik az exportra, amelynek 5 %-át a későbbiekben visszatérítik, míg India esetében a belföldi árból kizárták az adókat). Ez a kiigazítás semmilyen módon nem áll összefüggésben azzal, hogy Kína esetében az analóg országon alapuló módszert alkalmazta a Bizottság. A szóban forgó kiigazítás ismertetése egy hiba folytán maradt ki az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdéséből. A kiigazításról mindazonáltal a mintában szereplő exportáló gyártóknak eljutatott specifikus ideiglenes nyilvánosságra hozatal beszámolt. E kiigazítás kapcsán egyikük sem tett észrevételt. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság ezeket az állításokat elutasította. A Bizottság a 2. cikk (10) bekezdésének b) pontja alapján a Kínából az Unióba irányuló exportértékesítést terhelő közvetett adók és az indiai belföldi értékesítések közvetett adói közötti különbség tekintetében végzett kiigazítást (Kínában 17 %-os adó vonatkozik az exportra, amelynek 5 %-át a későbbiekben visszatérítik, míg India esetében a belföldi árból kizárták az adókat). Ez a kiigazítás semmilyen módon nem áll összefüggésben azzal, hogy Kína esetében az analóg országon alapuló módszert alkalmazta a Bizottság. A szóban forgó kiigazítás ismertetése egy hiba folytán maradt ki az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdéséből. A kiigazításról mindazonáltal a mintában szereplő exportáló gyártóknak eljutatott specifikus ideiglenes nyilvánosságra hozatal beszámolt. E kiigazítás kapcsán egyikük sem tett észrevételt.

| (80) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME jelezte, hogy továbbra sem ért egyet azzal, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontját alkalmazta a kínai exportár és az indiai rendes érték összehasonlíthatóságának biztosításához. A CCCME azzal érvelt, hogy mivel az exportra vonatkozó héarendszer az egyik oka annak, hogy Kína nem piacgazdasággal rendelkező ország, e rendszer nem használható fel az árösszehasonlítást szolgáló kiigazításokhoz. Ezt az érvet a Bizottság elutasította. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság köteles a rendes érték vonatkozásában alternatív forrásról gondoskodni a nem piacgazdasággal rendelkező országok és a piacgazdasági elbánás megadását nem kérelmező vállalatok esetében. A Bizottságnak a rendes érték meghatározását követően szavatolnia kell az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelő tisztességes és észszerű összehasonlítást. |
| --- | --- |

(80)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME jelezte, hogy továbbra sem ért egyet azzal, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontját alkalmazta a kínai exportár és az indiai rendes érték összehasonlíthatóságának biztosításához. A CCCME azzal érvelt, hogy mivel az exportra vonatkozó héarendszer az egyik oka annak, hogy Kína nem piacgazdasággal rendelkező ország, e rendszer nem használható fel az árösszehasonlítást szolgáló kiigazításokhoz. Ezt az érvet a Bizottság elutasította. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság köteles a rendes érték vonatkozásában alternatív forrásról gondoskodni a nem piacgazdasággal rendelkező országok és a piacgazdasági elbánás megadását nem kérelmező vállalatok esetében. A Bizottságnak a rendes érték meghatározását követően szavatolnia kell az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelő tisztességes és észszerű összehasonlítást.

| (81) | Miként azt a (79) preambulumbekezdés rögzítette, míg az öntvények Kínából érkező exportjára részlegesen visszatéríthető exporthéa vonatkozik, addig Indiában az összes adót visszatérítik a belföldi értékesítések esetében. A Bizottságnak ennélfogva a tisztességes összehasonlítás biztosításához, továbbá az állandó ítélkezési gyakorlatnak (3) megfelelően kötelessége volt, hogy elvégezze az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja szerint a rendes érték kiigazítását, épp úgy, mint ahogy azt az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének többi rendelkezése alapján az összehasonlítást érintő további különbségek esetében is tette. |
| --- | --- |

(81)

Miként azt a (79) preambulumbekezdés rögzítette, míg az öntvények Kínából érkező exportjára részlegesen visszatéríthető exporthéa vonatkozik, addig Indiában az összes adót visszatérítik a belföldi értékesítések esetében. A Bizottságnak ennélfogva a tisztességes összehasonlítás biztosításához, továbbá az állandó ítélkezési gyakorlatnak (3) megfelelően kötelessége volt, hogy elvégezze az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja szerint a rendes érték kiigazítását, épp úgy, mint ahogy azt az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének többi rendelkezése alapján az összehasonlítást érintő további különbségek esetében is tette.

3

| (82) | Ha a Kínában működő vállalatok között lett volna olyan, amelyet piacgazdasági elbánásban részesítenek, akkor a Bizottság ugyanezt a rendes értékre vonatkozó kiigazítást alkalmazta volna, hiszen az adók tekintetében ugyanez a különbség lett volna tetten érhető. |
| --- | --- |

(82)

Ha a Kínában működő vállalatok között lett volna olyan, amelyet piacgazdasági elbánásban részesítenek, akkor a Bizottság ugyanezt a rendes értékre vonatkozó kiigazítást alkalmazta volna, hiszen az adók tekintetében ugyanez a különbség lett volna tetten érhető.

| (83) | A CCCME és két kínai exportáló gyártó állítása szerint a Bizottságnak nyilvánosságra hozatal keretében további magyarázattal kell szolgálnia arról, hogy a számításokhoz a különféle terméktípusokat miért a rövidített termékkódok alapján határozta meg, és hogy e gyakorlat milyen következményekkel járt a tisztességes összehasonlítás szempontjából. |
| --- | --- |

(83)

A CCCME és két kínai exportáló gyártó állítása szerint a Bizottságnak nyilvánosságra hozatal keretében további magyarázattal kell szolgálnia arról, hogy a számításokhoz a különféle terméktípusokat miért a rövidített termékkódok alapján határozta meg, és hogy e gyakorlat milyen következményekkel járt a tisztességes összehasonlítás szempontjából.

| (84) | A Bizottság erre válaszolva egyfelől megjegyezte, hogy eleget tett a tisztességes összehasonlítás biztosítására irányuló kötelezettségének, másfelől pedig rámutatott, hogy a rövidített termékkódok tették lehetővé, hogy összehasonlítsa a teljes exportvolument a hasonló terméknek az alapvető fizikai jellemzői szempontjából legnagyobb hasonlóságot mutató típusaival. A Bizottság a rövidített termékkódokból kihagyott termékjellemzők piaci értéke tekintetében nem tárt fel különbségeket. Ezenkívül egyetlen kínai exportáló gyártó sem nyújtott be számításokkal alátámasztott kérelmet a fizikai jellemzőkből adódó különbségekre vonatkozó kiigazítás iránt. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság erre válaszolva egyfelől megjegyezte, hogy eleget tett a tisztességes összehasonlítás biztosítására irányuló kötelezettségének, másfelől pedig rámutatott, hogy a rövidített termékkódok tették lehetővé, hogy összehasonlítsa a teljes exportvolument a hasonló terméknek az alapvető fizikai jellemzői szempontjából legnagyobb hasonlóságot mutató típusaival. A Bizottság a rövidített termékkódokból kihagyott termékjellemzők piaci értéke tekintetében nem tárt fel különbségeket. Ezenkívül egyetlen kínai exportáló gyártó sem nyújtott be számításokkal alátámasztott kérelmet a fizikai jellemzőkből adódó különbségekre vonatkozó kiigazítás iránt.

| (85) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME és két kínai exportáló gyártó ismét előadta, hogy a Bizottság nem gondoskodott az árak összehasonlíthatóságáról. A CCCME állítása szerint a Bizottságnak attól függetlenül el kell végeznie a termékek közötti különbségek tekintetében a kiigazításokat, hogy azok megjelennek-e az eredeti termékkód-jellemzőkben vagy sem. A CCCME egyfelől közölte, hogy nem rendelkezik hozzáféréssel az indiai gyártók által értékesített termék műszaki jellemzőihez, másfelől pedig rámutatott, hogy az indiai gyártók által előállított termék teljes termékkódjának nyilvánosságra hozatala nem bizonyult elegendőnek. |
| --- | --- |

(85)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME és két kínai exportáló gyártó ismét előadta, hogy a Bizottság nem gondoskodott az árak összehasonlíthatóságáról. A CCCME állítása szerint a Bizottságnak attól függetlenül el kell végeznie a termékek közötti különbségek tekintetében a kiigazításokat, hogy azok megjelennek-e az eredeti termékkód-jellemzőkben vagy sem. A CCCME egyfelől közölte, hogy nem rendelkezik hozzáféréssel az indiai gyártók által értékesített termék műszaki jellemzőihez, másfelől pedig rámutatott, hogy az indiai gyártók által előállított termék teljes termékkódjának nyilvánosságra hozatala nem bizonyult elegendőnek.

| (86) | A Bizottság ezeket az állításokat elutasította. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy 2017 júniusában az összes érdekelt fél számára elérhetővé tette az analóg országban előállított termékeknek az eredeti termékkód tizenöt műszaki jellemzője szerinti osztályozását. A Bizottságnak a termékkatalógusokon kívül – amelyekkel az indiai gyártók nem rendelkeztek – egyetlen olyan alternatív forrás sem állt rendelkezésére a műszaki adatokról, amely jellegéből adódóan nem bizalmas, vagy amelyről tartalmas, a többi érdekelt félnek átadható összefoglaló készíthető. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság ezeket az állításokat elutasította. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy 2017 júniusában az összes érdekelt fél számára elérhetővé tette az analóg országban előállított termékeknek az eredeti termékkód tizenöt műszaki jellemzője szerinti osztályozását. A Bizottságnak a termékkatalógusokon kívül – amelyekkel az indiai gyártók nem rendelkeztek – egyetlen olyan alternatív forrás sem állt rendelkezésére a műszaki adatokról, amely jellegéből adódóan nem bizalmas, vagy amelyről tartalmas, a többi érdekelt félnek átadható összefoglaló készíthető.

| (87) | A CCCME ráadásul annak ellenére, hogy teljes mértékben tisztában volt az indiai gyártók által előállított terméknek az eredeti termékkód szerinti tizenöt jellemzőjével, egyetlen konkrét felvetést sem fogalmazott meg azt illetően, hogy milyen jellegű – nemcsak termékkód feletti, hanem termékkódon belüli – kiigazítást kell elvégezni. Ezenkívül az ellenőrző látogatások alkalmával a Bizottság nem állapított meg olyan okokat, amelyek szükségessé tettek volna ilyen természetű kiigazítást. Meg kell jegyezni, hogy a kiválasztott analóg ország kapcsán benyújtott 2016. december 22-i beadványában a CCCME maga is kiemelte, hogy „India figyelembevétele az egymásnak megfeleltethető terméktípusok kapcsán felmerülő problémákra is megoldást jelent, aminek hátterében szintén az áll, hogy reprezentatívabb adatok állnak majd rendelkezésre [...]. Azáltal, hogy analóg országként Indiát alkalmazzák, a forrásadatok köre számottevően tágabb lesz, aminek jóvoltából sokkal valószínűbb, hogy a Bizottság elegendő adattal fog rendelkezni a terméktípusok megfeleltetéséhez.” A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(87)

A CCCME ráadásul annak ellenére, hogy teljes mértékben tisztában volt az indiai gyártók által előállított terméknek az eredeti termékkód szerinti tizenöt jellemzőjével, egyetlen konkrét felvetést sem fogalmazott meg azt illetően, hogy milyen jellegű – nemcsak termékkód feletti, hanem termékkódon belüli – kiigazítást kell elvégezni. Ezenkívül az ellenőrző látogatások alkalmával a Bizottság nem állapított meg olyan okokat, amelyek szükségessé tettek volna ilyen természetű kiigazítást. Meg kell jegyezni, hogy a kiválasztott analóg ország kapcsán benyújtott 2016. december 22-i beadványában a CCCME maga is kiemelte, hogy „India figyelembevétele az egymásnak megfeleltethető terméktípusok kapcsán felmerülő problémákra is megoldást jelent, aminek hátterében szintén az áll, hogy reprezentatívabb adatok állnak majd rendelkezésre [...]. Azáltal, hogy analóg országként Indiát alkalmazzák, a forrásadatok köre számottevően tágabb lesz, aminek jóvoltából sokkal valószínűbb, hogy a Bizottság elegendő adattal fog rendelkezni a terméktípusok megfeleltetéséhez.” A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (88) | A CCCME állítása szerint a Bizottságnak ki kell igazítania a gömbgrafitos öntöttvastermékek alacsony termelési volumenéből állítólagosan adódó egyenetlenségek tekintetében az indiai gyártók termelési költségét. Ezt az állítását a CCCME nem támasztotta alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(88)

A CCCME állítása szerint a Bizottságnak ki kell igazítania a gömbgrafitos öntöttvastermékek alacsony termelési volumenéből állítólagosan adódó egyenetlenségek tekintetében az indiai gyártók termelési költségét. Ezt az állítását a CCCME nem támasztotta alá bizonyítékokkal.

| (89) | mivel a gömbgrafitos öntöttvastermékek Indiában végzett értékesítéséről megállapítást nyert, hogy reprezentatív, a Bizottság nem tartotta indokoltnak a szóban forgó kiigazítást. Ezt az állítást ugyanakkor mindenféleképpen el kellett utasítani, hiszen nem támasztották alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(89)

mivel a gömbgrafitos öntöttvastermékek Indiában végzett értékesítéséről megállapítást nyert, hogy reprezentatív, a Bizottság nem tartotta indokoltnak a szóban forgó kiigazítást. Ezt az állítást ugyanakkor mindenféleképpen el kellett utasítani, hiszen nem támasztották alá bizonyítékokkal.

| (90) | Ezt az állítást a CCCME a végső nyilvánosságra hozatalt követően ismét előterjesztette és kijelentette, hogy a Bizottságnak magyarázattal szolgált arról, hogy az állítólagos egyenetlenségek aránytalanul magas termelési költséget eredményeztek. A CCCME hozzáfűzte, hogy mivel az indiai gyártók költségadatait a Bizottság nem hozta nyilvánosságra, nem áll módjában megalapozott kérelmet benyújtani a kiigazítás tekintetében. |
| --- | --- |

(90)

Ezt az állítást a CCCME a végső nyilvánosságra hozatalt követően ismét előterjesztette és kijelentette, hogy a Bizottságnak magyarázattal szolgált arról, hogy az állítólagos egyenetlenségek aránytalanul magas termelési költséget eredményeztek. A CCCME hozzáfűzte, hogy mivel az indiai gyártók költségadatait a Bizottság nem hozta nyilvánosságra, nem áll módjában megalapozott kérelmet benyújtani a kiigazítás tekintetében.

| (91) | Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság nem kapott részletesebb magyarázatokat. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalhoz fűzött észrevételeiben a CCCME jelezte, hogy „több költségtényező előállítása, illetve túlzott felhasználása is feltehetően egyenetlenséget mutat, ami tévesen magas termelési egységköltséget eredményez”. A CCCME továbbra is csak homályosan fogalmazott, illetve semmiféle támpontot nem adott azt illetően, hogy mely termelési költség érintett, melyik referenciaértékhez viszonyítva lenne helyénvaló meghatározni az állítólagos egyenetlenséget és miként kell kiszámítani a kiigazítást. |
| --- | --- |

(91)

Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság nem kapott részletesebb magyarázatokat. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalhoz fűzött észrevételeiben a CCCME jelezte, hogy „több költségtényező előállítása, illetve túlzott felhasználása is feltehetően egyenetlenséget mutat, ami tévesen magas termelési egységköltséget eredményez”. A CCCME továbbra is csak homályosan fogalmazott, illetve semmiféle támpontot nem adott azt illetően, hogy mely termelési költség érintett, melyik referenciaértékhez viszonyítva lenne helyénvaló meghatározni az állítólagos egyenetlenséget és miként kell kiszámítani a kiigazítást.

| (92) | A Bizottság nem értett egyet azzal az állítással, hogy a szóban forgó kérelem benyújtása amiatt hiúsult meg, hogy nem hozta nyilvánosságra az indiai gyártók termelési költségeit. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság nem értett egyet azzal az állítással, hogy a szóban forgó kérelem benyújtása amiatt hiúsult meg, hogy nem hozta nyilvánosságra az indiai gyártók termelési költségeit.

| (93) | Először: az indiai gyártók költségadatai természetüknél fogva minősültek bizalmas információknak, az pedig nem volt lehetséges, hogy a szóban forgó adatokból olyan, a többi érdekelt fél számára hozzáférhető összefoglaló készüljön, amely egyfelől kellőképpen tartalmas a CCCME szempontjából, másfelől pedig védi az indiai gyártók érzékeny üzleti adatait. |
| --- | --- |

(93)

Először: az indiai gyártók költségadatai természetüknél fogva minősültek bizalmas információknak, az pedig nem volt lehetséges, hogy a szóban forgó adatokból olyan, a többi érdekelt fél számára hozzáférhető összefoglaló készüljön, amely egyfelől kellőképpen tartalmas a CCCME szempontjából, másfelől pedig védi az indiai gyártók érzékeny üzleti adatait.

| (94) | Másodszor: az Indiában és a Kínában alkalmazott gyártási folyamatok nagyban hasonlítanak. Ezt az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdése és a CCCME India analóg országként történő kiválasztásával kapcsolatos, 2016. december 22-i beadványa is megerősítette. A CCCME megállapítása szerint „a kínai gyártók többsége kis öntöde, a gyártási folyamat pedig nem automatizált, arra sokkal inkább a kézi munkavégzés jellemző”. Megjegyezte továbbá, hogy „India és Kína köztudottan hasonló fejlettségi szintekkel és mérettel rendelkezik” és „a költségeket és az árakat befolyásoló egyéb tényezők tekintetében” is hasonlítanak, továbbá hogy Kína és India között „több a hasonlóság, mint Kína és bármely másik ország között”. Ebből adódóan a CCCME – amely saját bevallása szerint nagyszámú, különböző méretű kínai gyártót képvisel – az indiai gyártók bizalmas adataihoz való hozzáférés nélkül is összeállíthatta volna kérelmeit. Ágazati ismeretei alapján képesnek kellett volna lennie arra, hogy meghatározza azokat az előállítási mintákat és termelési arányszámokat, amelyek az állítólagosan túlzott mértékű termelési egységköltséget eredményezik, továbbá hogy alátámassza a kérelmezett kiigazítást. |
| --- | --- |

(94)

Másodszor: az Indiában és a Kínában alkalmazott gyártási folyamatok nagyban hasonlítanak. Ezt az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdése és a CCCME India analóg országként történő kiválasztásával kapcsolatos, 2016. december 22-i beadványa is megerősítette. A CCCME megállapítása szerint „a kínai gyártók többsége kis öntöde, a gyártási folyamat pedig nem automatizált, arra sokkal inkább a kézi munkavégzés jellemző”. Megjegyezte továbbá, hogy „India és Kína köztudottan hasonló fejlettségi szintekkel és mérettel rendelkezik” és „a költségeket és az árakat befolyásoló egyéb tényezők tekintetében” is hasonlítanak, továbbá hogy Kína és India között „több a hasonlóság, mint Kína és bármely másik ország között”. Ebből adódóan a CCCME – amely saját bevallása szerint nagyszámú, különböző méretű kínai gyártót képvisel – az indiai gyártók bizalmas adataihoz való hozzáférés nélkül is összeállíthatta volna kérelmeit. Ágazati ismeretei alapján képesnek kellett volna lennie arra, hogy meghatározza azokat az előállítási mintákat és termelési arányszámokat, amelyek az állítólagosan túlzott mértékű termelési egységköltséget eredményezik, továbbá hogy alátámassza a kérelmezett kiigazítást.

| (95) | A Bizottság egyetlen olyan tényezőt sem tárt fel, amely az analóg országbeli rendes érték meghatározásával összefüggésben indokolttá tenné az indiai gyártók termelési költségének kiigazítását. Tekintettel arra, hogy az indiai gyártók értékesítési volumenét a Bizottság reprezentatívnak találta, és mivel a CCCME nem nyújtott be konkrét és megalapozott kérelmet, a Bizottság elutasította az indiai gyártók termelési költségének kiigazítását szorgalmazó állítást. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság egyetlen olyan tényezőt sem tárt fel, amely az analóg országbeli rendes érték meghatározásával összefüggésben indokolttá tenné az indiai gyártók termelési költségének kiigazítását. Tekintettel arra, hogy az indiai gyártók értékesítési volumenét a Bizottság reprezentatívnak találta, és mivel a CCCME nem nyújtott be konkrét és megalapozott kérelmet, a Bizottság elutasította az indiai gyártók termelési költségének kiigazítását szorgalmazó állítást.

| (96) | Az egyik kínai exportáló gyártó szerint a Bizottság alaptalanul igazította ki exportárait a hitelköltségek tekintetében, mert esetében ilyen költségek fel sem merültek. |
| --- | --- |

(96)

Az egyik kínai exportáló gyártó szerint a Bizottság alaptalanul igazította ki exportárait a hitelköltségek tekintetében, mert esetében ilyen költségek fel sem merültek.

| (97) | A Bizottság ezt az állítást elutasította. Tekintettel arra, hogy a felszámított árak meghatározásakor tényezőként minden hitelnyújtást figyelembe kell venni, az árak tisztességes összehasonlítása érdekében a Bizottság az összes olyan kínai exportáló gyártó exportárát kiigazította a hitelköltségek tekintetében, amely időt biztosított a vevőknek a fizetés teljesítésére. A szóban forgó exportáló gyártó esetében megállapítást nyert a vevői hitelezés ténye, és így még annak ellenére is indokolt volt kiigazítást végezni a hitelköltségek tekintetében, hogy a vállalat nem vett fel kölcsönt a szállítás és a vevők fizetésteljesítése között eltelt időszak fedezésére. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság ezt az állítást elutasította. Tekintettel arra, hogy a felszámított árak meghatározásakor tényezőként minden hitelnyújtást figyelembe kell venni, az árak tisztességes összehasonlítása érdekében a Bizottság az összes olyan kínai exportáló gyártó exportárát kiigazította a hitelköltségek tekintetében, amely időt biztosított a vevőknek a fizetés teljesítésére. A szóban forgó exportáló gyártó esetében megállapítást nyert a vevői hitelezés ténye, és így még annak ellenére is indokolt volt kiigazítást végezni a hitelköltségek tekintetében, hogy a vállalat nem vett fel kölcsönt a szállítás és a vevők fizetésteljesítése között eltelt időszak fedezésére.

| (98) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME előadta, hogy a Bizottságnak ki kell igazítania az áron alapuló rendes értéket a hasonló termékbe fizikailag belefoglalt anyagokat terhelő közvetett adók figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(98)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME előadta, hogy a Bizottságnak ki kell igazítania az áron alapuló rendes értéket a hasonló termékbe fizikailag belefoglalt anyagokat terhelő közvetett adók figyelembevétele érdekében.

| (99) | mivel a jelen esetben sem importköltségek, sem pedig vissza nem térítendő adók nem terhelték a hasonló termékbe belefoglalt anyagokat, irreleváns a CCCME árkiigazítást szorgalmazó javaslata. |
| --- | --- |

(99)

mivel a jelen esetben sem importköltségek, sem pedig vissza nem térítendő adók nem terhelték a hasonló termékbe belefoglalt anyagokat, irreleváns a CCCME árkiigazítást szorgalmazó javaslata.

3.1.5.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (100) | A fenti preambulumbekezdésekben ismertetettek szerint a Bizottság az érdekelt felek bizonyos észrevételeit figyelembe vette és újraszámította a kínai exportáló gyártók dömpingkülönbözetét. |
| --- | --- |

(100)

A fenti preambulumbekezdésekben ismertetettek szerint a Bizottság az érdekelt felek bizonyos észrevételeit figyelembe vette és újraszámította a kínai exportáló gyártók dömpingkülönbözetét.

| (101) | A végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

  1. táblázat


  Végleges dömpingkülönbözetek







  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 15,5 % |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 31,5 % |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 38,1 % |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 21,3 % |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 25,0 % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 25,4 % |
| Minden más vállalat | 38,1 % |

(101)

A végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

1. táblázat

1. táblázat

Végleges dömpingkülönbözetek

Végleges dömpingkülönbözetek

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

15,5 %

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

31,5 %

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

38,1 %

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

21,3 %

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

25,0 %

Egyéb együttműködő vállalatok

25,4 %

Minden más vállalat

38,1 %

3.2.   India

India

| (102) | A Bizottság a nyilvánosságra hozatalt követően nem kapott további észrevételeket Indiával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság a nyilvánosságra hozatalt követően nem kapott további észrevételeket Indiával kapcsolatban.

| (103) | A Bizottság ezért megerősítette arra vonatkozóan tett ideiglenes ténymegállapításait, hogy a mintában szereplő indiai exportáló gyártói csoportok nem folytattak dömpinget. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság ezért megerősítette arra vonatkozóan tett ideiglenes ténymegállapításait, hogy a mintában szereplő indiai exportáló gyártói csoportok nem folytattak dömpinget.

| (104) | A Bizottság következésképpen az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban megerősítette, hogy nem állapított meg dömpinget a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében, és nem állapított meg dömpinget az Indiában működő összes többi exportáló gyártó esetében sem, mert az indiai együttműködő exportáló gyártók exportja az Unióba irányuló teljes indiai export igen nagy volumenrészét (körülbelül 85 %-át) teszi ki. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság következésképpen az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban megerősítette, hogy nem állapított meg dömpinget a mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében, és nem állapított meg dömpinget az Indiában működő összes többi exportáló gyártó esetében sem, mert az indiai együttműködő exportáló gyártók exportja az Unióba irányuló teljes indiai export igen nagy volumenrészét (körülbelül 85 %-át) teszi ki.

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (105) | Az uniós gazdasági ágazatra és az uniós termelésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (108)–(111) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(105)

Az uniós gazdasági ágazatra és az uniós termelésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (108)–(111) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

4.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (106) | Az uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (112)–(114) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(106)

Az uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (112)–(114) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

4.3.   Kínából érkező behozatal

Kínából érkező behozatal

| (107) | A CCCME ismét hangot adott az érintett termékre vonatkozó importadatok megbízhatóságával kapcsolatos, 2017. január 23-i beadványában megfogalmazott aggályainak. Vitatta a panaszosok – Bizottság által is elfogadott – módszertanát, amellyel az Eurostat kiigazított adatainak felhasználásával megkapták az érintett termék behozatalára korlátozódó adatokat, továbbá kijelentette, hogy a Bizottságnak objektív módon, nem a panaszosok megalapozatlan feltételezéseire, hanem egyértelmű bizonyítékokra építve kell kárelemzést végeznie. A CCCME azt állította továbbá, hogy a Bizottság feladata megbízható importadatokat beszerezni. |
| --- | --- |

(107)

A CCCME ismét hangot adott az érintett termékre vonatkozó importadatok megbízhatóságával kapcsolatos, 2017. január 23-i beadványában megfogalmazott aggályainak. Vitatta a panaszosok – Bizottság által is elfogadott – módszertanát, amellyel az Eurostat kiigazított adatainak felhasználásával megkapták az érintett termék behozatalára korlátozódó adatokat, továbbá kijelentette, hogy a Bizottságnak objektív módon, nem a panaszosok megalapozatlan feltételezéseire, hanem egyértelmű bizonyítékokra építve kell kárelemzést végeznie. A CCCME azt állította továbbá, hogy a Bizottság feladata megbízható importadatokat beszerezni.

| (108) | A CCCME azon állításának alátámasztására, hogy a Bizottság által használt importadatok véleménye szerint nem voltak megbízhatóak, illetve nem minősülhetnek egyértelmű bizonyítékoknak, 2017. november 6-án – első ízben – exportadatokkal szolgált a Kínából exportált érintett termék volumenéről, amelyekről egyúttal azt is megjegyezte, hogy a kínai vámstatisztikai nyilvántartás érintett termékre vonatkozó exportadatain alapulnak és azokat ügyletről ügyletre haladva, bizalmas információkként gyűjtötte össze. A CCCME továbbá megjegyezte, hogy a termékleírás alapján meg tudta határozni, hogy mely termékek nem képezik az érintett termék részét, ezzel pedig már ki tudta számítani az érintett termék Kínából exportált tényleges volumenét. |
| --- | --- |

(108)

A CCCME azon állításának alátámasztására, hogy a Bizottság által használt importadatok véleménye szerint nem voltak megbízhatóak, illetve nem minősülhetnek egyértelmű bizonyítékoknak, 2017. november 6-án – első ízben – exportadatokkal szolgált a Kínából exportált érintett termék volumenéről, amelyekről egyúttal azt is megjegyezte, hogy a kínai vámstatisztikai nyilvántartás érintett termékre vonatkozó exportadatain alapulnak és azokat ügyletről ügyletre haladva, bizalmas információkként gyűjtötte össze. A CCCME továbbá megjegyezte, hogy a termékleírás alapján meg tudta határozni, hogy mely termékek nem képezik az érintett termék részét, ezzel pedig már ki tudta számítani az érintett termék Kínából exportált tényleges volumenét.

| (109) | A Bizottság megállapította, hogy az érintett termék exportvolumenét a CCCME maga számította ki, ráadásul ügyletek szerinti bontásban, a kínai vámadatok felhasználásával, ami bizonyos termékleírások kizárásával járt. A Bizottság megvizsgálta a CCCME által benyújtott exportadatokat és megállapította, hogy a piaci részesedés, a behozatali volumen és az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti alakulása kapcsán tett ténymegállapításain ezek az adatok nem módosítanak. Ezen túlmenően a Bizottság megjegyezte, hogy a CCCME nem mutatott be egyetlen bizonyítékot sem adatgyűjtésének teljességéről és pontosságáról. A Bizottság emellett arra is rámutatott, hogy a CCCME elmulasztotta közölni, hogy a kínai vámhatóságoknak pontosan melyik olyan hivatalos adatbázisát használta fel, amely lehetővé tette számára, hogy ügyletek szerinti bontásban gyűjtsön adatokat és azonosítsa a termékleírást. Végezetül a Bizottság megjegyezte, hogy a Kínából történő kivitel és a behozatalnak az Unióba való tényleges megérkezése között eltelt idő miatt a kínai exportstatisztikáknak nem feltétlenül kell megegyezniük az Eurostat által gyűjtött importstatisztikákkal. A Bizottság elemezte a CCCME által benyújtott exportadatokat és megállapította, hogy a piaci részesedés, a behozatali volumen és az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti alakulása kapcsán tett ténymegállapításain ezek az adatok nem módosítanak. A Bizottság ebből adódóan elutasította az állítást, mely szerint az általa felhasznált importadatok megbízhatatlanok voltak. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság megállapította, hogy az érintett termék exportvolumenét a CCCME maga számította ki, ráadásul ügyletek szerinti bontásban, a kínai vámadatok felhasználásával, ami bizonyos termékleírások kizárásával járt. A Bizottság megvizsgálta a CCCME által benyújtott exportadatokat és megállapította, hogy a piaci részesedés, a behozatali volumen és az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti alakulása kapcsán tett ténymegállapításain ezek az adatok nem módosítanak. Ezen túlmenően a Bizottság megjegyezte, hogy a CCCME nem mutatott be egyetlen bizonyítékot sem adatgyűjtésének teljességéről és pontosságáról. A Bizottság emellett arra is rámutatott, hogy a CCCME elmulasztotta közölni, hogy a kínai vámhatóságoknak pontosan melyik olyan hivatalos adatbázisát használta fel, amely lehetővé tette számára, hogy ügyletek szerinti bontásban gyűjtsön adatokat és azonosítsa a termékleírást. Végezetül a Bizottság megjegyezte, hogy a Kínából történő kivitel és a behozatalnak az Unióba való tényleges megérkezése között eltelt idő miatt a kínai exportstatisztikáknak nem feltétlenül kell megegyezniük az Eurostat által gyűjtött importstatisztikákkal. A Bizottság elemezte a CCCME által benyújtott exportadatokat és megállapította, hogy a piaci részesedés, a behozatali volumen és az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti alakulása kapcsán tett ténymegállapításain ezek az adatok nem módosítanak. A Bizottság ebből adódóan elutasította az állítást, mely szerint az általa felhasznált importadatok megbízhatatlanok voltak.

| (110) | A Bizottság megjegyezte, hogy a panaszosok módszere, amelyet az érintett termék figyelembe vett időszak alatti behozatalára vonatkozó adatok meghatározásához használtak, az Eurostat adatain alapult. A módszer 2013-ra a 7325 10 50 és a 7325 10 92 KN-kódhoz tartozó összvolumennel, a 7325 10 99 KN-kód esetében a volumen 30 %-ával, a 7325 99 10 KN-kódnál pedig egy állandó volumennel csökkentett értékkel számolt. A KN-kódok változása nyomán a panaszosok a 2014-től a vizsgálati időszakig terjedő időtartamra a Kínából érkező, a 7325 10 00 KN-kóddal azonosított behozatal 60 %-ával, a 7325 99 10 KN-kód esetében pedig egy állandó volumennel csökkentett értékkel számoltak. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság megjegyezte, hogy a panaszosok módszere, amelyet az érintett termék figyelembe vett időszak alatti behozatalára vonatkozó adatok meghatározásához használtak, az Eurostat adatain alapult. A módszer 2013-ra a 7325 10 50 és a 7325 10 92 KN-kódhoz tartozó összvolumennel, a 7325 10 99 KN-kód esetében a volumen 30 %-ával, a 7325 99 10 KN-kódnál pedig egy állandó volumennel csökkentett értékkel számolt. A KN-kódok változása nyomán a panaszosok a 2014-től a vizsgálati időszakig terjedő időtartamra a Kínából érkező, a 7325 10 00 KN-kóddal azonosított behozatal 60 %-ával, a 7325 99 10 KN-kód esetében pedig egy állandó volumennel csökkentett értékkel számoltak.

| (111) | mivel a Bizottság egyetlen olyan alternatív információforrást sem talált, amely az érintett termék vonatkozásában pontosabb importadatokkal szolgált volna, az Eurostat adataiból kiinduló módszert tekintette a legmegfelelőbb módszernek. A Bizottság ezért elutasította a CCCME állítását. |
| --- | --- |

(111)

mivel a Bizottság egyetlen olyan alternatív információforrást sem talált, amely az érintett termék vonatkozásában pontosabb importadatokkal szolgált volna, az Eurostat adataiból kiinduló módszert tekintette a legmegfelelőbb módszernek. A Bizottság ezért elutasította a CCCME állítását.

| (112) | Az FCI és a CCCME egyaránt azt állította beadványában, hogy a Kínából érkező behozatal értékeléséhez alkalmazott módszertan hibás, mert leszámítva a panaszosok által javasolt állandó volumen levonását, a módszertan annak ellenére a 7325 99 10 KN-kóddal azonosított összes importált terméket figyelembe vette, hogy a dömpingellenes intézkedések 2005-ös bevezetése előtt nem volt jellemző, hogy az érintett terméket e KN-kóddal azonosították volna, és hogy a panaszosok nem bizonyították azt, hogy e KN-kódot 2009-et követően az érintett termék behozatalához igénybe vették volna. Az FCI ezért azt kérte a Bizottságtól, hogy az érintett termék behozatali volumenének kiszámításához egyáltalán ne, vagy arányosan vegye figyelembe a szóban forgó KN-kóddal azonosított behozatalt. |
| --- | --- |

(112)

Az FCI és a CCCME egyaránt azt állította beadványában, hogy a Kínából érkező behozatal értékeléséhez alkalmazott módszertan hibás, mert leszámítva a panaszosok által javasolt állandó volumen levonását, a módszertan annak ellenére a 7325 99 10 KN-kóddal azonosított összes importált terméket figyelembe vette, hogy a dömpingellenes intézkedések 2005-ös bevezetése előtt nem volt jellemző, hogy az érintett terméket e KN-kóddal azonosították volna, és hogy a panaszosok nem bizonyították azt, hogy e KN-kódot 2009-et követően az érintett termék behozatalához igénybe vették volna. Az FCI ezért azt kérte a Bizottságtól, hogy az érintett termék behozatali volumenének kiszámításához egyáltalán ne, vagy arányosan vegye figyelembe a szóban forgó KN-kóddal azonosított behozatalt.

| (113) | A Bizottság megjegyezte, hogy az e KN-kóddal azonosított behozataloknak az ideiglenes intézkedések bevezetése és 2017. október eleje közötti időszakot felölelő elemzése azt mutatta, hogy a 7325991051 TARIC-kóddal – amely kizárólag az érintett termék azonosítására szolgál – jelentős, 6 796 tonnát kitevő behozatal érkezett Kínából. Ebből egyértelműen az következik, hogy az érintett terméket a 7325 99 10 KN-kód megjelölésével is importálják. A Bizottságnak ugyanakkor arra vonatkozóan, hogy az e KN-kóddal azonosított egyéb termékek behozatala 2005-től az érintett termékével azonos tendenciát követett volna, nem volt bizonyítéka. Ebből adódóan a figyelembe vett időszak tekintetében a százalékos arány használata nem lenne megbízható. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság megjegyezte, hogy az e KN-kóddal azonosított behozataloknak az ideiglenes intézkedések bevezetése és 2017. október eleje közötti időszakot felölelő elemzése azt mutatta, hogy a 7325991051 TARIC-kóddal – amely kizárólag az érintett termék azonosítására szolgál – jelentős, 6 796 tonnát kitevő behozatal érkezett Kínából. Ebből egyértelműen az következik, hogy az érintett terméket a 7325 99 10 KN-kód megjelölésével is importálják. A Bizottságnak ugyanakkor arra vonatkozóan, hogy az e KN-kóddal azonosított egyéb termékek behozatala 2005-től az érintett termékével azonos tendenciát követett volna, nem volt bizonyítéka. Ebből adódóan a figyelembe vett időszak tekintetében a százalékos arány használata nem lenne megbízható.

| (114) | A Bizottság ezért úgy határozott, hogy nem végez kiigazítást a Kínából érkező behozatali volumen esetében. A Bizottság emellett azt is megállapította, hogy a figyelembe vett időszakbeli piaci részesedés szempontjából az importvolumen-adatok még akkor is hasonló mértékű növekedést mutatnának, ha a szóban forgó KN-kódot kizárná az elemzéséből. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság ezért úgy határozott, hogy nem végez kiigazítást a Kínából érkező behozatali volumen esetében. A Bizottság emellett azt is megállapította, hogy a figyelembe vett időszakbeli piaci részesedés szempontjából az importvolumen-adatok még akkor is hasonló mértékű növekedést mutatnának, ha a szóban forgó KN-kódot kizárná az elemzéséből.

| (115) | A CCCME állítása szerint sem a panaszosok, sem pedig a Bizottság nem fűzött magyarázatot az érintett termék 7325 10 99 KN-kódhoz tartozó behozatali volumenének becsült arányához, ahogy azzal kapcsolatban is adósak maradtak a magyarázattal, hogy a 7325 10 99 kódhoz tartozó behozatali volumen százalékos aránya miért maradt állandó a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(115)

A CCCME állítása szerint sem a panaszosok, sem pedig a Bizottság nem fűzött magyarázatot az érintett termék 7325 10 99 KN-kódhoz tartozó behozatali volumenének becsült arányához, ahogy azzal kapcsolatban is adósak maradtak a magyarázattal, hogy a 7325 10 99 kódhoz tartozó behozatali volumen százalékos aránya miért maradt állandó a figyelembe vett időszak alatt.

| (116) | Miként azt az ideiglenes rendelet (122) preambulumbekezdése is kifejtette, a Bizottság az érintett termék Kínából érkező behozatali volumenét a panaszosok által javasolt, a Bizottság által megbízhatónak és objektívnek tartott módszer alapján határozta meg. Ennél megbízhatóbb módszerre a felek egyike sem tett javaslatot. A Bizottság a vízelvezető-aknarácsok kizárásához a mintában szereplő kínai exportáló gyártók vizsgálati időszak alatti átlagos vízelvezetőaknarács-értékesítéséből indult ki, amely a teljes behozatal 10 %-át tette ki. Ezt a százalékos értéket alkalmazta a figyelembe vett időszakra. Mivel a CCCME nem nyújtott be a vízelvezető-aknarácsok Kínából érkező behozatali volumenére vonatkozóan alternatív adatokat, az állítást a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(116)

Miként azt az ideiglenes rendelet (122) preambulumbekezdése is kifejtette, a Bizottság az érintett termék Kínából érkező behozatali volumenét a panaszosok által javasolt, a Bizottság által megbízhatónak és objektívnek tartott módszer alapján határozta meg. Ennél megbízhatóbb módszerre a felek egyike sem tett javaslatot. A Bizottság a vízelvezető-aknarácsok kizárásához a mintában szereplő kínai exportáló gyártók vizsgálati időszak alatti átlagos vízelvezetőaknarács-értékesítéséből indult ki, amely a teljes behozatal 10 %-át tette ki. Ezt a százalékos értéket alkalmazta a figyelembe vett időszakra. Mivel a CCCME nem nyújtott be a vízelvezető-aknarácsok Kínából érkező behozatali volumenére vonatkozóan alternatív adatokat, az állítást a Bizottság elutasította.

| (117) | Az FCI előadta, hogy ebben az ügyben nem állapítható meg a behozatal jelentős növekedése, mivel ha a dömpingellenes intézkedések 2010-es hatályvesztésétől eltelt összes évet nézzük, akkor a behozatal csak 2013 és 2014 között mutatott növekedést, és bár a vizsgálati időszakban a behozatal meghaladta a 2013-as szinteket, jóval elmaradt a 2010-es és 2011-es behozatali szintektől. |
| --- | --- |

(117)

Az FCI előadta, hogy ebben az ügyben nem állapítható meg a behozatal jelentős növekedése, mivel ha a dömpingellenes intézkedések 2010-es hatályvesztésétől eltelt összes évet nézzük, akkor a behozatal csak 2013 és 2014 között mutatott növekedést, és bár a vizsgálati időszakban a behozatal meghaladta a 2013-as szinteket, jóval elmaradt a 2010-es és 2011-es behozatali szintektől.

| (118) | A Bizottság a kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálatához észszerűnek, továbbá a Bizottság általános gyakorlatával összeegyeztethetőnek találta a figyelembe vett időszakot. Ebből adódóan nem az FCI javaslata szerint járt el, és a korábbi éveket figyelmen kívül hagyta. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság a kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálatához észszerűnek, továbbá a Bizottság általános gyakorlatával összeegyeztethetőnek találta a figyelembe vett időszakot. Ebből adódóan nem az FCI javaslata szerint járt el, és a korábbi éveket figyelmen kívül hagyta.

| (119) | Az alákínálás kapcsán az FCI azt állította, hogy az ideiglenes számítások félrevezetőek, mivel azok a kínai öntödék által az unióbeli importőröknek értékesített termékek árát az uniós gazdasági ágazat által a végső vevőknek értékesített termékek áraival hasonlították össze, és figyelmen kívül hagyták a kizárólag a független importőröknél felmerülő kiadásokat. Ilyen költségeknek számítanak például a kutatási-fejlesztési költségek, a minták és prototípusok kialakítása kapcsán felmerülő költségek, a tanúsítási költségek, a jóváhagyási igazolások költségei, a minőség-ellenőrzés és megfelelőség-ellenőrzés, a raktár-, illetve értékesítési költségek. |
| --- | --- |

(119)

Az alákínálás kapcsán az FCI azt állította, hogy az ideiglenes számítások félrevezetőek, mivel azok a kínai öntödék által az unióbeli importőröknek értékesített termékek árát az uniós gazdasági ágazat által a végső vevőknek értékesített termékek áraival hasonlították össze, és figyelmen kívül hagyták a kizárólag a független importőröknél felmerülő kiadásokat. Ilyen költségeknek számítanak például a kutatási-fejlesztési költségek, a minták és prototípusok kialakítása kapcsán felmerülő költségek, a tanúsítási költségek, a jóváhagyási igazolások költségei, a minőség-ellenőrzés és megfelelőség-ellenőrzés, a raktár-, illetve értékesítési költségek.

| (120) | A Bizottság a szóban forgó adatok ellenőrzését követően úgy határozott, hogy az alákínálási különbözeteket e költségek tekintetében kiigazítja. Az uniós gazdasági ágazat gyártelepi árait a mintában szereplő uniós gyártók kutatási-fejlesztési költségeinek súlyozott átlagával lefelé korrigálta, amely az előző preambulumbekezdésben említett összes releváns költségelemet magában foglalt. A kiigazítás a mintában szereplő uniós gyártók árbevételének 2,2 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság a szóban forgó adatok ellenőrzését követően úgy határozott, hogy az alákínálási különbözeteket e költségek tekintetében kiigazítja. Az uniós gazdasági ágazat gyártelepi árait a mintában szereplő uniós gyártók kutatási-fejlesztési költségeinek súlyozott átlagával lefelé korrigálta, amely az előző preambulumbekezdésben említett összes releváns költségelemet magában foglalt. A kiigazítás a mintában szereplő uniós gyártók árbevételének 2,2 %-át tette ki.

| (121) | Emellett az ideiglenes intézkedések bevezetését követően ellenőrzött két független importőr adatai alapján sor került az importárnak a behozatali költségelemek miatti, hozzávetőleg 33 EUR/tonnás kiigazítására is. |
| --- | --- |

(121)

Emellett az ideiglenes intézkedések bevezetését követően ellenőrzött két független importőr adatai alapján sor került az importárnak a behozatali költségelemek miatti, hozzávetőleg 33 EUR/tonnás kiigazítására is.

| (122) | A CCCME további részleteket kért a mintában szereplő egyes exportáló gyártók alákínálási különbözeteiről. A kár megállapítása céljából a dömpingelt behozatal árakra gyakorolt hatását is elemezni kell a kármutatók között, és az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdése szerint az alákínálásnak jelentősnek kell lennie. Ebben az ügyben a 31,6 %-tól 39,2 %-ig terjedő alákínálás jelentősnek tekinthető. Egy ilyen jellegű ténymegállapításnak nem feltétele, hogy minden egyes ügylet alákínálást mutasson. Ennek hátterében az áll, hogy a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazat tekintetében kifejtett hatását, illetve jelentkező következményeit összességében elemzi a Bizottság, ami ebből adódóan a dömpingelt behozatallal megvalósult alákínálásra is igaz. A Bizottság ugyanakkor tájékoztatásul az alábbiakban ismerteti a mintában szereplő exportáló gyártók alákínálási különbözeteit:

  2. táblázat


  Alákínálási különbözetek







  Vállalat | Alákínálási különbözet |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 35,9 % |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 31,6 % |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 39,2 % |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 38,4 % |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 37,0 % |

(122)

A CCCME további részleteket kért a mintában szereplő egyes exportáló gyártók alákínálási különbözeteiről. A kár megállapítása céljából a dömpingelt behozatal árakra gyakorolt hatását is elemezni kell a kármutatók között, és az alaprendelet 3. cikkének (3) bekezdése szerint az alákínálásnak jelentősnek kell lennie. Ebben az ügyben a 31,6 %-tól 39,2 %-ig terjedő alákínálás jelentősnek tekinthető. Egy ilyen jellegű ténymegállapításnak nem feltétele, hogy minden egyes ügylet alákínálást mutasson. Ennek hátterében az áll, hogy a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazat tekintetében kifejtett hatását, illetve jelentkező következményeit összességében elemzi a Bizottság, ami ebből adódóan a dömpingelt behozatallal megvalósult alákínálásra is igaz. A Bizottság ugyanakkor tájékoztatásul az alábbiakban ismerteti a mintában szereplő exportáló gyártók alákínálási különbözeteit:

2. táblázat

2. táblázat

Alákínálási különbözetek

Alákínálási különbözetek

Vállalat

Alákínálási különbözet

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

35,9 %

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

31,6 %

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

39,2 %

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

38,4 %

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

37,0 %

| (123) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a panaszosok előadták, hogy nem értenek egyet azzal a módszerrel, hogy a Bizottság az importárak felfelé történő korrigálása helyett az ő gyártelepi áraikat igazította ki lefelé, miközben a kutatási-fejlesztési költségek nagyobb része korántsem az importőröknél, hanem a Kínában működő gyártóknál merülnek fel. A panaszosok ezen túlmenően úgy vélték, hogy a behozatal utáni költségek túl magasak és egyfelől feltehetően olyan költségeket is magukban foglalnak, amelyek a vízelvezető-aknarácsok behozatalához köthetők, másfelől pedig gyaníthatóan az összes gömbgrafitos öntöttvastermék tekintetében tévesen 2,7 %-os, nem pedig 1,7 %-os importvámmal számolnak. |
| --- | --- |

(123)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a panaszosok előadták, hogy nem értenek egyet azzal a módszerrel, hogy a Bizottság az importárak felfelé történő korrigálása helyett az ő gyártelepi áraikat igazította ki lefelé, miközben a kutatási-fejlesztési költségek nagyobb része korántsem az importőröknél, hanem a Kínában működő gyártóknál merülnek fel. A panaszosok ezen túlmenően úgy vélték, hogy a behozatal utáni költségek túl magasak és egyfelől feltehetően olyan költségeket is magukban foglalnak, amelyek a vízelvezető-aknarácsok behozatalához köthetők, másfelől pedig gyaníthatóan az összes gömbgrafitos öntöttvastermék tekintetében tévesen 2,7 %-os, nem pedig 1,7 %-os importvámmal számolnak.

| (124) | Az alákínálási különbözet, illetve a kár megszüntetéséhez szükséges mérték kutatási-fejlesztési költségekkel összefüggő kiigazítása egyfelől a mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzött adatain, másfelől a független importőröknél tett ellenőrző látogatások alkalmával bemutatott azon bizonyítékokon alapult, amelyek szerint a független importőröknél felmerülnek ilyen jellegű költségek az érintett termék kínai gyártása kapcsán. Minthogy a panaszosok nem bizonyították, hogy a szóban forgó költségek nem merülnek fel a független importőröknél, állításukat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(124)

Az alákínálási különbözet, illetve a kár megszüntetéséhez szükséges mérték kutatási-fejlesztési költségekkel összefüggő kiigazítása egyfelől a mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzött adatain, másfelől a független importőröknél tett ellenőrző látogatások alkalmával bemutatott azon bizonyítékokon alapult, amelyek szerint a független importőröknél felmerülnek ilyen jellegű költségek az érintett termék kínai gyártása kapcsán. Minthogy a panaszosok nem bizonyították, hogy a szóban forgó költségek nem merülnek fel a független importőröknél, állításukat a Bizottság elutasította.

| (125) | A behozatal utáni költségek kiszámítása a mintában szereplő két független importőr ellenőrzött adatain alapul. Ezek az adatok kizárólag az érintett termékre vonatkoztak, vagyis a kizárt termékeket (például a vízelvezető-aknarácsokat) nem tartalmazták. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(125)

A behozatal utáni költségek kiszámítása a mintában szereplő két független importőr ellenőrzött adatain alapul. Ezek az adatok kizárólag az érintett termékre vonatkoztak, vagyis a kizárt termékeket (például a vízelvezető-aknarácsokat) nem tartalmazták. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (126) | Az importvámokhoz kapcsolódó kiigazításhoz a Bizottság a gömbgrafitos öntöttvastermékek behozatalára alkalmazandó vámtétellel számolt. Nem vette figyelembe a valószínűleg azért tévesen benyújtott árunyilatkozatokat, hogy kikerüljék az importvám előírás szerinti mértékének megfizetését. Ezért a Bizottság ezt az állítást is elutasította. |
| --- | --- |

(126)

Az importvámokhoz kapcsolódó kiigazításhoz a Bizottság a gömbgrafitos öntöttvastermékek behozatalára alkalmazandó vámtétellel számolt. Nem vette figyelembe a valószínűleg azért tévesen benyújtott árunyilatkozatokat, hogy kikerüljék az importvám előírás szerinti mértékének megfizetését. Ezért a Bizottság ezt az állítást is elutasította.

| (127) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI rendelkezésre bocsátotta az eredményét két olyan közelmúltbeli, olaszországi közjogi szervek által kiírt tendernek, amelyeket az uniós gyártók egyik viszonteladója nyert el úgy, hogy – a panaszosok által megadott és az ideiglenes rendeletben szereplő árnál jóval – alacsonyabb árat kínált a hasonló termékre, mint a független importőrök az érintett termékre. |
| --- | --- |

(127)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI rendelkezésre bocsátotta az eredményét két olyan közelmúltbeli, olaszországi közjogi szervek által kiírt tendernek, amelyeket az uniós gyártók egyik viszonteladója nyert el úgy, hogy – a panaszosok által megadott és az ideiglenes rendeletben szereplő árnál jóval – alacsonyabb árat kínált a hasonló termékre, mint a független importőrök az érintett termékre.

| (128) | A Bizottság megjegyezte, hogy az ilyen új keletű, nem hivatalos jellegű bizonyítékok alapján még nem vonható le az a következtetés, hogy a vizsgálati időszakról rendelkezésére álló ellenőrzött adatok megbízhatatlannak tekintendők. Ezenkívül a szóban forgó tenderek termékszerkezete különbözik az átlagos termelés termékszerkezetétől és az ahhoz tartozó termelési költségtől. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság megjegyezte, hogy az ilyen új keletű, nem hivatalos jellegű bizonyítékok alapján még nem vonható le az a következtetés, hogy a vizsgálati időszakról rendelkezésére álló ellenőrzött adatok megbízhatatlannak tekintendők. Ezenkívül a szóban forgó tenderek termékszerkezete különbözik az átlagos termelés termékszerkezetétől és az ahhoz tartozó termelési költségtől. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (129) | A Kínából érkező behozatalra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában, valamint az alákínálási számítások (119)–(122) preambulumbekezdésben ismertetett felülvizsgálata nyomán a Bizottság megerősített az ideiglenes rendelet (115)–(128) preambulumbekezdésében foglalt minden egyéb következtetést. |
| --- | --- |

(129)

A Kínából érkező behozatalra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában, valamint az alákínálási számítások (119)–(122) preambulumbekezdésben ismertetett felülvizsgálata nyomán a Bizottság megerősített az ideiglenes rendelet (115)–(128) preambulumbekezdésében foglalt minden egyéb következtetést.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános észrevételek

Általános észrevételek

| (130) | A CCCME megjegyezte, hogy a Bizottság makrogazdasági elemzését a panaszosok és a háttéripar tekintetében tényleges adatokra, az uniós gazdasági ágazat többi szereplője esetében pedig a panaszosok becsléseire alapozta. Állítása szerint ezek a becslések nem tekinthetők egyértelmű bizonyítékoknak, mivel sem a becsült összegeket, sem pedig a becslések forrásait nem fedték fel az érdekelt felek előtt. A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME megismételte állítását. |
| --- | --- |

(130)

A CCCME megjegyezte, hogy a Bizottság makrogazdasági elemzését a panaszosok és a háttéripar tekintetében tényleges adatokra, az uniós gazdasági ágazat többi szereplője esetében pedig a panaszosok becsléseire alapozta. Állítása szerint ezek a becslések nem tekinthetők egyértelmű bizonyítékoknak, mivel sem a becsült összegeket, sem pedig a becslések forrásait nem fedték fel az érdekelt felek előtt. A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME megismételte állítását.

| (131) | A Bizottság egyrészt hangsúlyozta, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem a panaszosok kontra a panaszosok köréhez nem tartozó felek szerinti bontásban elemezte, másrészt megjegyezte, hogy a makrogazdasági adatokat az uniós gazdasági ágazattól kérte be, ezeket a vizsgálat során felhasznált adatokat pedig rendelkezésre bocsátotta az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában. Az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében rögzítettek szerint a Bizottság a panaszosok telephelyein a helyszínen is ellenőrizte, hogy a panaszosok milyen forrásokból és milyen eljárást követve állították össze az ágazat többi szereplőjére vonatkozó adatokat. Ezenkívül a mintában szereplő vállalatoktól származó, ellenőrzött adatok a makrogazdasági adatok teljes körének jelentős részét, azaz az uniós gazdasági ágazat termelési összvolumenének 48 %-át és összértékesítésének 43 %-át lefedték. A Bizottság ezért elutasította a CCCME állítását. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság egyrészt hangsúlyozta, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem a panaszosok kontra a panaszosok köréhez nem tartozó felek szerinti bontásban elemezte, másrészt megjegyezte, hogy a makrogazdasági adatokat az uniós gazdasági ágazattól kérte be, ezeket a vizsgálat során felhasznált adatokat pedig rendelkezésre bocsátotta az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában. Az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében rögzítettek szerint a Bizottság a panaszosok telephelyein a helyszínen is ellenőrizte, hogy a panaszosok milyen forrásokból és milyen eljárást követve állították össze az ágazat többi szereplőjére vonatkozó adatokat. Ezenkívül a mintában szereplő vállalatoktól származó, ellenőrzött adatok a makrogazdasági adatok teljes körének jelentős részét, azaz az uniós gazdasági ágazat termelési összvolumenének 48 %-át és összértékesítésének 43 %-át lefedték. A Bizottság ezért elutasította a CCCME állítását.

| (132) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI kijelentette, hogy a Bizottság önellentmondásba került, mert az ideiglenes rendelet (132) preambulumbekezdése szerint a Bizottság valamennyi uniós gyártóra kiterjedően értékelte a makrogazdasági mutatókat. Ezzel szemben a fenti (131) preambulumbekezdésben az szerepel, hogy a makrogazdasági adatok a mintában szereplő vállalatoktól kapott, az uniós gazdasági ágazat termelési összvolumenének 48 %-át, az összértékesítésének 43 %-át lefedő, ellenőrzött adatokon alapulnak. Ahhoz, hogy a teljes termelés 50 %-ánál kisebb hányadot lefedő adatok nem reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat egészére nézve, kétség sem férhet. A fentiek tanúsága szerint a Bizottság makrogazdasági mutatókkal kapcsolatos ténymegállapításai olyan részleges és félrevezető adatokra épülnek, amelyek nem teszik lehetővé, hogy a Bizottság megfelelő módon felmérje az uniós gazdasági ágazat általános helyzetét. |
| --- | --- |

(132)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI kijelentette, hogy a Bizottság önellentmondásba került, mert az ideiglenes rendelet (132) preambulumbekezdése szerint a Bizottság valamennyi uniós gyártóra kiterjedően értékelte a makrogazdasági mutatókat. Ezzel szemben a fenti (131) preambulumbekezdésben az szerepel, hogy a makrogazdasági adatok a mintában szereplő vállalatoktól kapott, az uniós gazdasági ágazat termelési összvolumenének 48 %-át, az összértékesítésének 43 %-át lefedő, ellenőrzött adatokon alapulnak. Ahhoz, hogy a teljes termelés 50 %-ánál kisebb hányadot lefedő adatok nem reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat egészére nézve, kétség sem férhet. A fentiek tanúsága szerint a Bizottság makrogazdasági mutatókkal kapcsolatos ténymegállapításai olyan részleges és félrevezető adatokra épülnek, amelyek nem teszik lehetővé, hogy a Bizottság megfelelő módon felmérje az uniós gazdasági ágazat általános helyzetét.

valamennyi uniós gyártóra

| (133) | A Bizottság rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó makrogazdasági adatokat a helyszínen, a panaszosok telephelyein ellenőrizte. A Bizottság ezen túlmenően alapos ellenőrzésnek vetette alá a mintában szereplő vállalatokat, amelyek egyébiránt az uniós gazdasági ágazat termelési volumenének jelentős részét adják. A makrogazdasági adatok alapját ennélfogva nem pusztán a mintában szereplő vállalatok képezik. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó makrogazdasági adatokat a helyszínen, a panaszosok telephelyein ellenőrizte. A Bizottság ezen túlmenően alapos ellenőrzésnek vetette alá a mintában szereplő vállalatokat, amelyek egyébiránt az uniós gazdasági ágazat termelési volumenének jelentős részét adják. A makrogazdasági adatok alapját ennélfogva nem pusztán a mintában szereplő vállalatok képezik.

| (134) | Ezenkívül az FCI azt állította, hogy problematikusak a makrogazdasági mutatókkal kapcsolatos adatok, amit az a tény is igazol, hogy az adatok eredeti forrásait a Bizottságnak egynél több alkalommal is ellenőriznie kellett a panaszosok ügyvédjeinek telephelyén. Ráadásul a panaszosok a makrogazdasági mutatókkal kapcsolatos adatokat különböző változatokban is benyújtották, minden alkalommal eltérő számadatokkal. Maga ez a tény is azt bizonyítja, hogy a panaszosok által követett módszertan javíthatatlanul hibás. |
| --- | --- |

(134)

Ezenkívül az FCI azt állította, hogy problematikusak a makrogazdasági mutatókkal kapcsolatos adatok, amit az a tény is igazol, hogy az adatok eredeti forrásait a Bizottságnak egynél több alkalommal is ellenőriznie kellett a panaszosok ügyvédjeinek telephelyén. Ráadásul a panaszosok a makrogazdasági mutatókkal kapcsolatos adatokat különböző változatokban is benyújtották, minden alkalommal eltérő számadatokkal. Maga ez a tény is azt bizonyítja, hogy a panaszosok által követett módszertan javíthatatlanul hibás.

| (135) | Az FCI továbbá megjegyezte, hogy a Bizottság ténymegállapításainak alapjául szolgáló adatok részrehajlóak. Az adatok ugyanis kizárólag a panaszosokra és kizárólag a két támogató egyikére vonatkoznak. Az adatok összességében véve a hasonló termék teljes uniós termelésének kevesebb mint 50 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(135)

Az FCI továbbá megjegyezte, hogy a Bizottság ténymegállapításainak alapjául szolgáló adatok részrehajlóak. Az adatok ugyanis kizárólag a panaszosokra és kizárólag a két támogató egyikére vonatkoznak. Az adatok összességében véve a hasonló termék teljes uniós termelésének kevesebb mint 50 %-át képviselik.

| (136) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a panaszosok tisztázták azt is, hogy az adatok összeállításához azokat a kármutatókkal kapcsolatos részletes adatokat vették alapul, amelyeket az adott vállalatok felelős tisztségviselői aláírásával ellátott kitöltött kérdőívekben a panaszosok és a panaszt támogató gyártók egyike nyújtott be, és ezeket az adatokat a vizsgálati időszakra való kiterjesztés céljából a későbbiekben aktualizálták. A többi uniós gyártóra vonatkozó adatokat illetően a panaszosok becsléseket készítettek piaci értesüléseik alapján. Egyes uniós gyártók tényszerű adatainak hiányában a panaszosok óvatos megközelítést követtek, és 100 %-os kapacitáskihasználást, illetve állandó értékesítési adatokat feltételeztek a figyelembe vett időszak egészében. |
| --- | --- |

(136)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a panaszosok tisztázták azt is, hogy az adatok összeállításához azokat a kármutatókkal kapcsolatos részletes adatokat vették alapul, amelyeket az adott vállalatok felelős tisztségviselői aláírásával ellátott kitöltött kérdőívekben a panaszosok és a panaszt támogató gyártók egyike nyújtott be, és ezeket az adatokat a vizsgálati időszakra való kiterjesztés céljából a későbbiekben aktualizálták. A többi uniós gyártóra vonatkozó adatokat illetően a panaszosok becsléseket készítettek piaci értesüléseik alapján. Egyes uniós gyártók tényszerű adatainak hiányában a panaszosok óvatos megközelítést követtek, és 100 %-os kapacitáskihasználást, illetve állandó értékesítési adatokat feltételeztek a figyelembe vett időszak egészében.

| (137) | Az a tény, hogy a panaszosok a vizsgálat során frissítették a makrogazdasági adatokat, nem volt semmilyen hatással az általuk összeállított végső adatok megbízhatóságára. A Bizottság a végleges adatokat ellenőrizte és megbízhatónak találta. A Bizottság ezért elutasította az FCI ezen állítását. |
| --- | --- |

(137)

Az a tény, hogy a panaszosok a vizsgálat során frissítették a makrogazdasági adatokat, nem volt semmilyen hatással az általuk összeállított végső adatok megbízhatóságára. A Bizottság a végleges adatokat ellenőrizte és megbízhatónak találta. A Bizottság ezért elutasította az FCI ezen állítását.

| (138) | A CCCME emellett azt is állította, hogy mivel a Bizottság nem végzett tagállamokra szegmentált elemzést, a tagállamok két csoportra válnak szét: olyanokra, amelyeknél a gömbgrafitos öntöttvas, illetve olyanokra, amelyeknél a lemezgrafitos öntöttvas piaca a jelentősebb. |
| --- | --- |

(138)

A CCCME emellett azt is állította, hogy mivel a Bizottság nem végzett tagállamokra szegmentált elemzést, a tagállamok két csoportra válnak szét: olyanokra, amelyeknél a gömbgrafitos öntöttvas, illetve olyanokra, amelyeknél a lemezgrafitos öntöttvas piaca a jelentősebb.

| (139) | A Bizottság az ideiglenes rendelet (199) preambulumbekezdésére hivatkozott, amelyben leszögezte, hogy az uniós piac egységes piac, továbbá hogy a gömbgrafitos és a lemezgrafitos öntöttvas termékek egymással felcserélhető termékek. A Bizottság ennélfogva elutasította a CCCME által tett állítást. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság az ideiglenes rendelet (199) preambulumbekezdésére hivatkozott, amelyben leszögezte, hogy az uniós piac egységes piac, továbbá hogy a gömbgrafitos és a lemezgrafitos öntöttvas termékek egymással felcserélhető termékek. A Bizottság ennélfogva elutasította a CCCME által tett állítást.

| (140) | A CCCME először is azt állította, hogy az érintett termékhez tartozó vámkódok 2014-es módosulása miatt a 2013-ra vonatkozó importadatok nem hasonlíthatók össze a rákövetkező évek és a vizsgálati időszak importadataival. A CCCME másfelől azt állította, hogy mivel a Bizottság nem összevethető adatsorokat használt, nem vonhatott le következtetéseket a behozatali volumenek alakulásáról. A CCCME végezetül előadta, hogy ha a Bizottság az adatok tekintetében azonos módszertant követve, azaz a 2014-től a vizsgálati időszakig tartó időtartam alapján elemezte volna a volumenhatásokat, akkor arra a következtetésre jutott volna, hogy a behozatal nem nőtt. |
| --- | --- |

(140)

A CCCME először is azt állította, hogy az érintett termékhez tartozó vámkódok 2014-es módosulása miatt a 2013-ra vonatkozó importadatok nem hasonlíthatók össze a rákövetkező évek és a vizsgálati időszak importadataival. A CCCME másfelől azt állította, hogy mivel a Bizottság nem összevethető adatsorokat használt, nem vonhatott le következtetéseket a behozatali volumenek alakulásáról. A CCCME végezetül előadta, hogy ha a Bizottság az adatok tekintetében azonos módszertant követve, azaz a 2014-től a vizsgálati időszakig tartó időtartam alapján elemezte volna a volumenhatásokat, akkor arra a következtetésre jutott volna, hogy a behozatal nem nőtt.

| (141) | A Bizottság rámutatott, hogy a kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2013-tól a vizsgálati időszakig terjedő időtartamra terjedt ki. A behozatali tendencia elemzéséhez a Bizottság elfogadta a panaszosok módszerét, amely szerint Eurostat-adatok felhasználásával kapták meg az érintett termékre vonatkozó, a Bizottság által ellenőrzött és reálisnak minősített importadatokat. Alternatív információforrások nem álltak rendelkezésre. A Bizottság ennélfogva elutasította a CCCME állítását. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság rámutatott, hogy a kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2013-tól a vizsgálati időszakig terjedő időtartamra terjedt ki. A behozatali tendencia elemzéséhez a Bizottság elfogadta a panaszosok módszerét, amely szerint Eurostat-adatok felhasználásával kapták meg az érintett termékre vonatkozó, a Bizottság által ellenőrzött és reálisnak minősített importadatokat. Alternatív információforrások nem álltak rendelkezésre. A Bizottság ennélfogva elutasította a CCCME állítását.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (142) | Az FCI és a CCCME előadták, hogy a Bizottságnak az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdésében megfogalmazott ténymegállapítását nem támasztják alá a tények, mivel a Kínából érkező érintett termék behozatali volumene csökkent 2014 és a vizsgálati időszak között, szemben azzal, amit az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdése állít. |
| --- | --- |

(142)

Az FCI és a CCCME előadták, hogy a Bizottságnak az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdésében megfogalmazott ténymegállapítását nem támasztják alá a tények, mivel a Kínából érkező érintett termék behozatali volumene csökkent 2014 és a vizsgálati időszak között, szemben azzal, amit az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdése állít.

| (143) | A Bizottság helyt adott ennek az állításnak. A termelési volumen 2014 és a vizsgálati időszak között bekövetkezett csökkenése túlnyomó részt a felhasználás terén jelentkező, az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében szereplő 3. táblázatban bemutatott csökkenésre vezethető vissza. Azonban annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 8 %-kal visszaesett, a Kínából érkező dömpingelt behozatal 16 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat termelési volumene pedig 4 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság helyt adott ennek az állításnak. A termelési volumen 2014 és a vizsgálati időszak között bekövetkezett csökkenése túlnyomó részt a felhasználás terén jelentkező, az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében szereplő 3. táblázatban bemutatott csökkenésre vezethető vissza. Azonban annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 8 %-kal visszaesett, a Kínából érkező dömpingelt behozatal 16 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat termelési volumene pedig 4 %-kal csökkent.

| (144) | Az FCI előadta, hogy a panaszosok az ideiglenes rendelet (137) preambulumbekezdésében szereplő 6. táblázatban bemutatott kapacitáskihasználásukat három műszak figyelembevételével adták meg. Az FCI szerint az öntöttvas termékek piacán köztudomású, hogy egy öntöde jó helyzetben van, ha két műszakban működik, egy harmadik gyártási műszak azonban költséges, és alacsonyabb termelési kapacitás mellett működik. |
| --- | --- |

(144)

Az FCI előadta, hogy a panaszosok az ideiglenes rendelet (137) preambulumbekezdésében szereplő 6. táblázatban bemutatott kapacitáskihasználásukat három műszak figyelembevételével adták meg. Az FCI szerint az öntöttvas termékek piacán köztudomású, hogy egy öntöde jó helyzetben van, ha két műszakban működik, egy harmadik gyártási műszak azonban költséges, és alacsonyabb termelési kapacitás mellett működik.

| (145) | Az FCI állítását semmilyen bizonyíték nem támasztotta alá, és mindenesetre maga az állítás sem zárta ki a harmadik műszak lehetőségét. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy még ha a kapacitáskihasználást két műszak alapján kellene is kiszámítani, a tendencia nem térne el az ideiglenes rendelet 6. táblázatában bemutatottól, és jelentős szabad kapacitás maradna fenn. Feltételezve, hogy minden műszak stabil termelés mellett működik, a két műszakra vetített kapacitáskihasználás körülbelül 80 %-ot érne el. |
| --- | --- |

(145)

Az FCI állítását semmilyen bizonyíték nem támasztotta alá, és mindenesetre maga az állítás sem zárta ki a harmadik műszak lehetőségét. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy még ha a kapacitáskihasználást két műszak alapján kellene is kiszámítani, a tendencia nem térne el az ideiglenes rendelet 6. táblázatában bemutatottól, és jelentős szabad kapacitás maradna fenn. Feltételezve, hogy minden műszak stabil termelés mellett működik, a két műszakra vetített kapacitáskihasználás körülbelül 80 %-ot érne el.

| (146) | A termelésre, a termelési kapacitásra és a kapacitáskihasználásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában, valamint az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdésének a (142) és (143) preambulumbekezdés szerinti javítása nyomán a Bizottság megerősített az ideiglenes rendelet (137)–(142) preambulumbekezdésében foglalt minden egyéb következtetést. |
| --- | --- |

(146)

A termelésre, a termelési kapacitásra és a kapacitáskihasználásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában, valamint az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdésének a (142) és (143) preambulumbekezdés szerinti javítása nyomán a Bizottság megerősített az ideiglenes rendelet (137)–(142) preambulumbekezdésében foglalt minden egyéb következtetést.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (147) | Az FCI és a CCCME előadták, hogy az ideiglenes rendelet (145) preambulumbekezdésében megfogalmazott ténymegállapítást nem támasztják alá a tények, mivel a Kínából érkező érintett termék behozatali volumene csökkent 2014 és a vizsgálati időszak között, szemben azzal, amit az ideiglenes rendelet (145) preambulumbekezdése állít. |
| --- | --- |

(147)

Az FCI és a CCCME előadták, hogy az ideiglenes rendelet (145) preambulumbekezdésében megfogalmazott ténymegállapítást nem támasztják alá a tények, mivel a Kínából érkező érintett termék behozatali volumene csökkent 2014 és a vizsgálati időszak között, szemben azzal, amit az ideiglenes rendelet (145) preambulumbekezdése állít.

| (148) | A Bizottság helyt ad annak az állításnak, hogy az ideiglenes rendelet (145) preambulumbekezdésében tévesen hivatkozott a behozatal 2014 és a vizsgálati időszak közötti növekedésére, és megjegyzi, hogy az értékesítési volumen csökkenése a figyelembe vett időszak egésze alatt következett be, így az a felhasználás terén jelentkező, az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében szereplő 3. táblázatban bemutatott csökkenésre és a Kínából érkező dömpingelt behozatal volumenének a figyelembe vett időszak egésze alatt megvalósult növekedésére vezethető vissza. Azonban annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 8 %-kal visszaesett, a Kínából érkező dömpingelt behozatal 16 %-kal nőtt, ami Kína piaci részesedésének jóval jelentősebb, 26 %-os növekedését eredményezte. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság helyt ad annak az állításnak, hogy az ideiglenes rendelet (145) preambulumbekezdésében tévesen hivatkozott a behozatal 2014 és a vizsgálati időszak közötti növekedésére, és megjegyzi, hogy az értékesítési volumen csökkenése a figyelembe vett időszak egésze alatt következett be, így az a felhasználás terén jelentkező, az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében szereplő 3. táblázatban bemutatott csökkenésre és a Kínából érkező dömpingelt behozatal volumenének a figyelembe vett időszak egésze alatt megvalósult növekedésére vezethető vissza. Azonban annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 8 %-kal visszaesett, a Kínából érkező dömpingelt behozatal 16 %-kal nőtt, ami Kína piaci részesedésének jóval jelentősebb, 26 %-os növekedését eredményezte.

| (149) | Az értékesítési volumenre és a piaci részesedésre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában, valamint az ideiglenes rendelet (145) preambulumbekezdésének a (147) és (148) preambulumbekezdés szerinti javítása nyomán a Bizottság megerősít az ideiglenes rendelet (143)–(146) preambulumbekezdésében foglalt minden egyéb következtetést. |
| --- | --- |

(149)

Az értékesítési volumenre és a piaci részesedésre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában, valamint az ideiglenes rendelet (145) preambulumbekezdésének a (147) és (148) preambulumbekezdés szerinti javítása nyomán a Bizottság megerősít az ideiglenes rendelet (143)–(146) preambulumbekezdésében foglalt minden egyéb következtetést.

4.4.2.3.   Növekedés

| (150) | A növekedésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (147) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(150)

A növekedésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (147) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (151) | Az FCI előadta, hogy az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdésében megfogalmazott ténymegállapítást nem támasztják alá a tények, mivel a foglalkoztatás mértékének csökkenését nem lehet összefüggésbe hozni a Kínából növekvő mennyiségben érkező behozatallal, hiszen az egyetlen év során, amikor is a behozatal növekedett (2013-ról 2014-re), az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása szintén nőtt. Azokban az években, amikor a foglalkoztatás visszaesett, a Kínából érkező behozatal is csökkent. |
| --- | --- |

(151)

Az FCI előadta, hogy az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdésében megfogalmazott ténymegállapítást nem támasztják alá a tények, mivel a foglalkoztatás mértékének csökkenését nem lehet összefüggésbe hozni a Kínából növekvő mennyiségben érkező behozatallal, hiszen az egyetlen év során, amikor is a behozatal növekedett (2013-ról 2014-re), az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatása szintén nőtt. Azokban az években, amikor a foglalkoztatás visszaesett, a Kínából érkező behozatal is csökkent.

| (152) | A Bizottság megjegyezte, hogy a figyelembe vett időszak egésze alatt megfigyelt tendencia az alkalmazottak számának csökkenését mutatta, ami elsősorban a csökkent termelés eredménye volt. A termelés csökkenése ugyanakkor az Unióban megvalósuló értékesítések amiatt bekövetkező visszaesésének tudható be, hogy a figyelembe vett időszak alatt csökkent a kereslet és növekedett a dömpingelt behozatal. Az események e láncolata a figyelembe vett időszak egészének elemzéséből, nem pedig az egyik évről a másikra bekövetkezett fejlemények összevetéséből látható. Ennélfogva az FCI érvelése nem fogadható el. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság megjegyezte, hogy a figyelembe vett időszak egésze alatt megfigyelt tendencia az alkalmazottak számának csökkenését mutatta, ami elsősorban a csökkent termelés eredménye volt. A termelés csökkenése ugyanakkor az Unióban megvalósuló értékesítések amiatt bekövetkező visszaesésének tudható be, hogy a figyelembe vett időszak alatt csökkent a kereslet és növekedett a dömpingelt behozatal. Az események e láncolata a figyelembe vett időszak egészének elemzéséből, nem pedig az egyik évről a másikra bekövetkezett fejlemények összevetéséből látható. Ennélfogva az FCI érvelése nem fogadható el.

| (153) | Az FCI előadta, hogy a foglalkoztatás és a termelékenység szintje nem támasztja alá a jelentős kárra vonatkozó ténymegállapítást. A foglalkoztatási szint viszonylag állandó volt, különösen, ha számításba vesszük, hogy négy vállalat a figyelembe vett időszak alatt beszüntette a vizsgált termék gyártását. A termelékenységi szint növekedett. |
| --- | --- |

(153)

Az FCI előadta, hogy a foglalkoztatás és a termelékenység szintje nem támasztja alá a jelentős kárra vonatkozó ténymegállapítást. A foglalkoztatási szint viszonylag állandó volt, különösen, ha számításba vesszük, hogy négy vállalat a figyelembe vett időszak alatt beszüntette a vizsgált termék gyártását. A termelékenységi szint növekedett.

| (154) | A Bizottság megjegyezte, hogy a foglalkoztatás visszaesése emellett az uniós gazdasági ágazat arra irányuló törekvéseinek is betudható, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentette növekvő versenyre válaszul csökkentse termelési költségeit és növelje hatékonyságát. A hatékonyság ilyen formán történt növelése a termelékenység 3 %-os növekedését eredményezte. Ennélfogva a Bizottság elutasította az FCI érveit. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság megjegyezte, hogy a foglalkoztatás visszaesése emellett az uniós gazdasági ágazat arra irányuló törekvéseinek is betudható, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentette növekvő versenyre válaszul csökkentse termelési költségeit és növelje hatékonyságát. A hatékonyság ilyen formán történt növelése a termelékenység 3 %-os növekedését eredményezte. Ennélfogva a Bizottság elutasította az FCI érveit.

| (155) | A foglalkoztatásra és a termelékenységre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(155)

A foglalkoztatásra és a termelékenységre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (149) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (156) | Az FCI kifejtette, hogy az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti helyzete hasonlít az akkor fennálló helyzethez, amikor egyes Kínából származó öntvényekre vonatkozó intézkedéseket 2011-ben hatályon kívül helyeztek, mivel az építőipar még nem épült fel a gazdasági válságból, és több uniós tagállam jelentősen csökkentette az infrastrukturális projektekre fordított költségvetését. |
| --- | --- |

(156)

Az FCI kifejtette, hogy az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti helyzete hasonlít az akkor fennálló helyzethez, amikor egyes Kínából származó öntvényekre vonatkozó intézkedéseket 2011-ben hatályon kívül helyeztek, mivel az építőipar még nem épült fel a gazdasági válságból, és több uniós tagállam jelentősen csökkentette az infrastrukturális projektekre fordított költségvetését.

| (157) | Az FCI által hivatkozott Eurostat-statisztikák azonban nem támasztják alá állítását. Az építőipar és az egyéb építmény építése ágazat termeléssel összefüggő statisztikái ugyanis növekedést mutatnak a figyelembe vett időszakban. Ahogy az ideiglenes rendelet 3. táblázatából kitűnik, ez a növekedés nem éreztette kedvező hatását az öntöttvas áruk uniós felhasználásában. A Bizottság ezért elutasítja ezt a felvetést. Ennélfogva az FCI érvelése nem fogadható el. |
| --- | --- |

(157)

Az FCI által hivatkozott Eurostat-statisztikák azonban nem támasztják alá állítását. Az építőipar és az egyéb építmény építése ágazat termeléssel összefüggő statisztikái ugyanis növekedést mutatnak a figyelembe vett időszakban. Ahogy az ideiglenes rendelet 3. táblázatából kitűnik, ez a növekedés nem éreztette kedvező hatását az öntöttvas áruk uniós felhasználásában. A Bizottság ezért elutasítja ezt a felvetést. Ennélfogva az FCI érvelése nem fogadható el.

| (158) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI kijelentette, hogy téves a (157) preambulumbekezdés azon következtetése, miszerint az építőipar és az egyéb építmény építése ágazatra vonatkozó statisztikák szerint növekedés mutatható ki dömpingellenes intézkedések 2011-es hatályon kívül helyezése óta. Az FCI állítása szerint, ha az építőipari ágazatban az azóta bekövetkezett fejleményeket nézzük, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat vizsgálati időszaka a 2010. év közepén véget ért, akkor elmondható, hogy az ágazat még nem heverte ki a 2008/2009-es gazdasági válságot. |
| --- | --- |

(158)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI kijelentette, hogy téves a (157) preambulumbekezdés azon következtetése, miszerint az építőipar és az egyéb építmény építése ágazatra vonatkozó statisztikák szerint növekedés mutatható ki dömpingellenes intézkedések 2011-es hatályon kívül helyezése óta. Az FCI állítása szerint, ha az építőipari ágazatban az azóta bekövetkezett fejleményeket nézzük, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat vizsgálati időszaka a 2010. év közepén véget ért, akkor elmondható, hogy az ágazat még nem heverte ki a 2008/2009-es gazdasági válságot.

| (159) | A Bizottság megjegyezte, hogy az építőipar és az egyéb építmény építése ágazat növekvő tendenciát mutat 2013 óta, ami lassú felépülést jelez a korábbi csökkenő tendenciából. Ez ellentmond az FCI azon állításának, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzete megegyezik a 2011-ig fennállóval, hiszen az építőipar és az egyéb építmény építése ágazatra a csökkenő tendencia volt jellemző abban az időszakban. Ezért a Bizottság elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság megjegyezte, hogy az építőipar és az egyéb építmény építése ágazat növekvő tendenciát mutat 2013 óta, ami lassú felépülést jelez a korábbi csökkenő tendenciából. Ez ellentmond az FCI azon állításának, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzete megegyezik a 2011-ig fennállóval, hiszen az építőipar és az egyéb építmény építése ágazatra a csökkenő tendencia volt jellemző abban az időszakban. Ezért a Bizottság elutasította az állítást.

| (160) | A dömpingkülönbözet nagyságára és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülésre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (150) és (151) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(160)

A dömpingkülönbözet nagyságára és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülésre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (150) és (151) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősíti.

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (161) | Az FCI előadta, hogy a termelési költségek csökkenését figyelembe véve nem jelentős az értékesítési árak visszaesése, és ezért az értékesítési ár csökkenését nem lehet a jelentős kár jeleként értelmezni. |
| --- | --- |

(161)

Az FCI előadta, hogy a termelési költségek csökkenését figyelembe véve nem jelentős az értékesítési árak visszaesése, és ezért az értékesítési ár csökkenését nem lehet a jelentős kár jeleként értelmezni.

| (162) | Miként az az ideiglenes rendelet (153) preambulumbekezdésében szerepel, a mintában szereplő uniós gyártók átlagos értékesítési árai folyamatosan, 5 %-kal csökkentek, míg az átlagos termelési egységköltség csak 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Mivel az árcsökkenés meghaladta a termelési költségek csökkenését, a Bizottság az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(162)

Miként az az ideiglenes rendelet (153) preambulumbekezdésében szerepel, a mintában szereplő uniós gyártók átlagos értékesítési árai folyamatosan, 5 %-kal csökkentek, míg az átlagos termelési egységköltség csak 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Mivel az árcsökkenés meghaladta a termelési költségek csökkenését, a Bizottság az állítást elutasította.

4.4.3.2.   Munkaerőköltségek

| (163) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően nem születtek észrevételek a mintában szereplő uniós gyártók munkaerőköltségeit illetően. |
| --- | --- |

(163)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően nem születtek észrevételek a mintában szereplő uniós gyártók munkaerőköltségeit illetően.

4.4.3.3.   Készletek

| (164) | Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően nem születtek észrevételek a mintában szereplő uniós gyártók készleteit illetően. |
| --- | --- |

(164)

Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően nem születtek észrevételek a mintában szereplő uniós gyártók készleteit illetően.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (165) | A CCCME megkérdőjelezte a Bizottság arra vonatkozó következtetését, hogy a jövedelmezőség 2006 óta fokozatosan csökken, és a 2010-es hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemre utalt vissza. |
| --- | --- |

(165)

A CCCME megkérdőjelezte a Bizottság arra vonatkozó következtetését, hogy a jövedelmezőség 2006 óta fokozatosan csökken, és a 2010-es hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemre utalt vissza.

| (166) | A Bizottság megerősítette, hogy a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott és az aktában rendelkezésre álló ellenőrzött adatok alapján az ideiglenes rendelet (162) preambulumbekezdésében foglalt következtetése helyes. A Bizottság ennélfogva elutasította a CCCME által tett állítást. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság megerősítette, hogy a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott és az aktában rendelkezésre álló ellenőrzött adatok alapján az ideiglenes rendelet (162) preambulumbekezdésében foglalt következtetése helyes. A Bizottság ennélfogva elutasította a CCCME által tett állítást.

| (167) | A mikrogazdasági mutatókra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (152)–(166) preambulumbekezdésében foglalt következtetést a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(167)

A mikrogazdasági mutatókra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (152)–(166) preambulumbekezdésében foglalt következtetést a Bizottság megerősíti.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (168) | A CCCME azt állította, hogy a Bizottság nem vizsgálta az Unió középső és keleti részén működő uniós gyártók helyzetét, ezért a kárt illetően nem vonhatott le az uniós gazdasági ágazat egészét érintő következtetést. |
| --- | --- |

(168)

A CCCME azt állította, hogy a Bizottság nem vizsgálta az Unió középső és keleti részén működő uniós gyártók helyzetét, ezért a kárt illetően nem vonhatott le az uniós gazdasági ágazat egészét érintő következtetést.

| (169) | A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel a makrogazdasági kármutatókkal összefüggésben a teljes uniós piacot vizsgálta. A Bizottság megítélése szerint az uniós gyártók mintája kellően reprezentatív a mikrogazdasági mutatók kárelemzésének elvégzéséhez, és az megerősíti a hasonló termék Unión belüli kereskedelmének létezését. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel a makrogazdasági kármutatókkal összefüggésben a teljes uniós piacot vizsgálta. A Bizottság megítélése szerint az uniós gyártók mintája kellően reprezentatív a mikrogazdasági mutatók kárelemzésének elvégzéséhez, és az megerősíti a hasonló termék Unión belüli kereskedelmének létezését.

| (170) | Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (167)–(170) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(170)

Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (167)–(170) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

A dömpingelt behozatal hatása

| (171) | Az FCI kifejtette, hogy az ideiglenes rendeletből nem köszön vissza az a tény, hogy a Kínából érkező behozatal volumene először növekedett, majd 2014-től a vizsgálati időszakig folyamatosan csökkent, míg az Unióban értékesített volumen a figyelembe vett időszak egésze alatt csökkent, és az uniós gazdasági ágazat állandó piaci részesedést tudott magáénak. |
| --- | --- |

(171)

Az FCI kifejtette, hogy az ideiglenes rendeletből nem köszön vissza az a tény, hogy a Kínából érkező behozatal volumene először növekedett, majd 2014-től a vizsgálati időszakig folyamatosan csökkent, míg az Unióban értékesített volumen a figyelembe vett időszak egésze alatt csökkent, és az uniós gazdasági ágazat állandó piaci részesedést tudott magáénak.

| (172) | A Bizottság megjegyezte, hogy míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése 11 %-kal, illetve 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése ugyanebben az időszakban 16 %-kal, illetve 26 %-kal nőtt. Ez egyértelmű kapcsolatot mutat a Kínából érkező behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat rendelkezésére álló piac csökkenése között. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság megjegyezte, hogy míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése 11 %-kal, illetve 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése ugyanebben az időszakban 16 %-kal, illetve 26 %-kal nőtt. Ez egyértelmű kapcsolatot mutat a Kínából érkező behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat rendelkezésére álló piac csökkenése között. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (173) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI arra kérte a Bizottságot, hogy magyarázza meg azokat az egymástól eltérő tendenciákat, hogy míg a Kínából érkező behozatal (növekvő árak mellett) 8 %-kal csökkent 2014 és a vizsgálati időszak között, addig az uniós gazdasági ágazat értékesítései még ebben az időszakban is csökkentek. |
| --- | --- |

(173)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI arra kérte a Bizottságot, hogy magyarázza meg azokat az egymástól eltérő tendenciákat, hogy míg a Kínából érkező behozatal (növekvő árak mellett) 8 %-kal csökkent 2014 és a vizsgálati időszak között, addig az uniós gazdasági ágazat értékesítései még ebben az időszakban is csökkentek.

| (174) | Jóllehet az uniós gazdasági ágazat értékesítései volumen szempontjából nem követnek párhuzamos tendenciát a kínai behozatal volumenével a figyelembe vett időszak egésze alatt, a piaci részesedéseket tekintve a tendenciák hasonlóak. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat termelési volumene a kínai behozatali volumennel összhangban alakult, azaz 2013-ról 2014-re növekedett, majd azt követően csökkent. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a kínai behozatal tendenciáját követte. Ezenkívül a figyelembe vett időszak egésze alatt követett tendencia az ok-okozati összefüggés fennállását igazolja mind volumen, mind piaci részesedés szempontjából. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy általános időbeli egybeesés volt a kínai behozatal felfelé és az uniós gazdasági ágazat kármutatóinak lefelé irányuló mozgása között. |
| --- | --- |

(174)

Jóllehet az uniós gazdasági ágazat értékesítései volumen szempontjából nem követnek párhuzamos tendenciát a kínai behozatal volumenével a figyelembe vett időszak egésze alatt, a piaci részesedéseket tekintve a tendenciák hasonlóak. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat termelési volumene a kínai behozatali volumennel összhangban alakult, azaz 2013-ról 2014-re növekedett, majd azt követően csökkent. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a kínai behozatal tendenciáját követte. Ezenkívül a figyelembe vett időszak egésze alatt követett tendencia az ok-okozati összefüggés fennállását igazolja mind volumen, mind piaci részesedés szempontjából. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy általános időbeli egybeesés volt a kínai behozatal felfelé és az uniós gazdasági ágazat kármutatóinak lefelé irányuló mozgása között.

| (175) | Az FCI előadta, hogy az uniós gyártók értékesítési árai folyamatosan csökkentek 2013 és a vizsgálati időszak között, még akkor is, amikor a kínai behozatal árai 4 %-kal nőttek 2013 és a vizsgálati időszak között. Két egyértelműen eltérő tendenciáról van szó, ezért nem lehet az uniós gyártók értékesítési árait befolyásoló hatást tulajdonítani a kínai exportáló gyártók árképzési stratégiájának. |
| --- | --- |

(175)

Az FCI előadta, hogy az uniós gyártók értékesítési árai folyamatosan csökkentek 2013 és a vizsgálati időszak között, még akkor is, amikor a kínai behozatal árai 4 %-kal nőttek 2013 és a vizsgálati időszak között. Két egyértelműen eltérő tendenciáról van szó, ezért nem lehet az uniós gyártók értékesítési árait befolyásoló hatást tulajdonítani a kínai exportáló gyártók árképzési stratégiájának.

| (176) | Az FCI ezen túlmenően azt is előadta, hogy az a tény, hogy az uniós gyártók a kínai termékek árnövekedése ellenére sem növelték értékesítéseik jövedelmezőségét, annak egyértelmű jele, hogy a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett semmilyen jelentős kárt sem lehet a Kínából érkező behozatalnak tulajdonítani. |
| --- | --- |

(176)

Az FCI ezen túlmenően azt is előadta, hogy az a tény, hogy az uniós gyártók a kínai termékek árnövekedése ellenére sem növelték értékesítéseik jövedelmezőségét, annak egyértelmű jele, hogy a figyelembe vett időszak alatt elszenvedett semmilyen jelentős kárt sem lehet a Kínából érkező behozatalnak tulajdonítani.

| (177) | A Bizottság elutasította ezeket az érveket, mivel a Kínából érkező dömpingelt behozatal – még a figyelembe vett időszak alatti árnövekedést követően is – jelentősen az uniós gyártók árai alá kínált, és ezért jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(177)

A Bizottság elutasította ezeket az érveket, mivel a Kínából érkező dömpingelt behozatal – még a figyelembe vett időszak alatti árnövekedést követően is – jelentősen az uniós gyártók árai alá kínált, és ezért jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

| (178) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI visszatért erre a kérdésre, és azt kérte a Bizottságtól, magyarázza el az ok-okozati összefüggés fennállását annak a 2014-től kezdve eltérő tendenciának az ellenére, hogy míg a Kínából érkező behozatal (8 %-kal) csökkent, addig a kínai termékek árai (+ 1 %-kal) nőttek, és az uniós gazdasági ágazat állandó (58,8 %-os) piaci részesedést tudott magáénak. |
| --- | --- |

(178)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI visszatért erre a kérdésre, és azt kérte a Bizottságtól, magyarázza el az ok-okozati összefüggés fennállását annak a 2014-től kezdve eltérő tendenciának az ellenére, hogy míg a Kínából érkező behozatal (8 %-kal) csökkent, addig a kínai termékek árai (+ 1 %-kal) nőttek, és az uniós gazdasági ágazat állandó (58,8 %-os) piaci részesedést tudott magáénak.

| (179) | A Bizottság megjegyezte, hogy a normál gazdasági ingadozások hatásainak kivédése érdekében a tendenciák meghatározásához a figyelembe vett időszak egészét vizsgálja. Ezenkívül még az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti csökkenő tendenciája közepette is növekedett a Kínából érkező behozatal piaci részesedése. |
| --- | --- |

(179)

A Bizottság megjegyezte, hogy a normál gazdasági ingadozások hatásainak kivédése érdekében a tendenciák meghatározásához a figyelembe vett időszak egészét vizsgálja. Ezenkívül még az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti csökkenő tendenciája közepette is növekedett a Kínából érkező behozatal piaci részesedése.

| (180) | A CCCME állítása szerint a Bizottság azáltal, hogy nem vette figyelembe az érintett termék bizonyos jellemzőit, az áralákínálásra vonatkozó elemzésében nem biztosította az árak összehasonlíthatóságát. Azt állította továbbá, hogy a Bizottság a dömpingkülönbözet meghatározásához eltérő termékjellemzőket vett alapul. |
| --- | --- |

(180)

A CCCME állítása szerint a Bizottság azáltal, hogy nem vette figyelembe az érintett termék bizonyos jellemzőit, az áralákínálásra vonatkozó elemzésében nem biztosította az árak összehasonlíthatóságát. Azt állította továbbá, hogy a Bizottság a dömpingkülönbözet meghatározásához eltérő termékjellemzőket vett alapul.

| (181) | A Bizottság kiemelte, hogy az árak összehasonlításához a vizsgált termék főbb jellemzőit vette figyelembe, és a rendelkezésre álló információk alapján összehasonlíthatóságot biztosított az érintett termék és az Unióban gyártott hasonló termék között. A Bizottság ezért elutasította a CCCME állítását. |
| --- | --- |

(181)

A Bizottság kiemelte, hogy az árak összehasonlításához a vizsgált termék főbb jellemzőit vette figyelembe, és a rendelkezésre álló információk alapján összehasonlíthatóságot biztosított az érintett termék és az Unióban gyártott hasonló termék között. A Bizottság ezért elutasította a CCCME állítását.

| (182) | A CCCME szerint sem neki, sem a kínai exportáló gyártóknak nem volt lehetőségük az exportált kínai termékek és az uniós gyártók által értékesített termékek közötti, az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek azonosítására, továbbá kiigazításokat kérni az áralákínálás meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(182)

A CCCME szerint sem neki, sem a kínai exportáló gyártóknak nem volt lehetőségük az exportált kínai termékek és az uniós gyártók által értékesített termékek közötti, az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek azonosítására, továbbá kiigazításokat kérni az áralákínálás meghatározása céljából.

| (183) | A Bizottság megjegyezte, hogy a kínai exportáló gyártók tudomására hozta a konkrét áralákínálási számításokat és a használt módszertant, valamint megerősítette, hogy a vizsgált termék főbb jellemzői alapján összehasonlíthatóságot biztosított az érintett termék és az Unióban gyártott és értékesített hasonló termék között. Nem bizonyult szükségesnek bármiféle különleges kiigazítást végezni a fizikai jellemzőkben mutatkozó különbségek miatt. A Bizottság ezért elutasította a CCCME állítását. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság megjegyezte, hogy a kínai exportáló gyártók tudomására hozta a konkrét áralákínálási számításokat és a használt módszertant, valamint megerősítette, hogy a vizsgált termék főbb jellemzői alapján összehasonlíthatóságot biztosított az érintett termék és az Unióban gyártott és értékesített hasonló termék között. Nem bizonyult szükségesnek bármiféle különleges kiigazítást végezni a fizikai jellemzőkben mutatkozó különbségek miatt. A Bizottság ezért elutasította a CCCME állítását.

| (184) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME azt állította, sem a kínai exportáló gyártóknak, sem a CCCME-nek nem volt lehetősége áttekinteni a mintában szereplő uniós gyártók termékkódonkénti értékesítéseinek volumenére és értékére vonatkozó bizottsági számításokat, és így nem tudták felmérni, hogy kell-e hibákkal számolni ezzel kapcsolatban. Ezért a CCCME azt állította, hogy az alákínálásra vonatkozó elemzés tényalapja megkérdőjelezhető, és nem jelent egyértelmű bizonyítékot. |
| --- | --- |

(184)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME azt állította, sem a kínai exportáló gyártóknak, sem a CCCME-nek nem volt lehetősége áttekinteni a mintában szereplő uniós gyártók termékkódonkénti értékesítéseinek volumenére és értékére vonatkozó bizottsági számításokat, és így nem tudták felmérni, hogy kell-e hibákkal számolni ezzel kapcsolatban. Ezért a CCCME azt állította, hogy az alákínálásra vonatkozó elemzés tényalapja megkérdőjelezhető, és nem jelent egyértelmű bizonyítékot.

| (185) | A Bizottság megjegyezte, hogy a CCCME-nek szóló végső nyilvánosságra hozatalban elmagyarázta, hogy miért kell bizalmasan kezelni ezeket az adatokat. A Bizottság ezért elutasította a CCCME állítását. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság megjegyezte, hogy a CCCME-nek szóló végső nyilvánosságra hozatalban elmagyarázta, hogy miért kell bizalmasan kezelni ezeket az adatokat. A Bizottság ezért elutasította a CCCME állítását.

| (186) | A CCCME azt állította, hogy a Bizottság nem értékelte az áralákínálásnak a mintában szereplő uniós gyártók azon belföldi értékesítéseinek arányához viszonyított jelentőségét, amelyek esetében nem állapított meg áralákínálást, és ezért megkérdőjelezte a Bizottság objektivitását annak vizsgálata során, hogy a dömpingelt behozatal milyen hatással volt az uniós gyártók értékesítési áraira. A CCCME megismételte állítását a végső nyilvánosságra hozatalt követően. |
| --- | --- |

(186)

A CCCME azt állította, hogy a Bizottság nem értékelte az áralákínálásnak a mintában szereplő uniós gyártók azon belföldi értékesítéseinek arányához viszonyított jelentőségét, amelyek esetében nem állapított meg áralákínálást, és ezért megkérdőjelezte a Bizottság objektivitását annak vizsgálata során, hogy a dömpingelt behozatal milyen hatással volt az uniós gyártók értékesítési áraira. A CCCME megismételte állítását a végső nyilvánosságra hozatalt követően.

| (187) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő uniós gyártók összértékesítéseinek 62,6 %-a esetében kínált az árak alá a mintában szereplő kínai exportáló gyártók általi dömpingelt behozatal. A Bizottság megállapításai szerint a behozott összes terméktípus összehasonlítható volt a mintában szereplő uniós gyártók által értékesített terméktípusokkal. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a behozott összes terméktípus ára alákínált a mintában szereplő uniós gyártók által értékesített összehasonlítható típus értékesítési árának. A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy ez kellően bizonyítja a kínai importáraknak az uniós gazdasági ágazat értékesítéseire gyakorolt káros hatásait. |
| --- | --- |

(187)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő uniós gyártók összértékesítéseinek 62,6 %-a esetében kínált az árak alá a mintában szereplő kínai exportáló gyártók általi dömpingelt behozatal. A Bizottság megállapításai szerint a behozott összes terméktípus összehasonlítható volt a mintában szereplő uniós gyártók által értékesített terméktípusokkal. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a behozott összes terméktípus ára alákínált a mintában szereplő uniós gyártók által értékesített összehasonlítható típus értékesítési árának. A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy ez kellően bizonyítja a kínai importáraknak az uniós gazdasági ágazat értékesítéseire gyakorolt káros hatásait.

| (188) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI megismételte, hogy a foglalkoztatási szintre és a termelékenységre vonatkozó számadatok nem támasztják alá a Kínából érkező behozatal által okozott jelentős kárra vonatkozó ténymegállapítást. Ezenkívül az automatizált gyártósorok megnövekedett hatékonysága miatt csökkenő számú munkaerőegységre van szükség. |
| --- | --- |

(188)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI megismételte, hogy a foglalkoztatási szintre és a termelékenységre vonatkozó számadatok nem támasztják alá a Kínából érkező behozatal által okozott jelentős kárra vonatkozó ténymegállapítást. Ezenkívül az automatizált gyártósorok megnövekedett hatékonysága miatt csökkenő számú munkaerőegységre van szükség.

| (189) | A Bizottság megjegyezte, hogy a foglalkoztatás visszaesése a termelési volumennek a figyelembe vett időszakban növekvő mennyiségben érkező kínai dömpingelt behozatal miatti csökkentésének, valamint az uniós gazdasági ágazat arra irányuló törekvéseinek tudható be, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentette növekvő versenyre válaszul csökkentse termelési költségeit és növelje hatékonyságát. A foglalkoztatás visszaesése jelentősebb, mint a termelékenység terén elért növekedés, ami a Kínából érkező behozatal által okozott kárt jelzi. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság megjegyezte, hogy a foglalkoztatás visszaesése a termelési volumennek a figyelembe vett időszakban növekvő mennyiségben érkező kínai dömpingelt behozatal miatti csökkentésének, valamint az uniós gazdasági ágazat arra irányuló törekvéseinek tudható be, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentette növekvő versenyre válaszul csökkentse termelési költségeit és növelje hatékonyságát. A foglalkoztatás visszaesése jelentősebb, mint a termelékenység terén elért növekedés, ami a Kínából érkező behozatal által okozott kárt jelzi.

| (190) | Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (173) és (174) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(190)

Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (173) és (174) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

5.2.   Egyéb tényezők hatásai

Egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (191) | Miként azt a Bizottság az ideiglenes rendelet (179) és (180) preambulumbekezdésében már tárgyalta, az indiai behozatal nem befolyásolta a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést, és legfeljebb elhanyagolható hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárra. |
| --- | --- |

(191)

Miként azt a Bizottság az ideiglenes rendelet (179) és (180) preambulumbekezdésében már tárgyalta, az indiai behozatal nem befolyásolta a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést, és legfeljebb elhanyagolható hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárra.

| (192) | A CCCME azonban azt állította, hogy az indiai behozatal befolyásolhatja a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést, mivel nem támasztják alá bizonyítékok a Bizottság azon következtetését, hogy a kínai exportáló gyártók szereztek piaci részesedést az uniós gazdasági ágazattól: az indiai és az uniós piaci részesedés növekedése, illetve csökkenése azonos mértékű, az Indiából érkező behozatal volumenének a 2014-től a vizsgálati időszakig tartó alakulása inkább az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumenének, mint a Kínából érkező behozatal volumenének tendenciáját követte, továbbá az indiai áralákínálás a kínainál nagyobb mértékű, ami azt mutatta, hogy bármilyen árhatás nagyobb valószínűséggel lenne az Indiából érkező behozatal, mint a kínai behozatal eredménye. |
| --- | --- |

(192)

A CCCME azonban azt állította, hogy az indiai behozatal befolyásolhatja a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést, mivel nem támasztják alá bizonyítékok a Bizottság azon következtetését, hogy a kínai exportáló gyártók szereztek piaci részesedést az uniós gazdasági ágazattól: az indiai és az uniós piaci részesedés növekedése, illetve csökkenése azonos mértékű, az Indiából érkező behozatal volumenének a 2014-től a vizsgálati időszakig tartó alakulása inkább az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési volumenének, mint a Kínából érkező behozatal volumenének tendenciáját követte, továbbá az indiai áralákínálás a kínainál nagyobb mértékű, ami azt mutatta, hogy bármilyen árhatás nagyobb valószínűséggel lenne az Indiából érkező behozatal, mint a kínai behozatal eredménye.

| (193) | A CCCME emellett azt is állította, hogy a Bizottságnak el kellene választania és részleteiben meg kellene különböztetnie az indiai behozatal egyes hatásait, és ezek mindegyikét el kellene választania a kínai behozatal állítólagosan káros hatásaitól, méghozzá tagállamokra és az indiai termékre, azaz a lemezgrafitos öntöttvasra, illetve a kínai termékre, azaz a gömbgrafitos öntöttvasra szegmentált elemzés révén. |
| --- | --- |

(193)

A CCCME emellett azt is állította, hogy a Bizottságnak el kellene választania és részleteiben meg kellene különböztetnie az indiai behozatal egyes hatásait, és ezek mindegyikét el kellene választania a kínai behozatal állítólagosan káros hatásaitól, méghozzá tagállamokra és az indiai termékre, azaz a lemezgrafitos öntöttvasra, illetve a kínai termékre, azaz a gömbgrafitos öntöttvasra szegmentált elemzés révén.

| (194) | A Bizottság szerint az ideiglenes rendelet (199) preambulumbekezdésében kifejtett okokból nincs szükség szegmentált elemzésre annak vizsgálatához, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság szerint az ideiglenes rendelet (199) preambulumbekezdésében kifejtett okokból nincs szükség szegmentált elemzésre annak vizsgálatához, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak.

| (195) | A Bizottság megjegyezte, hogy a figyelembe vett időszakban az indiai behozatal uniós piaci részesedésének viszonylagos növekedése valamelyest nagyobb volt, mint a kínai behozatalé, azonban India behozatali volumene és piaci részesedése abszolút értelemben véve jóval alacsonyabb volt ugyanabban az időszakban és a vizsgálati időszak alatt, mint Kína behozatali volumene és piaci részesedése. |
| --- | --- |

(195)

A Bizottság megjegyezte, hogy a figyelembe vett időszakban az indiai behozatal uniós piaci részesedésének viszonylagos növekedése valamelyest nagyobb volt, mint a kínai behozatalé, azonban India behozatali volumene és piaci részesedése abszolút értelemben véve jóval alacsonyabb volt ugyanabban az időszakban és a vizsgálati időszak alatt, mint Kína behozatali volumene és piaci részesedése.

| (196) | A Bizottság megjegyezte, hogy az abszolút volumenek alapján nem vonhatja le azt a következtetést, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése teljes mértékben az indiai behozatal piaci részesedés terén elért növekedésének lehetne betudható. |
| --- | --- |

(196)

A Bizottság megjegyezte, hogy az abszolút volumenek alapján nem vonhatja le azt a következtetést, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése teljes mértékben az indiai behozatal piaci részesedés terén elért növekedésének lehetne betudható.

| (197) | A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a tények nem igazolják a CCCME állítását arról, hogy miként alakultak a behozatali volumenek 2014-től a vizsgálati időszakig. Az uniós gazdasági ágazat termelése és értékesítési volumene terén bekövetkezett fejleményekhez képest egyformán alakultak az indiai és a kínai behozatali volumenek. |
| --- | --- |

(197)

A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a tények nem igazolják a CCCME állítását arról, hogy miként alakultak a behozatali volumenek 2014-től a vizsgálati időszakig. Az uniós gazdasági ágazat termelése és értékesítési volumene terén bekövetkezett fejleményekhez képest egyformán alakultak az indiai és a kínai behozatali volumenek.

| (198) | Ezen túlmenően a Bizottság elismerte az indiai áralákínálást, és megerősítette az ideiglenes rendelet (179) preambulumbekezdésében azzal kapcsolatban megfogalmazott következtetését, hogy az indiai és a kínai behozatal eltérő termékszerkezete miatt az átlagos árkülönbözetek nem tekinthetők indikatívnak. |
| --- | --- |

(198)

Ezen túlmenően a Bizottság elismerte az indiai áralákínálást, és megerősítette az ideiglenes rendelet (179) preambulumbekezdésében azzal kapcsolatban megfogalmazott következtetését, hogy az indiai és a kínai behozatal eltérő termékszerkezete miatt az átlagos árkülönbözetek nem tekinthetők indikatívnak.

| (199) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME azt állította, hogy nem állt rendelkezésére az az információ, amely alapján észrevételeket tehetett volna a Bizottság által indikatívnak tekintett árkülönbözetekre, és ezért nem értett egyet a Bizottság következtetésével. |
| --- | --- |

(199)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME azt állította, hogy nem állt rendelkezésére az az információ, amely alapján észrevételeket tehetett volna a Bizottság által indikatívnak tekintett árkülönbözetekre, és ezért nem értett egyet a Bizottság következtetésével.

| (200) | A Bizottság megerősítette, hogy ha a behozatali volumenek, a piaci részesedés és az árak alakulását vesszük figyelembe, az indiai behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Ugyanakkor nem feltételezhető, hogy az indiai behozatal volt az egyetlen oka annak, hogy romlott az uniós gazdasági ágazat helyzete. Ha (hipotetikusan) megszűnne az Indiából érkező behozatal hatása, a Kínából érkező behozatal már külön, önmagában is kárt okozna. A vizsgálati időszak alatt a Kínából érkező behozatal sokkal jelentősebb mértékű (több mint háromszor akkora), mint az Indiából az ugyanebben az időszakban érkező behozatal. |
| --- | --- |

(200)

A Bizottság megerősítette, hogy ha a behozatali volumenek, a piaci részesedés és az árak alakulását vesszük figyelembe, az indiai behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Ugyanakkor nem feltételezhető, hogy az indiai behozatal volt az egyetlen oka annak, hogy romlott az uniós gazdasági ágazat helyzete. Ha (hipotetikusan) megszűnne az Indiából érkező behozatal hatása, a Kínából érkező behozatal már külön, önmagában is kárt okozna. A vizsgálati időszak alatt a Kínából érkező behozatal sokkal jelentősebb mértékű (több mint háromszor akkora), mint az Indiából az ugyanebben az időszakban érkező behozatal.

| (201) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy valószínű, hogy az Indiából érkező behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. Ez a behozatal – kisebb volumene és alacsonyabb piaci részesedése miatt – azonban nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a kínai dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. Ezenkívül a Bizottság megjegyezte, hogy az Indiából érkező behozatal semmilyen hatását sem tulajdonította Kínának, hiszen az alacsonyabb vám szabályának alkalmazásához számított, a kár megszüntetéséhez szükséges mérték csak a Kínából érkező dömpingelt behozatal hatásait veszi figyelembe. |
| --- | --- |

(201)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy valószínű, hogy az Indiából érkező behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. Ez a behozatal – kisebb volumene és alacsonyabb piaci részesedése miatt – azonban nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a kínai dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. Ezenkívül a Bizottság megjegyezte, hogy az Indiából érkező behozatal semmilyen hatását sem tulajdonította Kínának, hiszen az alacsonyabb vám szabályának alkalmazásához számított, a kár megszüntetéséhez szükséges mérték csak a Kínából érkező dömpingelt behozatal hatásait veszi figyelembe.

| (202) | A Bizottság a fent említett okok miatt megerősítette az ideiglenes rendelet (175)–(182) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit, és elutasítja a CCCME állításait. |
| --- | --- |

(202)

A Bizottság a fent említett okok miatt megerősítette az ideiglenes rendelet (175)–(182) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit, és elutasítja a CCCME állításait.

5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (203) | Az FCI előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére negatív hatással volt az, hogy az uniós gazdasági ágazat növekvő volumenben exportált termelési egységköltsége alatti árakon harmadik országokba. |
| --- | --- |

(203)

Az FCI előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére negatív hatással volt az, hogy az uniós gazdasági ágazat növekvő volumenben exportált termelési egységköltsége alatti árakon harmadik országokba.

| (204) | A Bizottság megjegyezte, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel a figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós gyártók értékesítéseinek mindössze körülbelül 10 %-át teszi ki. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel a vizsgálati időszakban csak marginális hatással lehetett az uniós gazdasági ágazatot ért kárra, ezért nem befolyásolhatta a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(204)

A Bizottság megjegyezte, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel a figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós gyártók értékesítéseinek mindössze körülbelül 10 %-át teszi ki. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel a vizsgálati időszakban csak marginális hatással lehetett az uniós gazdasági ágazatot ért kárra, ezért nem befolyásolhatta a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

| (205) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI magyarázatot kért a Bizottságtól arra, hogy a növekvő volumenben történő kivitel és a nagyon alacsony árak együttese miként nem tudja befolyásolni az uniós gazdasági ágazat által állítólagosan elszenvedett kár és az érintett termék Kínából érkező behozatala közötti ok-okozati összefüggést. Az FCI azt állította, hogy amennyiben az uniós gazdasági ágazat nem értékesítette volna termékeit harmadik országbeli piacokon, hanem ehelyett a termelés e részét – átlagos uniós árakon – belföldön értékesítette volna, 17,20 %-kal javíthatta volna haszonkulcsát. |
| --- | --- |

(205)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI magyarázatot kért a Bizottságtól arra, hogy a növekvő volumenben történő kivitel és a nagyon alacsony árak együttese miként nem tudja befolyásolni az uniós gazdasági ágazat által állítólagosan elszenvedett kár és az érintett termék Kínából érkező behozatala közötti ok-okozati összefüggést. Az FCI azt állította, hogy amennyiben az uniós gazdasági ágazat nem értékesítette volna termékeit harmadik országbeli piacokon, hanem ehelyett a termelés e részét – átlagos uniós árakon – belföldön értékesítette volna, 17,20 %-kal javíthatta volna haszonkulcsát.

| (206) | A Bizottság megjegyezte, hogy nincs bizonyítékalapja az FCI azon feltételezésének, hogy az uniós gyártók ugyanazon az áron tudnák értékesíteni exportált termékeiket az uniós piacon, mint amelyen uniós értékesítéseiket végzik, és az puszta feltevés. Egyfelől a Kínából érkező dömpingelt behozatal miatt nyomás nehezedik az uniós gazdasági ágazaton belüli árakra. Másfelől a kereslet és kínálat alapvető közgazdasági alaptételéből következően a kínálat növekedése a termék árának csökkenését idézi elő. Továbbá a mintában szereplő uniós gyártók által exportált termékek termékszerkezete eltérhet átlagos termelésüktől és az ahhoz kapcsolódó termelési költségtől. Ezért a Bizottság elutasította az FCI arra vonatkozó állítását, hogy az uniós gyártók javíthatták volna haszonkulcsukat azáltal, ha az exportra értékesített termékeiket az uniós piacon adják el. |
| --- | --- |

(206)

A Bizottság megjegyezte, hogy nincs bizonyítékalapja az FCI azon feltételezésének, hogy az uniós gyártók ugyanazon az áron tudnák értékesíteni exportált termékeiket az uniós piacon, mint amelyen uniós értékesítéseiket végzik, és az puszta feltevés. Egyfelől a Kínából érkező dömpingelt behozatal miatt nyomás nehezedik az uniós gazdasági ágazaton belüli árakra. Másfelől a kereslet és kínálat alapvető közgazdasági alaptételéből következően a kínálat növekedése a termék árának csökkenését idézi elő. Továbbá a mintában szereplő uniós gyártók által exportált termékek termékszerkezete eltérhet átlagos termelésüktől és az ahhoz kapcsolódó termelési költségtől. Ezért a Bizottság elutasította az FCI arra vonatkozó állítását, hogy az uniós gyártók javíthatták volna haszonkulcsukat azáltal, ha az exportra értékesített termékeiket az uniós piacon adják el.

5.2.3.   Kereslet-visszaesés

Kereslet-visszaesés

| (207) | Az FCI bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy az ideiglenes rendelet (190) preambulumbekezdésében említett öntödék bezárásáért más tényezőket, nem pedig az érintett termék Kínából érkező behozatalának növekedését kell okolni. |
| --- | --- |

(207)

Az FCI bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy az ideiglenes rendelet (190) preambulumbekezdésében említett öntödék bezárásáért más tényezőket, nem pedig az érintett termék Kínából érkező behozatalának növekedését kell okolni.

| (208) | A Bizottság megjegyezi, hogy az ACO-ról nyilvánosan elérhető információk szerint az uniós öntöde bezárásához vezető okok egyike volt a kínai árnyomás és a Kína jelentette verseny. A többi bezárást illetően az FCI nem nyújtott be egyértelmű bizonyítékot a bezárás okaira vonatkozóan. Mindenesetre nem ezek a bezárások állították csökkenő pályára a mintában szereplő uniós gyártók értékesítési árait és jövedelmezőségét, hiszen azok az Unión belüli piacon folyó versenyben elszenvedett veszteséget tükrözik. A Bizottság ezért elutasítja ezt a feltevést, és kiáll azon véleménye mellett, hogy ezek a bezárások egybeestek az Uniót ért kárral, és ezért nem befolyásolják a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(208)

A Bizottság megjegyezi, hogy az ACO-ról nyilvánosan elérhető információk szerint az uniós öntöde bezárásához vezető okok egyike volt a kínai árnyomás és a Kína jelentette verseny. A többi bezárást illetően az FCI nem nyújtott be egyértelmű bizonyítékot a bezárás okaira vonatkozóan. Mindenesetre nem ezek a bezárások állították csökkenő pályára a mintában szereplő uniós gyártók értékesítési árait és jövedelmezőségét, hiszen azok az Unión belüli piacon folyó versenyben elszenvedett veszteséget tükrözik. A Bizottság ezért elutasítja ezt a feltevést, és kiáll azon véleménye mellett, hogy ezek a bezárások egybeestek az Uniót ért kárral, és ezért nem befolyásolják a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

| (209) | A CCCME azt állította, hogy a Bizottságnak el kellett volna választania és meg kellett volna különböztetnie a felhasználás visszaesésének káros hatását a kínai behozatal állítólagosan káros hatásaitól, hiszen az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek és termelési volumenének fejleményeit vizsgálva egyértelmű, hogy ezt a visszaesést nem lehet a Kínából érkező behozatalnak tulajdonítani. |
| --- | --- |

(209)

A CCCME azt állította, hogy a Bizottságnak el kellett volna választania és meg kellett volna különböztetnie a felhasználás visszaesésének káros hatását a kínai behozatal állítólagosan káros hatásaitól, hiszen az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek és termelési volumenének fejleményeit vizsgálva egyértelmű, hogy ezt a visszaesést nem lehet a Kínából érkező behozatalnak tulajdonítani.

| (210) | Ezenkívül a CCCME azt állította, hogy mivel a Kínából érkező behozatal növekedése nem esik egybe az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenésével, nincs tényalapja a Bizottság azon állításának, hogy mivel a Kínából érkező behozatal növekedése nagyobb mértékű, mint az uniós gazdasági ágazat felhasználásának és értékesítésének csökkenése, a kereslet-visszaesés nem befolyásolhatja a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(210)

Ezenkívül a CCCME azt állította, hogy mivel a Kínából érkező behozatal növekedése nem esik egybe az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenésével, nincs tényalapja a Bizottság azon állításának, hogy mivel a Kínából érkező behozatal növekedése nagyobb mértékű, mint az uniós gazdasági ágazat felhasználásának és értékesítésének csökkenése, a kereslet-visszaesés nem befolyásolhatja a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

| (211) | A Bizottság megjegyzi, hogy szemben azzal, amit a CCCME állított, a Kínából érkező behozatal növekedése pont, hogy egybeesik az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenésével, ha a kárfelméréshez alapul vett időszak egészét vesszük figyelembe. |
| --- | --- |

(211)

A Bizottság megjegyzi, hogy szemben azzal, amit a CCCME állított, a Kínából érkező behozatal növekedése pont, hogy egybeesik az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenésével, ha a kárfelméréshez alapul vett időszak egészét vesszük figyelembe.

| (212) | A Bizottság ezért elutasítja ezt az állítást, és megerősíti az ideiglenes rendelet (189)–(191) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit. |
| --- | --- |

(212)

A Bizottság ezért elutasítja ezt az állítást, és megerősíti az ideiglenes rendelet (189)–(191) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit.

5.2.4.   Szegmentáció az uniós piacon

Szegmentáció az uniós piacon

| (213) | Az FCI előadta, hogy a nemzeti szabványok és a tagállamok szintjén létező eltérő követelmények miatt az Unión belül többféle nemzeti piacra szegmentálódik az öntöttvas áruk piaca. |
| --- | --- |

(213)

Az FCI előadta, hogy a nemzeti szabványok és a tagállamok szintjén létező eltérő követelmények miatt az Unión belül többféle nemzeti piacra szegmentálódik az öntöttvas áruk piaca.

| (214) | A Bizottság megjegyezte, hogy a különböző terméktípusokra vonatkozó nemzeti szabványok létezése ellenére az uniós gyártók és az exportáló gyártók egyaránt teljesíteni tudják ezeket a terméktanúsításhoz kapcsolódó nemzeti követelményeket. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(214)

A Bizottság megjegyezte, hogy a különböző terméktípusokra vonatkozó nemzeti szabványok létezése ellenére az uniós gyártók és az exportáló gyártók egyaránt teljesíteni tudják ezeket a terméktanúsításhoz kapcsolódó nemzeti követelményeket. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

5.2.5.   A vizsgált termék műszaki fejlődése

A vizsgált termék műszaki fejlődése

| (215) | Az FCI továbbá kifejtette, hogy az értékesített darabok tömege csökkent, ennélfogva a tonnában megadott azonos termelési volumen nagyobb számú értékesített darabot takar. Az FCI szerint a nyereség és a piaci részesedés növekedésének hiányát a technológia és a gyártási folyamatok szerkezeti változásának kell betudni, nem pedig a Kínában előállított termékekkel folyó versenynek. |
| --- | --- |

(215)

Az FCI továbbá kifejtette, hogy az értékesített darabok tömege csökkent, ennélfogva a tonnában megadott azonos termelési volumen nagyobb számú értékesített darabot takar. Az FCI szerint a nyereség és a piaci részesedés növekedésének hiányát a technológia és a gyártási folyamatok szerkezeti változásának kell betudni, nem pedig a Kínában előállított termékekkel folyó versenynek.

| (216) | A Bizottság megjegyzi, hogy a mintában szereplő uniós gyártók adatai alapján nem állapított meg jelentős tömegcsökkenést a figyelembe vett időszak alatt. Az állítást a Bizottság ezért elutasította. |
| --- | --- |

(216)

A Bizottság megjegyzi, hogy a mintában szereplő uniós gyártók adatai alapján nem állapított meg jelentős tömegcsökkenést a figyelembe vett időszak alatt. Az állítást a Bizottság ezért elutasította.

| (217) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI azt állította, hogy általános csökkenés következett be az öntöttvas áruk tömegében. Az a tény, hogy a vizsgálati időszak alatti uniós termelési volumenek egyenértékűek voltak a 2013-ban irányadó helyzetben mértekkel (96 %), azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat szükségképpen növelte az értékesített darabok számát. Ennélfogva mindenféle kárt a technológia és a gyártási folyamatok szerkezeti változásának kell betudni, nem pedig a Kínában előállított termékekkel folyó versenynek. |
| --- | --- |

(217)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI azt állította, hogy általános csökkenés következett be az öntöttvas áruk tömegében. Az a tény, hogy a vizsgálati időszak alatti uniós termelési volumenek egyenértékűek voltak a 2013-ban irányadó helyzetben mértekkel (96 %), azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat szükségképpen növelte az értékesített darabok számát. Ennélfogva mindenféle kárt a technológia és a gyártási folyamatok szerkezeti változásának kell betudni, nem pedig a Kínában előállított termékekkel folyó versenynek.

| (218) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártóktól nemcsak tonnában, hanem darabban megadva is bekérte a termelési mennyiségekre vonatkozó összes adatot. Ezek az ellenőrzött adatok nem mutattak semmilyen jelentős csökkenést a hasonló termék tömegében. A Bizottság ezért nem értett egyet az FCI azon állításával, hogy az uniós gazdasági ágazat szükségképpen növelte az értékesített darabok számát. Ezért a Bizottság elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(218)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártóktól nemcsak tonnában, hanem darabban megadva is bekérte a termelési mennyiségekre vonatkozó összes adatot. Ezek az ellenőrzött adatok nem mutattak semmilyen jelentős csökkenést a hasonló termék tömegében. A Bizottság ezért nem értett egyet az FCI azon állításával, hogy az uniós gazdasági ágazat szükségképpen növelte az értékesített darabok számát. Ezért a Bizottság elutasította az állítást.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (219) | A CCCME szerint a vizsgálati időszakon belüli állítólagos áralákínálás ellenére az uniós gazdasági ágazat képes volt megtartani piaci részesedését, ami nehezen egyeztethető össze az ok-okozati összefüggéssel kapcsolatos ténymegállapítással. |
| --- | --- |

(219)

A CCCME szerint a vizsgálati időszakon belüli állítólagos áralákínálás ellenére az uniós gazdasági ágazat képes volt megtartani piaci részesedését, ami nehezen egyeztethető össze az ok-okozati összefüggéssel kapcsolatos ténymegállapítással.

| (220) | A Bizottság megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből a figyelembe vett időszakban, ezzel szemben a Kínából érkező behozatal piaci részesedése számottevően nőtt. A Bizottság emellett jelentős alákínálást is megállapított. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből a figyelembe vett időszakban, ezzel szemben a Kínából érkező behozatal piaci részesedése számottevően nőtt. A Bizottság emellett jelentős alákínálást is megállapított. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (221) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME megismételte arra vonatkozó állítását, hogy nincs időbeli egybeesés a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat által állítólagosan elszenvedett kár között. A CCCME rámutatott arra, hogy az adatok alapján időbeli egybeesés a szóban forgó kármutatók és a felhasználás alakulása között van, amely állítása szerint az állítólagos kár tényleges okának tűnik. Azt állította továbbá, hogy ez viszont más kármutatókra, így például a jövedelmezőségre is hatást gyakorolt. A CCCME végezetül azt állította, hogy a Bizottságnak a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó elemzéseiben a behozatal figyelembe vett időszakban követett tendenciáit kellett volna figyelembe vennie, nem pedig csak a végpontokat összehasonlítania, ahogy a Fellebbezési Testület is megfogalmazta (4). |
| --- | --- |

(221)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME megismételte arra vonatkozó állítását, hogy nincs időbeli egybeesés a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat által állítólagosan elszenvedett kár között. A CCCME rámutatott arra, hogy az adatok alapján időbeli egybeesés a szóban forgó kármutatók és a felhasználás alakulása között van, amely állítása szerint az állítólagos kár tényleges okának tűnik. Azt állította továbbá, hogy ez viszont más kármutatókra, így például a jövedelmezőségre is hatást gyakorolt. A CCCME végezetül azt állította, hogy a Bizottságnak a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó elemzéseiben a behozatal figyelembe vett időszakban követett tendenciáit kellett volna figyelembe vennie, nem pedig csak a végpontokat összehasonlítania, ahogy a Fellebbezési Testület is megfogalmazta (4).

4

| (222) | Szemben a Fellebbezési Testület jelentésével, amely nem tartalmazta a tendenciák elemzését, hanem csak a figyelembe vett időszak kezdő- és végpontjának összehasonlítását, a Bizottság a jelenlegi ügyben részletesen elemezte a figyelembe vett időszak egésze alatt irányadó tendenciákat, és ennek részeként elemzést végzett a szóban forgó időszak egyes évei között is. Eszerint a Bizottság időbeli egyezést állapított meg a szóban forgó időszak alapján a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. Ezért a Bizottság elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(222)

Szemben a Fellebbezési Testület jelentésével, amely nem tartalmazta a tendenciák elemzését, hanem csak a figyelembe vett időszak kezdő- és végpontjának összehasonlítását, a Bizottság a jelenlegi ügyben részletesen elemezte a figyelembe vett időszak egésze alatt irányadó tendenciákat, és ennek részeként elemzést végzett a szóban forgó időszak egyes évei között is. Eszerint a Bizottság időbeli egyezést állapított meg a szóban forgó időszak alapján a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. Ezért a Bizottság elutasította az állítást.

| (223) | Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően a CCCME a vizsgálat során első alkalommal kifejtette, hogy az elszenvedett kárt lehet, hogy saját magának okozta az uniós gazdasági ágazat, hiszen számos uniós gyártó elkezdte a hasonló termék saját értékesítéseit általuk szintén gyártott összetett termékek értékesítésével felváltani, és azt állította, hogy figyelembe kellett volna venni az e termékek jelentette versenyt, mivel az befolyásolhatta a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által állítólagosan elszenvedett kár közötti állítólagos ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(223)

Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően a CCCME a vizsgálat során első alkalommal kifejtette, hogy az elszenvedett kárt lehet, hogy saját magának okozta az uniós gazdasági ágazat, hiszen számos uniós gyártó elkezdte a hasonló termék saját értékesítéseit általuk szintén gyártott összetett termékek értékesítésével felváltani, és azt állította, hogy figyelembe kellett volna venni az e termékek jelentette versenyt, mivel az befolyásolhatta a kínai dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által állítólagosan elszenvedett kár közötti állítólagos ok-okozati összefüggést.

| (224) | A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel annak alátámasztására a CCCME pusztán csak az egyik uniós gyártó termékismertetőjével és semmi egyértelmű bizonyítékkal nem szolgált. Ennél is fontosabb, hogy a Bizottság ténymegállapításai a vizsgált termékkel kapcsolatos adatokon alapulnak. |
| --- | --- |

(224)

A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel annak alátámasztására a CCCME pusztán csak az egyik uniós gyártó termékismertetőjével és semmi egyértelmű bizonyítékkal nem szolgált. Ennél is fontosabb, hogy a Bizottság ténymegállapításai a vizsgált termékkel kapcsolatos adatokon alapulnak.

| (225) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a panaszosok továbbá megismételték, hogy az összetett termékek értékesítése minimális, és üzleti tevékenységük kevesebb mint 1 %-át teszi ki. A Bizottság ezért az állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(225)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a panaszosok továbbá megismételték, hogy az összetett termékek értékesítése minimális, és üzleti tevékenységük kevesebb mint 1 %-át teszi ki. A Bizottság ezért az állításokat elutasította.

| (226) | Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (202)–(205) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette. |
| --- | --- |

(226)

Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (202)–(205) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősítette.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (227) | Az FCI előadta, hogy a Kínából érkező behozatal a figyelembe vett időszakban nem járt az uniós gazdasági ágazat vizsgált termékének belföldi árait leszorító hatással, mivel a kínai árak rendkívüli mértékben megemelkedtek a figyelembe vett időszak alatt, az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árai pedig fokozatosan csökkentek a figyelembe vett időszakban, és ez a tendencia a termelési egységköltségnek az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgáló általános csökkenését követte. |
| --- | --- |

(227)

Az FCI előadta, hogy a Kínából érkező behozatal a figyelembe vett időszakban nem járt az uniós gazdasági ágazat vizsgált termékének belföldi árait leszorító hatással, mivel a kínai árak rendkívüli mértékben megemelkedtek a figyelembe vett időszak alatt, az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árai pedig fokozatosan csökkentek a figyelembe vett időszakban, és ez a tendencia a termelési egységköltségnek az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgáló általános csökkenését követte.

| (228) | A Bizottság elutasította ezt az érvet, mivel a Kínából érkező behozatal – még a figyelembe vett időszak alatti árnövekedést követően is – jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált, és ennélfogva leszorította az árakat az Unióban. Ezt alátámasztja az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak csökkenése, amely nagyobb mértéket öltött, mint a termelési egységköltség csökkenése. Ezért az uniós gazdasági ágazat érdekében áll megállítani ezt az alacsony dömpingáron érkező kínai behozatal miatti árcsökkenést. |
| --- | --- |

(228)

A Bizottság elutasította ezt az érvet, mivel a Kínából érkező behozatal – még a figyelembe vett időszak alatti árnövekedést követően is – jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált, és ennélfogva leszorította az árakat az Unióban. Ezt alátámasztja az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak csökkenése, amely nagyobb mértéket öltött, mint a termelési egységköltség csökkenése. Ezért az uniós gazdasági ágazat érdekében áll megállítani ezt az alacsony dömpingáron érkező kínai behozatal miatti árcsökkenést.

| (229) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI előadta, hogy az uniós gyártók termékkínálatuk egy részét ténylegesen Kínából szerzik be. Ennek eredményeként a Kínára kivetett ideiglenes vám az uniós gyártók számára is problémákat teremt. |
| --- | --- |

(229)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI előadta, hogy az uniós gyártók termékkínálatuk egy részét ténylegesen Kínából szerzik be. Ennek eredményeként a Kínára kivetett ideiglenes vám az uniós gyártók számára is problémákat teremt.

| (230) | Ezenkívül az egyik uniós gyártó nemrégiben jelentős beruházást eszközölt egy új öntöde létrehozására az Egyesült Államokban (a továbbiakban: USA); a végleges vám kivetése azt fogja eredményezni, hogy megnő az USA-ból érkező behozatal, és a szabad és tisztességes verseny kárára megszilárdul ennek az uniós gyártónak az erőfölénye az öntöttvas áruk uniós piacán. |
| --- | --- |

(230)

Ezenkívül az egyik uniós gyártó nemrégiben jelentős beruházást eszközölt egy új öntöde létrehozására az Egyesült Államokban (a továbbiakban: USA); a végleges vám kivetése azt fogja eredményezni, hogy megnő az USA-ból érkező behozatal, és a szabad és tisztességes verseny kárára megszilárdul ennek az uniós gyártónak az erőfölénye az öntöttvas áruk uniós piacán.

| (231) | A Bizottság megjegyezte, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése az uniós piac összes szereplőjét érintheti, köztük az uniós gyártókat is. Ugyanakkor a végső nyilvánosságra hozatalt követően a panaszosok és a panaszt támogató gyártók egyike előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat érdekében áll a végleges vám kivetése, és az hozzá fog járulni ahhoz, hogy egyenlő versenyfeltételek jöjjenek létre a piacon. |
| --- | --- |

(231)

A Bizottság megjegyezte, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése az uniós piac összes szereplőjét érintheti, köztük az uniós gyártókat is. Ugyanakkor a végső nyilvánosságra hozatalt követően a panaszosok és a panaszt támogató gyártók egyike előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat érdekében áll a végleges vám kivetése, és az hozzá fog járulni ahhoz, hogy egyenlő versenyfeltételek jöjjenek létre a piacon.

| (232) | A (230) preambulumbekezdésben említett gyártónál tett ellenőrző látogatás alkalmával a gyártó arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az USA-ban végzett beruházás egy már meglévő üzem felváltását szolgálja. Mivel az FCI nem nyújtott be bizonyítékot annak az állításának az alátámasztására, hogy e gyártó a szóban forgó beruházást az USA-ból az Unióba irányuló behozatal növelésére szánja, a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(232)

A (230) preambulumbekezdésben említett gyártónál tett ellenőrző látogatás alkalmával a gyártó arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az USA-ban végzett beruházás egy már meglévő üzem felváltását szolgálja. Mivel az FCI nem nyújtott be bizonyítékot annak az állításának az alátámasztására, hogy e gyártó a szóban forgó beruházást az USA-ból az Unióba irányuló behozatal növelésére szánja, a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (233) | A panaszosok kifejtették, hogy amennyiben a végleges vámtételeket a Bizottság a végső nyilvánosságra hozatalban javasolt szintekre csökkenti, nem lesznek képesek versenyt folytatni a dömpingelt behozatallal, hiszen az érintett termék Kínából történő behozatalát végző importőrök még az átlagosan 33 %-ot kitevő ideiglenes vám kivetése ellenére is képesek az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálni. |
| --- | --- |

(233)

A panaszosok kifejtették, hogy amennyiben a végleges vámtételeket a Bizottság a végső nyilvánosságra hozatalban javasolt szintekre csökkenti, nem lesznek képesek versenyt folytatni a dömpingelt behozatallal, hiszen az érintett termék Kínából történő behozatalát végző importőrök még az átlagosan 33 %-ot kitevő ideiglenes vám kivetése ellenére is képesek az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálni.

| (234) | A dömpingellenes intézkedések szintjének megállapításához a kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges mérték a mérvadó. Ennélfogva lehetséges, hogy az importárak továbbra is versenyképesek az uniós gazdasági ágazat által értékesített hasonló termék árával, különösen azért, mert a kivetett ideiglenes dömpingellenes vám a kár megszüntetéséhez szükséges mértéknél alacsonyabbnak talált dömpingkülönbözeteken alapul. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(234)

A dömpingellenes intézkedések szintjének megállapításához a kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges mérték a mérvadó. Ennélfogva lehetséges, hogy az importárak továbbra is versenyképesek az uniós gazdasági ágazat által értékesített hasonló termék árával, különösen azért, mert a kivetett ideiglenes dömpingellenes vám a kár megszüntetéséhez szükséges mértéknél alacsonyabbnak talált dömpingkülönbözeteken alapul. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

6.2.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (235) | Az FCI kifejtette, hogy a Bizottság alulértékelte az európai kkv-k egy nagy konzorciuma által betöltött szerepet és létrehozott munkahelyeket az érintett termék piacán. |
| --- | --- |

(235)

Az FCI kifejtette, hogy a Bizottság alulértékelte az európai kkv-k egy nagy konzorciuma által betöltött szerepet és létrehozott munkahelyeket az érintett termék piacán.

| (236) | A Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálat során azt állapította meg, hogy a független importőrök viselik az érintett termék dizájnnal, tanúsítással és kutatással-fejlesztéssel összefüggő bizonyos költségeit, ezért úgy döntött, hogy az alákínálás és a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számításait a (119)–(122) preambulumbekezdésben jelzettek szerint ennek megfelelően kiigazítja. Az alákínálás és a kár megszüntetéséhez szükséges mérték ugyanakkor ezt a kiigazítást követően is jelentős maradt. |
| --- | --- |

(236)

A Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálat során azt állapította meg, hogy a független importőrök viselik az érintett termék dizájnnal, tanúsítással és kutatással-fejlesztéssel összefüggő bizonyos költségeit, ezért úgy döntött, hogy az alákínálás és a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számításait a (119)–(122) preambulumbekezdésben jelzettek szerint ennek megfelelően kiigazítja. Az alákínálás és a kár megszüntetéséhez szükséges mérték ugyanakkor ezt a kiigazítást követően is jelentős maradt.

| (237) | Az FCI azt állította, hogy a Bizottság nem veszi figyelembe az érintett termék tanúsításának fontosságát és a hosszú távú szerződések fennállását. |
| --- | --- |

(237)

Az FCI azt állította, hogy a Bizottság nem veszi figyelembe az érintett termék tanúsításának fontosságát és a hosszú távú szerződések fennállását.

| (238) | A Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálat során nem talált bizonyítékot ilyen hosszú távú szerződések létezésére. Az érintett termék tanúsítási költségei be vannak építve az alákínálás és a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számításai során a kutatási-fejlesztési költségekre vonatkozóan végzett kiigazításba. |
| --- | --- |

(238)

A Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálat során nem talált bizonyítékot ilyen hosszú távú szerződések létezésére. Az érintett termék tanúsítási költségei be vannak építve az alákínálás és a kár megszüntetéséhez szükséges mérték számításai során a kutatási-fejlesztési költségekre vonatkozóan végzett kiigazításba.

| (239) | Az FCI tagvállalatainak teljes alkalmazotti létszáma a becslések szerint körülbelül 1 200 fő az összes országból érkező behozatal esetében, így a kizárólag Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések ennél alacsonyabb alkalmazotti létszámra lesznek potenciális hatással. |
| --- | --- |

(239)

Az FCI tagvállalatainak teljes alkalmazotti létszáma a becslések szerint körülbelül 1 200 fő az összes országból érkező behozatal esetében, így a kizárólag Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések ennél alacsonyabb alkalmazotti létszámra lesznek potenciális hatással.

| (240) | Az FCI előadta, hogy míg az uniós gazdasági ágazat az érintett termék Kínából érkező behozatala mellett is fenntarthatná jelenlegi foglalkoztatási szintjét, az FCI legtöbb tagvállalata bezárásra vagy alkalmazottainak elbocsátására kényszerül majd, ha a Bizottság úgy dönt, végleges dömpingellenes vámot vet ki. |
| --- | --- |

(240)

Az FCI előadta, hogy míg az uniós gazdasági ágazat az érintett termék Kínából érkező behozatala mellett is fenntarthatná jelenlegi foglalkoztatási szintjét, az FCI legtöbb tagvállalata bezárásra vagy alkalmazottainak elbocsátására kényszerül majd, ha a Bizottság úgy dönt, végleges dömpingellenes vámot vet ki.

| (241) | A Bizottság elutasította ezt az érvelést, mivel az FCI állítását nem támasztotta alá semmilyen bizonyítékkal vagy elemzéssel arra nézve, hogy kényszerű bezárásokkal vagy elbocsátásokkal kellene számolni. Pont ellenkezőleg, tekintettel a jelentős mértékű alákínálásra, a kínai importárak akármilyen végleges vám hatása ellenére is versenyképesek tudnak maradni az uniós gazdasági ágazat áraival, és a helyzet nem eredményezne ilyen bezárásokat és elbocsátásokat. |
| --- | --- |

(241)

A Bizottság elutasította ezt az érvelést, mivel az FCI állítását nem támasztotta alá semmilyen bizonyítékkal vagy elemzéssel arra nézve, hogy kényszerű bezárásokkal vagy elbocsátásokkal kellene számolni. Pont ellenkezőleg, tekintettel a jelentős mértékű alákínálásra, a kínai importárak akármilyen végleges vám hatása ellenére is versenyképesek tudnak maradni az uniós gazdasági ágazat áraival, és a helyzet nem eredményezne ilyen bezárásokat és elbocsátásokat.

| (242) | Az FCI kifejtette, hogy a független importőrök nem tudnak könnyen és rövid időn belül alternatív beszállítói forrásokat találni, és az uniós gyártók nem fogják a vizsgált terméket a független importőrök számára értékesíteni, mivel közvetlen versenyben állnak velük. |
| --- | --- |

(242)

Az FCI kifejtette, hogy a független importőrök nem tudnak könnyen és rövid időn belül alternatív beszállítói forrásokat találni, és az uniós gyártók nem fogják a vizsgált terméket a független importőrök számára értékesíteni, mivel közvetlen versenyben állnak velük.

| (243) | Azzal az állítással összefüggésben, miszerint az intézkedések bevezetése a vizsgált termék ellátási hiányához vezetne, a Bizottság először is megjegyezte, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy az uniós piacot lezárják minden behozatal elől, hanem az, hogy a kárt okozó dömping hatásait megszüntetve helyreállítsák a tisztességes kereskedelmet. Így a Kínából érkező behozatalnak nem befejeződnie, hanem folytatódnia kell, jóllehet tisztességes árak mellett. |
| --- | --- |

(243)

Azzal az állítással összefüggésben, miszerint az intézkedések bevezetése a vizsgált termék ellátási hiányához vezetne, a Bizottság először is megjegyezte, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy az uniós piacot lezárják minden behozatal elől, hanem az, hogy a kárt okozó dömping hatásait megszüntetve helyreállítsák a tisztességes kereskedelmet. Így a Kínából érkező behozatalnak nem befejeződnie, hanem folytatódnia kell, jóllehet tisztességes árak mellett.

| (244) | Ugyanakkor a gyakorlatban nem zárható ki, hogy a Kínával szembeni intézkedések nem fejtenek ki hatást. A független importőrök azonban – ahogy az ideiglenes rendelet (220) preambulumbekezdése kifejti – potenciálisan átállhatnak az egyéb harmadik országokból érkező behozatalra. Ezzel összefüggésben a Bizottság megállapította, hogy a független importőrök nem kizárólag a Kínából érkező behozatalra vannak utalva, hanem egyéb harmadik országokban, így Indiában, Törökországban és Brazíliában működő gyártóktól is vásároltak vizsgált terméket a figyelembe vett időszak alatt. A Bizottságnak ezenkívül Vietnamból, Egyiptomból és Ukrajnából érkező behozatalról is tudomása van. |
| --- | --- |

(244)

Ugyanakkor a gyakorlatban nem zárható ki, hogy a Kínával szembeni intézkedések nem fejtenek ki hatást. A független importőrök azonban – ahogy az ideiglenes rendelet (220) preambulumbekezdése kifejti – potenciálisan átállhatnak az egyéb harmadik országokból érkező behozatalra. Ezzel összefüggésben a Bizottság megállapította, hogy a független importőrök nem kizárólag a Kínából érkező behozatalra vannak utalva, hanem egyéb harmadik országokban, így Indiában, Törökországban és Brazíliában működő gyártóktól is vásároltak vizsgált terméket a figyelembe vett időszak alatt. A Bizottságnak ezenkívül Vietnamból, Egyiptomból és Ukrajnából érkező behozatalról is tudomása van.

| (245) | Ezen túlmenően a Bizottság a vizsgálat során megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatnak van rendelkezésre álló szabad kapacitása, hiszen körülbelül 50 %-os kapacitáskihasználási szinten működik. Az FCI nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot annak az állításnak az alátámasztására, hogy az uniós gazdasági ágazat nem fogja a vizsgált terméket a független importőrök számára értékesíteni. |
| --- | --- |

(245)

Ezen túlmenően a Bizottság a vizsgálat során megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatnak van rendelkezésre álló szabad kapacitása, hiszen körülbelül 50 %-os kapacitáskihasználási szinten működik. Az FCI nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot annak az állításnak az alátámasztására, hogy az uniós gazdasági ágazat nem fogja a vizsgált terméket a független importőrök számára értékesíteni.

| (246) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI újra visszatért az ellátás biztonságának kérdésére, azt állítva, hogy az uniós gyártók sosem járultak hozzá vagy fognak hozzájárulni ahhoz, hogy az FCI tagvállalatai nevében öntvényeket gyártsanak. Az FCI tagvállalatai számos uniós öntödével felvették a kapcsolatot, amelyek mindegyike megtagadta a mintáik szerint gyártott anyagok beszállítását, vagy kijelentették, hogy nem állnak rendelkezésre arra, hogy az összes kért méretben legyártsák az öntöttvas árukat. |
| --- | --- |

(246)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően az FCI újra visszatért az ellátás biztonságának kérdésére, azt állítva, hogy az uniós gyártók sosem járultak hozzá vagy fognak hozzájárulni ahhoz, hogy az FCI tagvállalatai nevében öntvényeket gyártsanak. Az FCI tagvállalatai számos uniós öntödével felvették a kapcsolatot, amelyek mindegyike megtagadta a mintáik szerint gyártott anyagok beszállítását, vagy kijelentették, hogy nem állnak rendelkezésre arra, hogy az összes kért méretben legyártsák az öntöttvas árukat.

| (247) | Az egyéb harmadik országokra való lehetséges váltás kapcsán az FCI megjegyezte, hogy az ebben a rendeletben említett országok egyike sem jelent használható alternatívát Kínához képest. India és Törökország nem számít észszerű alternatívának. A vizsgálati időszak alatt csak korlátozott mennyiségben exportálták az érintett terméket. Ráadásul az Indiában működő gyártók szinte kizárólag lemezgrafitos öntöttvasat, míg a Kínában működő gyártók főleg gömbgrafitos öntöttvasat gyártanak. A vizsgálati időszak alatt mindössze 30 000 tonna öntöttvas árut importáltak Indiától eltérő harmadik országokból, ennélfogva az FCI szerint elképzelhetetlen, hogy észszerű időn belül elegendő mennyiségben kezdjenek el öntvényeket gyártani egyéb, Kínán kívüli országokban. Ezenkívül az érintett termék behozatali forrását érintő bármiféle váltás többletköltségekkel jár majd a független importőrök számára. A Kínában működő gyártók tulajdonában álló mintákra irányuló beruházásokat sehol másutt nem lehet felhasználni, ezért végleges vám kivetése esetén elvesztik értéküket. Emellett a termelést érintő bármiféle váltás időigényes, és az általa előidézett késedelem miatt a független importőrök el fogják hagyni az uniós piacot. |
| --- | --- |

(247)

Az egyéb harmadik országokra való lehetséges váltás kapcsán az FCI megjegyezte, hogy az ebben a rendeletben említett országok egyike sem jelent használható alternatívát Kínához képest. India és Törökország nem számít észszerű alternatívának. A vizsgálati időszak alatt csak korlátozott mennyiségben exportálták az érintett terméket. Ráadásul az Indiában működő gyártók szinte kizárólag lemezgrafitos öntöttvasat, míg a Kínában működő gyártók főleg gömbgrafitos öntöttvasat gyártanak. A vizsgálati időszak alatt mindössze 30 000 tonna öntöttvas árut importáltak Indiától eltérő harmadik országokból, ennélfogva az FCI szerint elképzelhetetlen, hogy észszerű időn belül elegendő mennyiségben kezdjenek el öntvényeket gyártani egyéb, Kínán kívüli országokban. Ezenkívül az érintett termék behozatali forrását érintő bármiféle váltás többletköltségekkel jár majd a független importőrök számára. A Kínában működő gyártók tulajdonában álló mintákra irányuló beruházásokat sehol másutt nem lehet felhasználni, ezért végleges vám kivetése esetén elvesztik értéküket. Emellett a termelést érintő bármiféle váltás időigényes, és az általa előidézett késedelem miatt a független importőrök el fogják hagyni az uniós piacot.

| (248) | A Bizottság megjegyezte, hogy az FCI nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot annak az állításnak az alátámasztására, hogy az uniós gyártók sohasem fognak hozzájárulni ahhoz, hogy az FCI tagvállalatai nevében öntvényeket gyártsanak. |
| --- | --- |

(248)

A Bizottság megjegyezte, hogy az FCI nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot annak az állításnak az alátámasztására, hogy az uniós gyártók sohasem fognak hozzájárulni ahhoz, hogy az FCI tagvállalatai nevében öntvényeket gyártsanak.

| (249) | Másfelől a panaszosok a végső nyilvánosságra hozatalt követően előadták, hogy hajlandóak beszállítást vállalni az importőröknek, és bizonyítékokat mutattak be arra vonatkozóan, hogy már most is azt teszik. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(249)

Másfelől a panaszosok a végső nyilvánosságra hozatalt követően előadták, hogy hajlandóak beszállítást vállalni az importőröknek, és bizonyítékokat mutattak be arra vonatkozóan, hogy már most is azt teszik. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (250) | Az a tény, hogy a vizsgálati időszak alatt csak korlátozott mennyiségű volt a Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal, nem zárja ki a termelés egyéb harmadik országokra való átállításának lehetőségét. Ezenkívül az intézkedések célja nem az, hogy az uniós piacot lezárják a kínai behozatal elől, hanem az, hogy a kárt okozó dömping hatásait megszüntetve helyreállítsák a tisztességes kereskedelmet. Mivel a végleges vámtételek alacsonyabbak a kár megszüntetéséhez szükséges mértéknél, és a mintában szereplő egyetlen kínai exportáló gyártó esetében sem érik el még az alákínálási különbözetet sem, a várakozások szerint nem lesz tiltó hatásuk a Kínából érkező behozatalra nézve. Mindezt az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése utáni behozatali statisztikák is alátámasztják, hiszen azok továbbra is jelentős mértékű kínai behozatalt mutatnak. |
| --- | --- |

(250)

Az a tény, hogy a vizsgálati időszak alatt csak korlátozott mennyiségű volt a Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal, nem zárja ki a termelés egyéb harmadik országokra való átállításának lehetőségét. Ezenkívül az intézkedések célja nem az, hogy az uniós piacot lezárják a kínai behozatal elől, hanem az, hogy a kárt okozó dömping hatásait megszüntetve helyreállítsák a tisztességes kereskedelmet. Mivel a végleges vámtételek alacsonyabbak a kár megszüntetéséhez szükséges mértéknél, és a mintában szereplő egyetlen kínai exportáló gyártó esetében sem érik el még az alákínálási különbözetet sem, a várakozások szerint nem lesz tiltó hatásuk a Kínából érkező behozatalra nézve. Mindezt az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése utáni behozatali statisztikák is alátámasztják, hiszen azok továbbra is jelentős mértékű kínai behozatalt mutatnak.

| (251) | A termelést érintő lehetséges váltással járó, szóban forgó többletköltségek ezért főleg feltételezések, és nem kötődnek közvetlenül a dömpingellenes intézkedések bevezetéséhez. |
| --- | --- |

(251)

A termelést érintő lehetséges váltással járó, szóban forgó többletköltségek ezért főleg feltételezések, és nem kötődnek közvetlenül a dömpingellenes intézkedések bevezetéséhez.

| (252) | A fentiek fényében a Bizottság elutasította az ellátás biztonságára vonatkozóan az FCI által megfogalmazott valamennyi állítást. |
| --- | --- |

(252)

A fentiek fényében a Bizottság elutasította az ellátás biztonságára vonatkozóan az FCI által megfogalmazott valamennyi állítást.

6.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (253) | Az FCI azt állította, hogy az intézkedések szembe mennének a független importőrök általi behozatalra utalt közigazgatási szervek és magánszervek különféle igényeivel és az általuk előírt követelményekkel, különösen olyan régiókban, amelyek távol esnek az uniós gyártóktól. |
| --- | --- |

(253)

Az FCI azt állította, hogy az intézkedések szembe mennének a független importőrök általi behozatalra utalt közigazgatási szervek és magánszervek különféle igényeivel és az általuk előírt követelményekkel, különösen olyan régiókban, amelyek távol esnek az uniós gyártóktól.

| (254) | A Bizottság ismételten leszögezte, hogy a végfelhasználók nem élhetnek dömpingárakkal az uniós gazdasági ágazat kárára. Ezenkívül a vizsgálat azt mutatta, hogy az érintett termék és a hasonló termék terén már létezik Unión belüli kereskedelem, olyan régiókban is, amelyek nem esnek közel az uniós gyártókhoz. |
| --- | --- |

(254)

A Bizottság ismételten leszögezte, hogy a végfelhasználók nem élhetnek dömpingárakkal az uniós gazdasági ágazat kárára. Ezenkívül a vizsgálat azt mutatta, hogy az érintett termék és a hasonló termék terén már létezik Unión belüli kereskedelem, olyan régiókban is, amelyek nem esnek közel az uniós gyártókhoz.

6.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (255) | Összefoglalva, az érdekelt felek által felvetett érvek egyike sem támasztja alá azt, hogy olyan kényszerítő okok állnának fenn, amelyek az érintett termék Kínából érkező behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellen szólnak. |
| --- | --- |

(255)

Összefoglalva, az érdekelt felek által felvetett érvek egyike sem támasztja alá azt, hogy olyan kényszerítő okok állnának fenn, amelyek az érintett termék Kínából érkező behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellen szólnak.

| (256) | A független importőrökre gyakorolt negatív hatásokat nem lehet aránytalannak tekinteni, és azokat mérsékli az a tény, hogy rendelkezésre állnak alternatív beszállítói források, legyen szó harmadik országokról vagy az uniós gazdasági ágazatról. A dömpingellenes intézkedések uniós piacra – és különösen az uniós gazdasági ágazatra – gyakorolt pozitív hatása jelentősebb a más érdekcsoportokra gyakorolt potenciális negatív hatásnál. |
| --- | --- |

(256)

A független importőrökre gyakorolt negatív hatásokat nem lehet aránytalannak tekinteni, és azokat mérsékli az a tény, hogy rendelkezésre állnak alternatív beszállítói források, legyen szó harmadik országokról vagy az uniós gazdasági ágazatról. A dömpingellenes intézkedések uniós piacra – és különösen az uniós gazdasági ágazatra – gyakorolt pozitív hatása jelentősebb a más érdekcsoportokra gyakorolt potenciális negatív hatásnál.

| (257) | Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (226) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősíti. |
| --- | --- |

(257)

Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (226) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseit a Bizottság megerősíti.

7.   MEGSZÜNTETÉS ÉS VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

MEGSZÜNTETÉS ÉS VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (258) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság nem állapított meg dömpinget, az Indiából származó behozatalra vonatkozó eljárást meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(258)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság nem állapított meg dömpinget, az Indiából származó behozatalra vonatkozó eljárást meg kell szüntetni.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték Kína esetében

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték Kína esetében

| (259) | A panaszosok előadták, hogy nem értenek egyet azzal, hogy a Bizottság a kár megszüntetéséhez szükséges mérték értékelésénél 5,3 %-os jövedelmezőséget vett alapul. Állításuk szerint az uniós gyártók jövedelmezősége körülbelül 10 %-ot tett ki 2006-ban. A kárfelméréshez használt jövedelmezőség esetében azonban a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által 2013-ban elérttel számolt. |
| --- | --- |

(259)

A panaszosok előadták, hogy nem értenek egyet azzal, hogy a Bizottság a kár megszüntetéséhez szükséges mérték értékelésénél 5,3 %-os jövedelmezőséget vett alapul. Állításuk szerint az uniós gyártók jövedelmezősége körülbelül 10 %-ot tett ki 2006-ban. A kárfelméréshez használt jövedelmezőség esetében azonban a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által 2013-ban elérttel számolt.

| (260) | Miként az ideiglenes rendelet (231) preambulumbekezdése is írja, a 2013. évi nyereség tükrözi a szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül észszerűen elérhető nyereség nagyságát. Ez a nyereségcél emellett összhangban áll a panaszosok által a panaszukban az áron aluli értékesítés számításához javasolt százalékaránnyal. |
| --- | --- |

(260)

Miként az ideiglenes rendelet (231) preambulumbekezdése is írja, a 2013. évi nyereség tükrözi a szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül észszerűen elérhető nyereség nagyságát. Ez a nyereségcél emellett összhangban áll a panaszosok által a panaszukban az áron aluli értékesítés számításához javasolt százalékaránnyal.

| (261) | Az FCI azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges mérték ideiglenes értékelése félrevezető, mivel az a kínai öntödék által az unióbeli importőröknek értékesített termékek árait az uniós gazdasági ágazat által a végső vevőknek értékesített termékek áraival hasonlítja össze, és figyelmen kívül hagyja a kizárólag a független importőröknél felmerülő kiadásokat. Ilyen költségeknek számítanak például a kutatási-fejlesztési költségek, a minták és prototípusok kialakítása kapcsán felmerülő költségek, a tanúsítási költségek, a jóváhagyási igazolások költségei, a minőség-ellenőrzés és megfelelőség-ellenőrzés, a raktár-, illetve értékesítési költségek. |
| --- | --- |

(261)

Az FCI azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges mérték ideiglenes értékelése félrevezető, mivel az a kínai öntödék által az unióbeli importőröknek értékesített termékek árait az uniós gazdasági ágazat által a végső vevőknek értékesített termékek áraival hasonlítja össze, és figyelmen kívül hagyja a kizárólag a független importőröknél felmerülő kiadásokat. Ilyen költségeknek számítanak például a kutatási-fejlesztési költségek, a minták és prototípusok kialakítása kapcsán felmerülő költségek, a tanúsítási költségek, a jóváhagyási igazolások költségei, a minőség-ellenőrzés és megfelelőség-ellenőrzés, a raktár-, illetve értékesítési költségek.

| (262) | A Bizottság a szóban forgó adatok ellenőrzését követően úgy határozott, hogy e költségek tekintetében kiigazítja az alákínálási különbözetet (lásd a (119)–(122) preambulumbekezdést) és a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket oly módon, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártelepi árait a mintában szereplő uniós gyártók árbevételére számított kutatási-fejlesztési költségek súlyozott átlagát véve lefelé korrigálja. Emellett sor került az importárnak a behozatal után felmerülő, ellenőrzött költségelemek miatti kiigazítására is. |
| --- | --- |

(262)

A Bizottság a szóban forgó adatok ellenőrzését követően úgy határozott, hogy e költségek tekintetében kiigazítja az alákínálási különbözetet (lásd a (119)–(122) preambulumbekezdést) és a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket oly módon, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártelepi árait a mintában szereplő uniós gyártók árbevételére számított kutatási-fejlesztési költségek súlyozott átlagát véve lefelé korrigálja. Emellett sor került az importárnak a behozatal után felmerülő, ellenőrzött költségelemek miatti kiigazítására is.

7.2.   Kínára vonatkozó végleges intézkedések

Kínára vonatkozó végleges intézkedések

| (263) | A dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni – az alacsonyabb vám szabályának megfelelően – a dömpingkülönbözet szintjén. |
| --- | --- |

(263)

A dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni – az alacsonyabb vám szabályának megfelelően – a dömpingkülönbözet szintjén.

| (264) | Fentiek alapján a bevezetésre kerülő végleges dömpingellenes vámtételek az alábbi 3. táblázatnak megfelelően a következők:

  3. táblázat


  Dömpingkülönbözet, a kár megszüntetéséhez szükséges mérték és vámtétel









  Vállalat | Dömpingkülönbözet | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték | Vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 15,5 % | 63,5 % | 15,5 % |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 31,5 % | 52,8 % | 31,5 % |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 38,1 % | 72,8 % | 38,1 % |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 21,3 % | 70,3 % | 21,3 % |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 25,0 % | 66,2 % | 25,0 % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 25,4 % | 64,8 % | 25,4 % |
| Minden más vállalat | 38,1 % | 72,8 % | 38,1 % |

(264)

Fentiek alapján a bevezetésre kerülő végleges dömpingellenes vámtételek az alábbi 3. táblázatnak megfelelően a következők:

3. táblázat

3. táblázat

Dömpingkülönbözet, a kár megszüntetéséhez szükséges mérték és vámtétel

Dömpingkülönbözet, a kár megszüntetéséhez szükséges mérték és vámtétel

Vállalat

Dömpingkülönbözet

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

Vám

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

15,5 %

63,5 %

15,5 %

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

31,5 %

52,8 %

31,5 %

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

38,1 %

72,8 %

38,1 %

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

21,3 %

70,3 %

21,3 %

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

25,0 %

66,2 %

25,0 %

Egyéb együttműködő vállalatok

25,4 %

64,8 %

25,4 %

Minden más vállalat

38,1 %

72,8 %

38,1 %

| (265) | Az e rendeletben meghatározott, az egyedi vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság a jelenlegi vizsgálat ténymegállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Emiatt e vámtételek (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos szintű vámmal) kizárólag a Kínából származó és a vállalatok – vagyis az említett konkrét jogi személyek – által gyártott érintett termék behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatala nem részesülhet e vámtételek előnyeiből, arra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(265)

Az e rendeletben meghatározott, az egyedi vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság a jelenlegi vizsgálat ténymegállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Emiatt e vámtételek (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos szintű vámmal) kizárólag a Kínából származó és a vállalatok – vagyis az említett konkrét jogi személyek – által gyártott érintett termék behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatala nem részesülhet e vámtételek előnyeiből, arra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

| (266) | A szóban forgó, egyedi vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogi személy nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell intézni, mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. A rendelet indokolt esetben ennek megfelelően módosításra kerül az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének aktualizálásával. |
| --- | --- |

(266)

A szóban forgó, egyedi vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogi személy nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell intézni, mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. A rendelet indokolt esetben ennek megfelelően módosításra kerül az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének aktualizálásával.

5

| (267) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszására vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(267)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszására vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (268) | A dömpingellenes vám megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vámtétel nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba, kivéve, ha ez utóbbiak teljesítik a 3. cikkben meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

(268)

A dömpingellenes vám megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vámtétel nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba, kivéve, ha ez utóbbiak teljesítik a 3. cikkben meghatározott feltételeket.

| (269) | Az együttműködő exportáló gyártók egy csoportja a CCCME-vel közösen árra vonatkozó együttes kötelezettségvállalást ajánlott fel az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerint. A kötelezettségvállalásra vonatkozó felajánlás értékelése folyamatban van. |
| --- | --- |

(269)

Az együttműködő exportáló gyártók egy csoportja a CCCME-vel közösen árra vonatkozó együttes kötelezettségvállalást ajánlott fel az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerint. A kötelezettségvállalásra vonatkozó felajánlás értékelése folyamatban van.

| (270) | A Bíróság legújabb ítélkezési gyakorlatára (6) tekintettel helyénvaló rendelkezni a végleges vámok visszatérítése esetén fizetendő késedelmi kamathoz alkalmazandó kamatlábról, mivel a vámokra vonatkozó hatályban lévő irányadó rendelkezések nem írnak elő ilyen kamatlábat, és a nemzeti szabályok alkalmazása indokolatlanul torzítaná a gazdasági szereplők közötti helyzetet attól függően, hogy melyik tagállamot választják a vámkezelés helyéül. |
| --- | --- |

(270)

A Bíróság legújabb ítélkezési gyakorlatára (6) tekintettel helyénvaló rendelkezni a végleges vámok visszatérítése esetén fizetendő késedelmi kamathoz alkalmazandó kamatlábról, mivel a vámokra vonatkozó hatályban lévő irányadó rendelkezések nem írnak elő ilyen kamatlábat, és a nemzeti szabályok alkalmazása indokolatlanul torzítaná a gazdasági szereplők közötti helyzetet attól függően, hogy melyik tagállamot választják a vámkezelés helyéül.

6

7.3.   Árra vonatkozó kötelezettségvállalás felajánlása

Árra vonatkozó kötelezettségvállalás felajánlása

| (271) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME és hatvannégy exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel az alaprendelet 8. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(271)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a CCCME és hatvannégy exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel az alaprendelet 8. cikkével összhangban.

| (272) | A Bizottság értékelte ezt a felajánlást, és arra a következtetésre jutott, hogy a következő elemek alapján egy ilyen kötelezettségvállalás elfogadása az alaprendelet 8. cikke értelmében nem lenne célravezető a gyakorlati megvalósíthatóság szempontjából:






  i. | a tagállamok vámhatóságai számára jelentett nehézség annak kapcsán, hogy szemrevételezéssel különbséget tegyenek a javasolt kötelezettségvállalás alá tartozó két különböző termékcsoport között; |
| --- | --- | --- |

(272)

A Bizottság értékelte ezt a felajánlást, és arra a következtetésre jutott, hogy a következő elemek alapján egy ilyen kötelezettségvállalás elfogadása az alaprendelet 8. cikke értelmében nem lenne célravezető a gyakorlati megvalósíthatóság szempontjából:

i.

a tagállamok vámhatóságai számára jelentett nehézség annak kapcsán, hogy szemrevételezéssel különbséget tegyenek a javasolt kötelezettségvállalás alá tartozó két különböző termékcsoport között;

| ii. | a felajánlásban érintett exportáló gyártók nagy száma; |
| --- | --- |

ii.

a felajánlásban érintett exportáló gyártók nagy száma;

| iii. | könyvviteli nyilvántartásaik gyenge megbízhatósága; |
| --- | --- |

iii.

könyvviteli nyilvántartásaik gyenge megbízhatósága;

| iv. | az exportáló gyártók más olyan termékekre irányuló kivitele, amelyek nem tartoznak az intézkedések hatálya alá és így árkompenzációt tesznek lehetővé; valamint |
| --- | --- |

iv.

az exportáló gyártók más olyan termékekre irányuló kivitele, amelyek nem tartoznak az intézkedések hatálya alá és így árkompenzációt tesznek lehetővé; valamint

| v. | az a tény, hogy egy sokkal kevesebb exportáló gyártót érintő hasonló kötelezettségvállalást ismétlődő jelleggel megszegtek a múltban, amiért azt végül vissza kellett vonni. |
| --- | --- |

v.

az a tény, hogy egy sokkal kevesebb exportáló gyártót érintő hasonló kötelezettségvállalást ismétlődő jelleggel megszegtek a múltban, amiért azt végül vissza kellett vonni.

| (273) | A Bizottság tájékoztatta a CCCME-t, az érintett exportáló gyártókat és az uniós gazdasági ágazatot azokról az okokról, amelyek alapján a kötelezettségvállalásra vonatkozó felajánlás elutasítása mellett döntött. Az uniós gazdasági ágazat egyetértésének adott hangot az elutasítást illetően. |
| --- | --- |

(273)

A Bizottság tájékoztatta a CCCME-t, az érintett exportáló gyártókat és az uniós gazdasági ágazatot azokról az okokról, amelyek alapján a kötelezettségvállalásra vonatkozó felajánlás elutasítása mellett döntött. Az uniós gazdasági ágazat egyetértésének adott hangot az elutasítást illetően.

| (274) | A CCCME a kötelezettségvállalási felajánlás bizottsági értékelésére válaszul bizonyos észrevételeket és javaslatokat nyújtott be. A CCCME a legdrágább terméktípusokon alapuló egyetlen átlagos minimális importár használatát ajánlotta az egyéb termékek kivitelének korlátozására, valamint jogosultsági feltételek meghatározását javasolta a kötelezettségvállalásban részt vevő exportáló gyártók számának csökkentésére. Ugyanakkor annak ellenére, hogy ezek a javaslatok valamelyest csökkenthetnek bizonyos nyomonkövetési kockázatokat, az exportáló gyártók számának csökkentésével, illetőleg a könyvviteli nyilvántartásaik megbízhatóságában rejlő kockázatokkal kapcsolatos javaslatokat a Bizottság nem tudta értékelni, mivel azok nem voltak kellően pontosak egy módosított felajánláshoz. Emellett a részt vevő exportáló gyártók korlátozása a részt nem vevő exportáló gyártók általi kivitelnek a résztvevőkön keresztüli becsatornázását idézhetné elő. Végezetül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy egy jóval kevesebb exportáló gyártót érintő hasonló kötelezettségvállalást ismétlődő jelleggel megszegtek a múltban, amiért azt végül vissza kellett vonni. Ezért a CCCME észrevételei és javaslatai összességében véve nem változtattak a Bizottság értékelésén. |
| --- | --- |

(274)

A CCCME a kötelezettségvállalási felajánlás bizottsági értékelésére válaszul bizonyos észrevételeket és javaslatokat nyújtott be. A CCCME a legdrágább terméktípusokon alapuló egyetlen átlagos minimális importár használatát ajánlotta az egyéb termékek kivitelének korlátozására, valamint jogosultsági feltételek meghatározását javasolta a kötelezettségvállalásban részt vevő exportáló gyártók számának csökkentésére. Ugyanakkor annak ellenére, hogy ezek a javaslatok valamelyest csökkenthetnek bizonyos nyomonkövetési kockázatokat, az exportáló gyártók számának csökkentésével, illetőleg a könyvviteli nyilvántartásaik megbízhatóságában rejlő kockázatokkal kapcsolatos javaslatokat a Bizottság nem tudta értékelni, mivel azok nem voltak kellően pontosak egy módosított felajánláshoz. Emellett a részt vevő exportáló gyártók korlátozása a részt nem vevő exportáló gyártók általi kivitelnek a résztvevőkön keresztüli becsatornázását idézhetné elő. Végezetül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy egy jóval kevesebb exportáló gyártót érintő hasonló kötelezettségvállalást ismétlődő jelleggel megszegtek a múltban, amiért azt végül vissza kellett vonni. Ezért a CCCME észrevételei és javaslatai összességében véve nem változtattak a Bizottság értékelésén.

7.4.   Az ideiglenes vámok végleges beszedése

Az ideiglenes vámok végleges beszedése

| (275) | Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. |
| --- | --- |

(275)

Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetekre, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.

| (276) | A végleges vámtételek az ideiglenes vámtételeknél alacsonyabbak. Ennélfogva a végleges dömpingellenes vámtételt meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni. |
| --- | --- |

(276)

A végleges vámtételek az ideiglenes vámtételeknél alacsonyabbak. Ennélfogva a végleges dömpingellenes vámtételt meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni.

| (277) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(277)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7325 10 00 (TARIC-kód: 7325100031) és ex 7325 99 10 (TARIC-kód: 7325991051) KN-kódok alá tartozó, egyes lemezgrafitos öntöttvasból (szürkevasból) vagy gömbgrafitos öntöttvasból (más néven alakítható öntöttvasból) készült áruk és azok részei behozatalára.

Ezeket az árukat az alábbiakra használják:

| — | felszíni vagy felszín alatti rendszerek és/vagy felszíni vagy felszín alatti rendszerek nyílásainak lefedése, és |
| --- | --- |

—

felszíni vagy felszín alatti rendszerek és/vagy felszíni vagy felszín alatti rendszerek nyílásainak lefedése, és

| — | felszíni vagy felszín alatti rendszerek megközelíthetőségének és/vagy felszíni vagy felszín alatti rendszerek megtekinthetőségének biztosítása. |
| --- | --- |

—

felszíni vagy felszín alatti rendszerek megközelíthetőségének és/vagy felszíni vagy felszín alatti rendszerek megtekinthetőségének biztosítása.

Az áruk lehetnek géppel megmunkálva, bevonattal ellátva, festve és/vagy más olyan anyaggal összeszerelve, mint például – de nem kizárólag – beton, burkolókövek és -lapok.

A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:

| — | polimer, műanyag, horganyzott acél vagy beton vízelvezetőkre szerelhető olyan aknarácsok és öntött fedőelemek az EN 1433 szabvány szerint, amelyek lehetővé teszik a felszíni víz bejutását a vízelvezetőbe, |
| --- | --- |

—

polimer, műanyag, horganyzott acél vagy beton vízelvezetőkre szerelhető olyan aknarácsok és öntött fedőelemek az EN 1433 szabvány szerint, amelyek lehetővé teszik a felszíni víz bejutását a vízelvezetőbe,

| — | padlóösszefolyók, tetőösszefolyók, valamint tisztítóaknák és azok fedelei az EN 1253 szabvány szerint, |
| --- | --- |

—

padlóösszefolyók, tetőösszefolyók, valamint tisztítóaknák és azok fedelei az EN 1253 szabvány szerint,

| — | aknahágcsók, emelőkulcsok és tűzcsapok. |
| --- | --- |

—

aknahágcsók, emelőkulcsok és tűzcsapok.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 15,5 | C221 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 31,5 | C222 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 38,1 | C223 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 21,3 | C224 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 25,0 | C225 |
| A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 25,4 | Lásd a mellékletet |
| Minden más vállalat | 38,1 | C999 |

Vállalat

Vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

15,5

C221

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

31,5

C222

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

38,1

C223

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

21,3

C224

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

25,0

C225

A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

25,4

Lásd a mellékletet

Minden más vállalat

38,1

C999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) egyes öntvényeket a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Amennyiben nem kerül bemutatásra ilyen számla, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó idevágó hatályos rendelkezések alkalmazandók. Késedelmi kamat fizetésére jogot adó visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

2. cikk

Az (EU) 2017/1480 végrehajtási rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A dömpingellenes vám végleges vámtételeit meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni.

3. cikk

Amennyiben a Kínai Népköztársaságban működő bármely új exportáló gyártó elegendő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy:

| — | nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak alatt (2015. október 1-jétől
  2016. szeptember 30-ig), |
| --- | --- |

—

nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak alatt (2015. október 1-jétől
  2016. szeptember 30-ig),

| — | nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság egyetlen olyan exportőrével vagy gyártójával sem, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések vonatkoznak, |
| --- | --- |

—

nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság egyetlen olyan exportőrével vagy gyártójával sem, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések vonatkoznak,

| — | az érintett terméket ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszakot követően exportálta az Unióba, vagy visszavonhatatlan szerződési kötelezettséget vállalt egy jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára, |
| --- | --- |

—

az érintett terméket ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszakot követően exportálta az Unióba, vagy visszavonhatatlan szerződési kötelezettséget vállalt egy jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára,

az 1. cikk (2) bekezdése – azt követően, hogy valamennyi érdekelt fél lehetőséget kapott észrevételei benyújtására – módosítható úgy, hogy az új exportáló gyártót felveszik a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé, amely exportáló gyártóra így a súlyozott átlagos vámtétel alkalmazandó.

4. cikk

A Bizottság az Indiából származó, az 1. cikk (1) bekezdésében említett termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást megszünteti.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/1480 végrehajtási rendelete (2017. augusztus 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntöttvas áruk behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 211., 2017.8.17., 14. o.).

2

(3)  A Bíróság 2013. szeptember 19-i ítélete, Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials kontra Tanács, C-15/12 P, EU:C:2013:572, 34–35. pont.

3

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials kontra Tanács

(4)  A Fellebbezési Testület jelentése: Egyesült Államok – Egyes személygépjárművekhez és könnyű tehergépjárművekhez való abroncsok Kínából érkező behozatalára vonatkozó intézkedések, WT/DS/399/AB/R, 220. pont.

4

Egyesült Államok – Egyes személygépjárművekhez és könnyű tehergépjárművekhez való abroncsok Kínából érkező behozatalára vonatkozó intézkedések

(5)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

5

(6)  A Bíróság ítélete, Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, 35–39. pont.

6

Wortmann

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő kínai együttműködő exportáló gyártók:

| Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Baoding City Maikesaier Casting Ltd | C226 |
| Baoding GB Metal Products Co., Ltd | C232 |
| Baoding Hualong Casting Co., Ltd | C233 |
| Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd | C234 |
| Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd | C235 |
| Botou City Minghang Casting Co., Ltd | C236 |
| Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd | C237 |
| Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory | C238 |
| Botou Dongli Foundry Co., Ltd | C239 |
| Botou GuangTai Precision Casting Factory | C240 |
| Botou Mancheng Foundry Co., Ltd | C241 |
| Botou Okai Foundry Co., Ltd | C242 |
| Botou Sanjiang Casting Co., Ltd | C243 |
| Botou TongYang Casting Factory | C244 |
| Botou Weili Precision Casting Co., Ltd | C245 |
| Botou Xinrong Foundry Co., Ltd | C246 |
| Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd | C247 |
| Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd | C248 |
| Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd | C249 |
| Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd | C250 |
| Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd | C251 |
| China National Minerals Co., Ltd | C252 |
| Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial | C253 |
| Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd | C254 |
| Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd | C255 |
| Handan Haolin Casting Co., Ltd | C256 |
| Handan Qunshan Foundry Co., Ltd | C257 |
| Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd | C258 |
| Handan Yuanyang Foundry Co., Ltd | C259 |
| Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd | C260 |
| Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd | C261 |
| Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd | C262 |
| Hebei Jinghua Casting Co., Ltd | C263 |
| Hebei Shunda Foundry Co., Ltd | C264 |
| Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd | C265 |
| Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd | C266 |
| Hengtong Valve Co., LTD | C267 |
| Heping Cast Co., Ltd Yi County | C268 |
| Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd | C269 |
| Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd | C270 |
| Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd | C271 |
| Laiwu City Haitian Machinery Plant | C272 |
| Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd | C273 |
| Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry | C274 |
| Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd | C275 |
| Lingshou County Boyuan Foundry Co., Ltd | C276 |
| Pingyao County Master Casting Co., Ltd | C277 |
| Qingdao Jiatailong Industrial Co., Ltd | C278 |
| Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd | C279 |
| Qingdao Qitao Casting Co., Ltd | C280 |
| Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd | C281 |
| Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd | C282 |
| Rockhan Technology Co., Ltd | C283 |
| Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd | C284 |
| Shandong Heshengda Machinery Technology Co., Ltd | C298 |
| Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd | C285 |
| Shandong Lulong Group Co., Ltd | C286 |
| Shanxi Ascent Industrial Co., Ltd | C310 |
| Shanxi Associated Industrial Co., Ltd | C287 |
| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd | C288 |
| Shanxi Solid Industrial Co., Ltd | C289 |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd | C290 |
| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry | C291 |
| Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd | C292 |
| Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd | C293 |
| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd | C294 |
| Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd | C295 |
| Wangdu Junrong Foundry Co., Limited | C296 |
| Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd | C297 |
| Weifang Weikai Casting Co., Ltd | C299 |
| Wen Shui Hengli Nature of the Company | C300 |
| Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co. Ltd | C301 |
| Zibo Joy's Metal Co., Ltd | C302 |

Név

TARIC-kiegészítő kód

Baoding City Maikesaier Casting Ltd

C226

Baoding GB Metal Products Co., Ltd

C232

Baoding Hualong Casting Co., Ltd

C233

Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd

C234

Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd

C235

Botou City Minghang Casting Co., Ltd

C236

Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd és a vele kapcsolatban álló Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd

C237

Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory

C238

Botou Dongli Foundry Co., Ltd

C239

Botou GuangTai Precision Casting Factory

C240

Botou Mancheng Foundry Co., Ltd

C241

Botou Okai Foundry Co., Ltd

C242

Botou Sanjiang Casting Co., Ltd

C243

Botou TongYang Casting Factory

C244

Botou Weili Precision Casting Co., Ltd

C245

Botou Xinrong Foundry Co., Ltd

C246

Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd

C247

Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd

C248

Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd

C249

Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd

C250

Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd

C251

China National Minerals Co., Ltd

C252

Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial

C253

Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd

C254

Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd

C255

Handan Haolin Casting Co., Ltd

C256

Handan Qunshan Foundry Co., Ltd

C257

Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd

C258

Handan Yuanyang Foundry Co., Ltd

C259

Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd

C260

Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd

C261

Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd

C262

Hebei Jinghua Casting Co., Ltd

C263

Hebei Shunda Foundry Co., Ltd

C264

Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd

C265

Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd

C266

Hengtong Valve Co., LTD

C267

Heping Cast Co., Ltd Yi County

C268

Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd

C269

Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd

C270

Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd

C271

Laiwu City Haitian Machinery Plant

C272

Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd

C273

Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry

C274

Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd

C275

Lingshou County Boyuan Foundry Co., Ltd

C276

Pingyao County Master Casting Co., Ltd

C277

Qingdao Jiatailong Industrial Co., Ltd

C278

Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd

C279

Qingdao Qitao Casting Co., Ltd

C280

Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd

C281

Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd

C282

Rockhan Technology Co., Ltd

C283

Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd

C284

Shandong Heshengda Machinery Technology Co., Ltd

C298

Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd

C285

Shandong Lulong Group Co., Ltd

C286

Shanxi Ascent Industrial Co., Ltd

C310

Shanxi Associated Industrial Co., Ltd

C287

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd

C288

Shanxi Solid Industrial Co., Ltd

C289

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd

C290

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry

C291

Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd

C292

Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd

C293

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd

C294

Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd

C295

Wangdu Junrong Foundry Co., Limited

C296

Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd

C297

Weifang Weikai Casting Co., Ltd

C299

Wen Shui Hengli Nature of the Company

C300

Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co. Ltd

C301

Zibo Joy's Metal Co., Ltd

C302

---

HATÁROZATOK

| 2018.1.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 25/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 25/38

---

A TANÁCS (KKBP) 2018/141 HATÁROZATA

(2018. január 29.)

a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. január 31-én elfogadta a 2011/72/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. január 31-én elfogadta a 2011/72/KKBP határozatot (1).

| (2) | A 2011/72/KKBP határozatban foglalt korlátozó intézkedéseket 2018. január 31-ig kell alkalmazni. Az említett határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2019. január 31-ig meg kell hosszabbítani. Az egyik személyre vonatkozó bejegyzést módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/72/KKBP határozatban foglalt korlátozó intézkedéseket 2018. január 31-ig kell alkalmazni. Az említett határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2019. január 31-ig meg kell hosszabbítani. Az egyik személyre vonatkozó bejegyzést módosítani kell.

| (3) | A 2011/72/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2011/72/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2011/72/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „5. cikk
  Ezt a határozatot 2019. január 31-ig kell alkalmazni. Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, e határozat szükség szerint megújítható vagy módosítható.” |
| --- | --- |

1.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Ezt a határozatot 2019. január 31-ig kell alkalmazni. Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, e határozat szükség szerint megújítható vagy módosítható.”

| 2. | A melléklet az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul. |
| --- | --- |

2.

A melléklet az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. PORODZANOV

---

(1)  A Tanács 2011/72/KKBP határozata (2011. január 31.) a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 28., 2011.2.2., 62. o.).

1

---

MELLÉKLET

A 2011/72/KKBP határozat mellékletében szereplő következő személyre vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi bejegyzés lép:

| | Név | Azonosításra szolgáló adatok | Indokolás |
| --- | --- | --- | --- |
| „5 | Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI | Tunéziai állampolgár. Születési hely és idő: Tunisz, 1981. december 2. Naïma BOUTIBA fia, Nesrine BEN ALI férje. Személyazonosító igazolvány száma: 04682068. | Olyan személy, akivel kapcsolatban a tunéziai igazságügyi szervek nyomozást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség tunéziai közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség harmadik fél részére jogosulatlan előny szerzése és az államnak való károkozás végett, közhivatalt ellátó személy (Ben Ali volt elnök) által elkövetett hivatallal való visszaélésben; más személy részére közvetett vagy közvetlen előny szerzése végett, közhivatalt ellátó személy (Ben Ali volt elnök) jogellenes befolyásolása; valamint bűnrészesség állami pénzeszközök közhivatalt ellátó személy általi rosszhiszemű, jogosulatlan átvételének és saját maga vagy családtagjai személyes céljaira történő felhasználásának bűntettében.” |

Név

Azonosításra szolgáló adatok

Indokolás

„5

Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI

Tunéziai állampolgár. Születési hely és idő: Tunisz, 1981. december 2. Naïma BOUTIBA fia, Nesrine BEN ALI férje. Személyazonosító igazolvány száma: 04682068.

Olyan személy, akivel kapcsolatban a tunéziai igazságügyi szervek nyomozást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség tunéziai közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség harmadik fél részére jogosulatlan előny szerzése és az államnak való károkozás végett, közhivatalt ellátó személy (Ben Ali volt elnök) által elkövetett hivatallal való visszaélésben; más személy részére közvetett vagy közvetlen előny szerzése végett, közhivatalt ellátó személy (Ben Ali volt elnök) jogellenes befolyásolása; valamint bűnrészesség állami pénzeszközök közhivatalt ellátó személy általi rosszhiszemű, jogosulatlan átvételének és saját maga vagy családtagjai személyes céljaira történő felhasználásának bűntettében.”

---

| 2018.1.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 25/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 25/40

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/142 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. január 15.)

az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 2014/762/EU végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2018) 71. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 32. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/762/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) meghatározza a képességcélokat, a minőségi és interoperabilitási követelményeket, valamint az Európai Veszélyhelyzet-reagálási Kapacitás (EERC) nyilvántartásba vételi és minősítési eljárását, illetőleg a polgári védelmi modulok általános követelményeit. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/762/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) meghatározza a képességcélokat, a minőségi és interoperabilitási követelményeket, valamint az Európai Veszélyhelyzet-reagálási Kapacitás (EERC) nyilvántartásba vételi és minősítési eljárását, illetőleg a polgári védelmi modulok általános követelményeit.

| (2) | A sürgősségi segélyszolgálati csoportoknak és egyéb, egészségüggyel kapcsolatos intervenciós csoportoknak a nyugat-afrikai ebolaválság idején tapasztalt súlyos hiánya vezetett az Európai Orvosi Hadtest létrehozására irányuló elképzeléshez, amely az EERC azon részét jelenti, amely járványok kitörésekor és az egészségügyi következményekkel járó veszélyhelyzetek során mozgósítható a gyorsreagálású műveletekhez. A cél az általános uniós kapacitás megerősítése, hogy az Unió reagálni tudjon a járványok kitörésekor és az egészségügyi következményekkel járó veszélyhelyzetek során, amelyek olyan méreteket ölthetnek, hogy meghaladják az érintett országok reagálási képességeit az Unión belül és kívül egyaránt. |
| --- | --- |

(2)

A sürgősségi segélyszolgálati csoportoknak és egyéb, egészségüggyel kapcsolatos intervenciós csoportoknak a nyugat-afrikai ebolaválság idején tapasztalt súlyos hiánya vezetett az Európai Orvosi Hadtest létrehozására irányuló elképzeléshez, amely az EERC azon részét jelenti, amely járványok kitörésekor és az egészségügyi következményekkel járó veszélyhelyzetek során mozgósítható a gyorsreagálású műveletekhez. A cél az általános uniós kapacitás megerősítése, hogy az Unió reagálni tudjon a járványok kitörésekor és az egészségügyi következményekkel járó veszélyhelyzetek során, amelyek olyan méreteket ölthetnek, hogy meghaladják az érintett országok reagálási képességeit az Unión belül és kívül egyaránt.

| (3) | A polgári védelmi modulokra vonatkozó követelményeknek figyelembe kell venniük az elismert nemzetközi eljárásokat, például az Egészségügyi Világszervezetnek a sürgősségi segélyszolgálati csoportok osztályozására irányuló kezdeményezését és a nemzetközi kutatási és mentési tanácsadó csoport (INSARAG) által kidolgozott iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(3)

A polgári védelmi modulokra vonatkozó követelményeknek figyelembe kell venniük az elismert nemzetközi eljárásokat, például az Egészségügyi Világszervezetnek a sürgősségi segélyszolgálati csoportok osztályozására irányuló kezdeményezését és a nemzetközi kutatási és mentési tanácsadó csoport (INSARAG) által kidolgozott iránymutatásokat.

| (4) | A 2014/762/EU végrehajtási határozata értelmében a Bizottságnak – a tagállamokkal való együttműködésben – legalább kétévente értékelnie kell a képességcélok megfelelőségét, a minőségi és interoperabilitási követelményeket, valamint az EERC-ben rendelkezésre álló forrásokra vonatkozó nyilvántartásba vételi és minősítési eljárást, illetve szükség esetén felül kell azokat vizsgálni. A forrásokra vonatkozó minősítési eljárást ki kell igazítani annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a kezdeti időszak során szerzett tapasztalatokat. |
| --- | --- |

(4)

A 2014/762/EU végrehajtási határozata értelmében a Bizottságnak – a tagállamokkal való együttműködésben – legalább kétévente értékelnie kell a képességcélok megfelelőségét, a minőségi és interoperabilitási követelményeket, valamint az EERC-ben rendelkezésre álló forrásokra vonatkozó nyilvántartásba vételi és minősítési eljárást, illetve szükség esetén felül kell azokat vizsgálni. A forrásokra vonatkozó minősítési eljárást ki kell igazítani annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a kezdeti időszak során szerzett tapasztalatokat.

| (5) | A 2014/762/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 2014/762/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/762/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következő 6. ponttal egészül ki:
  „6.   »Európai Orvosi Hadtest«: az EERC azon részét jelenti, amely akut egészségügyi veszélyhelyzetekben az uniós mechanizmus keretében rendelkezésre áll a gyorsreagálású műveletekhez.”. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk a következő 6. ponttal egészül ki:

„6.   »Európai Orvosi Hadtest«: az EERC azon részét jelenti, amely akut egészségügyi veszélyhelyzetekben az uniós mechanizmus keretében rendelkezésre áll a gyorsreagálású műveletekhez.”.

| 2. | A 16. cikk (8) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(8)   A modult, technikai segítségnyújtási és támogató csoportot, egyéb reagálási képességet vagy szakértőt legalább öt évvel később újraértékelik, amennyiben az eszközt ismét benyújtják az EERC-ben való újbóli nyilvántartásba vétel céljából.” |
| --- | --- |

2.

A 16. cikk (8) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A modult, technikai segítségnyújtási és támogató csoportot, egyéb reagálási képességet vagy szakértőt legalább öt évvel később újraértékelik, amennyiben az eszközt ismét benyújtják az EERC-ben való újbóli nyilvántartásba vétel céljából.”

| 3. | A II. melléklet e határozat I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

A II. melléklet e határozat I. mellékletének megfelelően módosul.

| 4. | A III. melléklet helyébe e határozat II. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

4.

A III. melléklet helyébe e határozat II. mellékletének szövege lép.

| 5. | Az V. melléklet e határozat III. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

5.

Az V. melléklet e határozat III. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 15-én.

a Bizottság részéről

Christos STYLIANIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 924. o.

1

(2)  A Bizottság 2014/762/EU végrehajtási határozata (2014. október 16.) az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 2004/277/EK, Euratom és a 2007/606/EK, Euratom bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 320., 2014.11.6., 1. o.).

2

---

I. MELLÉKLET

A 2014/762/EU végrehajtási határozat II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A következő 18. szakasszal egészül ki:
  „18.   Sürgősségi segélyszolgálat (EMT), 1. típus (helyhez kötött): Sürgősségi járóbeteg-ellátás







  Feladatok | A sérülésekre és egyéb jelentős egészségügyi ellátási igényekre vonatkozó sürgősségi járóbeteg-alapellátás, ideértve a következő szolgáltatásokat:






  — | a betegek rangsorolása, értékelés, elsősegély, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A következő 18. szakasszal egészül ki:

„18.   Sürgősségi segélyszolgálat (EMT), 1. típus (helyhez kötött): Sürgősségi járóbeteg-ellátás

Feladatok

A sérülésekre és egyéb jelentős egészségügyi ellátási igényekre vonatkozó sürgősségi járóbeteg-alapellátás, ideértve a következő szolgáltatásokat:

—

a betegek rangsorolása, értékelés, elsősegély,

| — | súlyos trauma és nem traumás sürgősségi helyzetek esetében stabilizáció és továbbutalás, |
| --- | --- |

—

súlyos trauma és nem traumás sürgősségi helyzetek esetében stabilizáció és továbbutalás,

| — | meghatározott ellátás kisebb traumás és nem traumás sürgősségi helyzetek esetében. |
| --- | --- |

—

meghatározott ellátás kisebb traumás és nem traumás sürgősségi helyzetek esetében.

Képességek

Szolgáltatások napközben: legalább napi 100 járóbeteg-konzultáció.

Fő alkotóelemek

A csoporttal és személyzettel kapcsolatos követelmények:

| — | vezetés: a csoportvezető, a csoportvezető-helyettes, az összekötő tisztviselő (kapcsolattartás a recepcióval/kiindulási központtal, a helyszíni műveleteket koordináló központtal vagy adott esetben egyéb koordinációs mechanizmus, a helyi válságkezelő hivatallal), a biztonságért felelős tisztviselő feladatait ellátó személyzet, |
| --- | --- |

—

vezetés: a csoportvezető, a csoportvezető-helyettes, az összekötő tisztviselő (kapcsolattartás a recepcióval/kiindulási központtal, a helyszíni műveleteket koordináló központtal vagy adott esetben egyéb koordinációs mechanizmus, a helyi válságkezelő hivatallal), a biztonságért felelős tisztviselő feladatait ellátó személyzet,

| — | egészségügyi foglalkozások: a WHO minimumkövetelményeiben meghatározottak szerint, |
| --- | --- |

—

egészségügyi foglalkozások: a WHO minimumkövetelményeiben meghatározottak szerint,

| — | logisztika: 1 logisztikai csoportvezető + logisztikai csoport az önellátási képességre vonatkozó követelményeknek megfelelően. |
| --- | --- |

—

logisztika: 1 logisztikai csoportvezető + logisztikai csoport az önellátási képességre vonatkozó követelményeknek megfelelően.

A csoportnak meg kell felelnie »A külföldi orvosi csoportokra vonatkozó osztályozás és minimumkövetelmények hirtelen bekövetkező katasztrófák esetén« című előírásnak, valamint az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által kiadott egymást követő vagy kiegészítő iránymutatásoknak.

Önellátási képesség

A csoportnak biztosítania kell az önellátási képességet a bevetés teljes időszaka alatt. A 12. cikk és ezenfelül a WHO minimumkövetelményei alkalmazandók.

Bevethetőség

A felajánlás elfogadását követő legfeljebb 24–48 órán belüli mozgósíthatóság.

A működés fenntartása legalább tizennégy napig.”

| 2. | A következő 19. szakasszal egészül ki:
  „19.   Sürgősségi segélyszolgálat (EMT), 1. típus (mobil): Sürgősségi járóbeteg-ellátás







  Feladatok | A sérülésekre és egyéb jelentős egészségügyi ellátási igényekre vonatkozó sürgősségi járóbeteg-alapellátás, ideértve a következő szolgáltatásokat:






  — | a betegek rangsorolása, értékelés, elsősegély, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A következő 19. szakasszal egészül ki:

„19.   Sürgősségi segélyszolgálat (EMT), 1. típus (mobil): Sürgősségi járóbeteg-ellátás

Feladatok

A sérülésekre és egyéb jelentős egészségügyi ellátási igényekre vonatkozó sürgősségi járóbeteg-alapellátás, ideértve a következő szolgáltatásokat:

—

a betegek rangsorolása, értékelés, elsősegély,

| — | súlyos traumás és nem traumás sürgősségi helyzetek esetében stabilizáció és szakrendelésre történő beutalás, |
| --- | --- |

—

súlyos traumás és nem traumás sürgősségi helyzetek esetében stabilizáció és szakrendelésre történő beutalás,

| — | meghatározott ellátás kisebb traumás és nem traumás sürgősségi helyzetek esetében. |
| --- | --- |

—

meghatározott ellátás kisebb traumás és nem traumás sürgősségi helyzetek esetében.

Képességek

Napközben nyújtandó szolgáltatások: legalább napi 50 járóbeteg-konzultáció.

Fő alkotóelemek

A csoporttal és személyzettel kapcsolatos követelmények:

| — | vezetés: a csoportvezető, a csoportvezető-helyettes, az összekötő tisztviselő (kapcsolattartás a recepcióval/kiindulási központtal, a helyszíni műveleteket koordináló központtal vagy adott esetben egyéb koordinációs mechanizmus, a helyi válságkezelő hivatallal), a biztonságért felelős tisztviselő feladatait ellátó személyzet, |
| --- | --- |

—

vezetés: a csoportvezető, a csoportvezető-helyettes, az összekötő tisztviselő (kapcsolattartás a recepcióval/kiindulási központtal, a helyszíni műveleteket koordináló központtal vagy adott esetben egyéb koordinációs mechanizmus, a helyi válságkezelő hivatallal), a biztonságért felelős tisztviselő feladatait ellátó személyzet,

| — | egészségügyi foglalkozások: a WHO minimumkövetelményeiben meghatározottak szerint, |
| --- | --- |

—

egészségügyi foglalkozások: a WHO minimumkövetelményeiben meghatározottak szerint,

| — | logisztika: 1 logisztikai csoportvezető + logisztikai csoport az önellátási képességre vonatkozó követelményeknek megfelelően. |
| --- | --- |

—

logisztika: 1 logisztikai csoportvezető + logisztikai csoport az önellátási képességre vonatkozó követelményeknek megfelelően.

A csoportnak meg kell felelnie »A külföldi orvosi csoportokra vonatkozó osztályozás és minimumkövetelmények hirtelen bekövetkező katasztrófák esetén« című előírásnak, valamint az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által kiadott egymást követő vagy kiegészítő iránymutatásoknak.

Önellátási képesség

A csoportnak biztosítania kell az önellátási képességet a bevetés teljes időszaka alatt. A 12. cikk és ezenfelül a WHO minimumkövetelményei alkalmazandók.

Bevethetőség

A felajánlás elfogadását követő legfeljebb 24–48 órán belüli mozgósíthatóság.

A működés fenntartása legalább tizennégy napig.”

| 3. | A következő 20. szakasszal egészül ki:
  „20.   Sürgősségi segélyszolgálat (EMT), 2. típus: Sürgősségi sebészeti fekvőbeteg-ellátás







  Feladatok | Sürgősségi fekvőbeteg-ellátás, trauma és egyéb súlyos körülmények közepette végzendő általános és szülészeti műtétek, ideértve a következő szolgáltatásokat:






  — | új és beutalt betegek felvétele/előszűrése, továbbutalás, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A következő 20. szakasszal egészül ki:

„20.   Sürgősségi segélyszolgálat (EMT), 2. típus: Sürgősségi sebészeti fekvőbeteg-ellátás

Feladatok

Sürgősségi fekvőbeteg-ellátás, trauma és egyéb súlyos körülmények közepette végzendő általános és szülészeti műtétek, ideértve a következő szolgáltatásokat:

—

új és beutalt betegek felvétele/előszűrése, továbbutalás,

| — | a betegek sebészeti rangsorolása és értékelés, |
| --- | --- |

—

a betegek sebészeti rangsorolása és értékelés,

| — | újraélesztési és életben tartási szakműveletek, |
| --- | --- |

—

újraélesztési és életben tartási szakműveletek,

| — | definitív sebellátás és alapvető töréskezelés, |
| --- | --- |

—

definitív sebellátás és alapvető töréskezelés,

| — | életmentő sebészi beavatkozások, |
| --- | --- |

—

életmentő sebészi beavatkozások,

| — | sürgősségi általános és szülészeti műtétek, |
| --- | --- |

—

sürgősségi általános és szülészeti műtétek,

| — | fekvőbeteg-ellátás nem traumás sürgősségi helyzetekben, |
| --- | --- |

—

fekvőbeteg-ellátás nem traumás sürgősségi helyzetekben,

| — | alapvető érzéstelenítés, röntgen, sterilizálás, laboratórium és vérátömlesztés, |
| --- | --- |

—

alapvető érzéstelenítés, röntgen, sterilizálás, laboratórium és vérátömlesztés,

| — | rehabilitációs szolgáltatások és betegek utógondozása. |
| --- | --- |

—

rehabilitációs szolgáltatások és betegek utógondozása.

Szakorvosi ellátást biztosító csoportok a létesítményükön belüli munka céljából történő fogadására és integrálására irányuló képesség, amennyiben a fenti szolgáltatások közül néhányat a csoport nem tud biztosítani.

Képességek

Éjjel-nappal nyújtott szolgáltatások (szükség esetén hét napon át 24 órában), ideértve a következőket minimális elvárásként:

| — | 1 műtőhelység 1 műtővel; műtőasztalonként legalább 20 férőhely(ágy) fekvőbetegek részéren, |
| --- | --- |

—

1 műtőhelység 1 műtővel; műtőasztalonként legalább 20 férőhely(ágy) fekvőbetegek részéren,

| — | napi 7 súlyos vagy 15 kevésbé súlyos sebészeti eset kezelésére irányuló kapacitás. |
| --- | --- |

—

napi 7 súlyos vagy 15 kevésbé súlyos sebészeti eset kezelésére irányuló kapacitás.

Fő alkotóelemek

A csoporttal és személyzettel kapcsolatos követelmények:

| — | vezetés: 1 csoportvezető; 1 csoportvezető-helyettes; 1 összekötő tisztviselő (kapcsolattartás a recepcióval/kiindulási központtal, a helyszíni műveleteket koordináló központtal vagy adott esetben egyéb koordinációs mechanizmus, a helyi válságkezelő hivatallal); 1 biztonságért felelős tisztviselő, |
| --- | --- |

—

vezetés: 1 csoportvezető; 1 csoportvezető-helyettes; 1 összekötő tisztviselő (kapcsolattartás a recepcióval/kiindulási központtal, a helyszíni műveleteket koordináló központtal vagy adott esetben egyéb koordinációs mechanizmus, a helyi válságkezelő hivatallal); 1 biztonságért felelős tisztviselő,

| — | egészségügyi foglalkozások: az Egészségügyi Világszervezet (WHO) minimumkövetelményeiben meghatározottak szerint, |
| --- | --- |

—

egészségügyi foglalkozások: az Egészségügyi Világszervezet (WHO) minimumkövetelményeiben meghatározottak szerint,

| — | logisztika: 1 logisztikai csoportvezető + a sürgősségi segélyszolgálat logisztikai csoportja és fekvőbetegei. |
| --- | --- |

—

logisztika: 1 logisztikai csoportvezető + a sürgősségi segélyszolgálat logisztikai csoportja és fekvőbetegei.

A csoportnak meg kell felelnie »A külföldi orvosi csoportokra vonatkozó osztályozás és minimumkövetelmények hirtelen bekövetkező katasztrófák esetén« című előírásnak, valamint a WHO által kiadott egymást követő vagy kiegészítő iránymutatásoknak.

Önellátási képesség

A csoportnak biztosítania kell az önellátási képességet a bevetés teljes időszaka alatt. A 12. cikk és ezenfelül a WHO minimumkövetelményei alkalmazandók.

Bevethetőség

A felajánlás elfogadását követő legfeljebb 48–72 órán belüli mozgósíthatóság és a helyszínen való működés képessége 24–96 órán belül.

Az Unión kívüli működés fenntartása legalább három hétig, és az Unión belül legalább tizennégy napig.”

| 4. | A következő 21. szakasszal egészül ki:
  „21.   Sürgősségi segélyszolgálat (EMT), 3. típus: Fekvőbeteg-ellátás (orvosi beutalóval)







  Feladatok | Komplex sebészeti fekvőbeteg-ellátás (orvosi beutalóval), ideértve az intenzív betegellátási kapacitást és a következő szolgáltatásokat:






  — | kapacitás a sürgősségi segélyszolgálat 2. típusú szolgáltatásainak nyújtására, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A következő 21. szakasszal egészül ki:

„21.   Sürgősségi segélyszolgálat (EMT), 3. típus: Fekvőbeteg-ellátás (orvosi beutalóval)

Feladatok

Komplex sebészeti fekvőbeteg-ellátás (orvosi beutalóval), ideértve az intenzív betegellátási kapacitást és a következő szolgáltatásokat:

—

kapacitás a sürgősségi segélyszolgálat 2. típusú szolgáltatásainak nyújtására,

| — | komplex rekonstrukciós sebkezelés és ortopéd ellátás, |
| --- | --- |

—

komplex rekonstrukciós sebkezelés és ortopéd ellátás,

| — | megerősített röntgenvizsgálat, sterilizálás, laboratóriumi munka és vérátömlesztés, |
| --- | --- |

—

megerősített röntgenvizsgálat, sterilizálás, laboratóriumi munka és vérátömlesztés,

| — | rehabilitációs szolgáltatások és betegek utógondozása, |
| --- | --- |

—

rehabilitációs szolgáltatások és betegek utógondozása,

| — | magas szintű gyermekgyógyászati és felnőtt-érzéstelenítés, |
| --- | --- |

—

magas szintű gyermekgyógyászati és felnőtt-érzéstelenítés,

| — | intenzív osztályon lévő ágyak 24 órás figyelemmel kísérése és szellőztetési képesség, |
| --- | --- |

—

intenzív osztályon lévő ágyak 24 órás figyelemmel kísérése és szellőztetési képesség,

| — | a sürgősségi segélyszolgálat 1. és 2. típusú és a nemzeti egészségügyi rendszer szolgáltatásainak elfogadása és beutalás. |
| --- | --- |

—

a sürgősségi segélyszolgálat 1. és 2. típusú és a nemzeti egészségügyi rendszer szolgáltatásainak elfogadása és beutalás.

Speciális szolgáltatások felvétele lehetséges, melyek a következők lehetnek: égési sérülések ellátása; dialízis és a Crush-szindróma kezelése; maxillofaciális sebészet; ortopéd plasztikai sebészet; intenzív rehabilitáció; az édesanyák orvosi ellátása; neonatális és gyermekgyógyászat; betegszállítás és életmentés.

Képességek

Éjjel-nappal nyújtott szolgáltatások (szükség esetén hét napon át 24 órában), ideértve a következőket minimális elvárásként:

| — | 1 műtő legalább 2 műtőasztallal a műtő területén belül lévő két különálló helységben, fekvőbetegeknek kijelölt legalább 40 db ággyal (műtőasztalként 20 db) és az intenzív osztályon lévő 4–6 ággyal. A megfelelő műtét utáni működési kapacitás biztosítása érdekében a további műtőasztalok további 20 ágyat igényelnek, |
| --- | --- |

—

1 műtő legalább 2 műtőasztallal a műtő területén belül lévő két különálló helységben, fekvőbetegeknek kijelölt legalább 40 db ággyal (műtőasztalként 20 db) és az intenzív osztályon lévő 4–6 ággyal. A megfelelő műtét utáni működési kapacitás biztosítása érdekében a további műtőasztalok további 20 ágyat igényelnek,

| — | napi 15 súlyos vagy 30 kevésbé súlyos sebészeti eset kezelésére irányuló kapacitás. |
| --- | --- |

—

napi 15 súlyos vagy 30 kevésbé súlyos sebészeti eset kezelésére irányuló kapacitás.

Fő alkotóelemek

A csoporttal és személyzettel kapcsolatos követelmények:

| — | vezetés: 1 csoportvezető; 1 csoportvezető-helyettes; 1 összekötő tisztviselő (kapcsolattartás a recepcióval/kiindulási központtal, a helyszíni műveleteket koordináló központtal vagy adott esetben egyéb koordinációs mechanizmus, a helyi válságkezelő hivatallal); 1 biztonságért felelős tisztviselő, |
| --- | --- |

—

vezetés: 1 csoportvezető; 1 csoportvezető-helyettes; 1 összekötő tisztviselő (kapcsolattartás a recepcióval/kiindulási központtal, a helyszíni műveleteket koordináló központtal vagy adott esetben egyéb koordinációs mechanizmus, a helyi válságkezelő hivatallal); 1 biztonságért felelős tisztviselő,

| — | egészségügyi foglalkozások: az Egészségügyi Világszervezet (WHO) minimumkövetelményeiben meghatározottak szerint, |
| --- | --- |

—

egészségügyi foglalkozások: az Egészségügyi Világszervezet (WHO) minimumkövetelményeiben meghatározottak szerint,

| — | logisztikai csoport: 1 logisztikai csoportvezető + a sürgősségi segélyszolgálat logisztikai csoportja és fekvőbetegei. |
| --- | --- |

—

logisztikai csoport: 1 logisztikai csoportvezető + a sürgősségi segélyszolgálat logisztikai csoportja és fekvőbetegei.

A csoportnak meg kell felelnie »A külföldi orvosi csoportokra vonatkozó osztályozás és minimumkövetelmények hirtelen bekövetkező katasztrófák esetén« című előírásnak, valamint a WHO által kiadott egymást követő vagy kiegészítő iránymutatásoknak.

Önellátási képesség

A csoportnak biztosítania kell az önellátási képességet a bevetés teljes időszaka alatt. A 12. cikk és ezenfelül a WHO minimumkövetelményei alkalmazandók.

Bevethetőség

A felajánlás elfogadását követő legfeljebb 48–72 órán belüli mozgósíthatóság és a helyszínen való működés képessége 5–7 napon belül.

Az Unión kívüli működés fenntartása legalább nyolc hétig, és az Unión belül legalább tizennégy napig.”

---

II. MELLÉKLET

A 2014/762/EU végrehajtási határozat III. melléklete a következőképpen módosul:

„III. MELLÉKLET

AZ EERC KÉPESSÉGCÉLJAI

Modulok

| Modul | Az egyidejűleg bevethető modulok száma (1) |
| --- | --- |
| HCP (Nagy teljesítményű szivattyúzás) | 6 |
| MUSAR (Közepes körülményekre felkészült városi kutató- és mentőegységek – 1 a hideg hőmérsékleti körülményekre) | 6 |
| WP (Víztisztítás) | 2 |
| FFFP (Repülőgépes erdőtűzoltó modul) | 2 |
| AMP (Helyszíni orvosi ellátóhely) | 2 (2) |
| ETC (Ideiglenes sürgősségi szálláshely) | 2 |
| HUSAR (Nehéz körülményekre felkészült városi kutató- és mentőegységek) | 2 |
| CBRNDET (Vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) anyagok kimutatása és mintavétel) | 2 |
| GFFF (Földi erdőtűzoltás) | 2 |
| GFFF-V (Földi erdőtűzoltás járművekkel) | 2 |
| CBRNUSAR (CBRN körülményekre felkészült városi kutató- és mentőegységek (USAR)) | 1 |
| AMP-S (Helyszíni orvosi ellátóhely sebészeti egységgel) | 1 (2) |
| FC (Árvízvédelem) | 2 |
| FRB (Árvízi mentés hajókkal) | 2 |
| MEVAC (A katasztrófák áldozatainak légi úton történő kimentése egészségügyi céllal) | 1 |
| FHOS (Tábori kórház) | 1 (2) |
| FFFH (Helikopteres erdőtűzoltó modul) | 2 |
| EMT 1. típus (helyhez kötött): (Sürgősségi segélyszolgálat, 1. típus: Sürgősségi járóbeteg-ellátás (helyhez kötött) | 5 |
| EMT 1. típus (mobil): (Sürgősségi segélyszolgálat, 1. típus: Sürgősségi járóbeteg-ellátás (mobil) | 2 |
| EMT 2. típus: (Sürgősségi segélyszolgálat, 2. típus: Sürgősségi sebészeti fekvőbeteg-ellátás) | 3 |
| EMT 3. típus: (Sürgősségi segélyszolgálat, 3. típus: Fekvőbeteg-ellátás (orvosi beutalóval)) | 1 |

Modul

Az egyidejűleg bevethető modulok száma (1)

HCP (Nagy teljesítményű szivattyúzás)

6

MUSAR (Közepes körülményekre felkészült városi kutató- és mentőegységek – 1 a hideg hőmérsékleti körülményekre)

6

WP (Víztisztítás)

2

FFFP (Repülőgépes erdőtűzoltó modul)

2

AMP (Helyszíni orvosi ellátóhely)

2 (2)

ETC (Ideiglenes sürgősségi szálláshely)

2

HUSAR (Nehéz körülményekre felkészült városi kutató- és mentőegységek)

2

CBRNDET (Vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) anyagok kimutatása és mintavétel)

2

GFFF (Földi erdőtűzoltás)

2

GFFF-V (Földi erdőtűzoltás járművekkel)

2

CBRNUSAR (CBRN körülményekre felkészült városi kutató- és mentőegységek (USAR))

1

AMP-S (Helyszíni orvosi ellátóhely sebészeti egységgel)

1 (2)

FC (Árvízvédelem)

2

FRB (Árvízi mentés hajókkal)

2

MEVAC (A katasztrófák áldozatainak légi úton történő kimentése egészségügyi céllal)

1

FHOS (Tábori kórház)

1 (2)

FFFH (Helikopteres erdőtűzoltó modul)

2

EMT 1. típus (helyhez kötött): (Sürgősségi segélyszolgálat, 1. típus: Sürgősségi járóbeteg-ellátás (helyhez kötött)

5

EMT 1. típus (mobil): (Sürgősségi segélyszolgálat, 1. típus: Sürgősségi járóbeteg-ellátás (mobil)

2

EMT 2. típus: (Sürgősségi segélyszolgálat, 2. típus: Sürgősségi sebészeti fekvőbeteg-ellátás)

3

EMT 3. típus: (Sürgősségi segélyszolgálat, 3. típus: Fekvőbeteg-ellátás (orvosi beutalóval))

1

Technikai segítségnyújtási és támogató csoportok

| Technikai segítségnyújtási és támogató csoport | Az egyidejűleg bevethető technikai segítségnyújtási és támogató csoportok száma (1) |
| --- | --- |
| TAST (Technikai segítségnyújtási és támogató csoport) | 2 |

Technikai segítségnyújtási és támogató csoport

Az egyidejűleg bevethető technikai segítségnyújtási és támogató csoportok száma (1)

TAST (Technikai segítségnyújtási és támogató csoport)

2

Egyéb reagálási képességek

| Egyéb reagálási képességek | Az egyidejűleg bevethető egyéb reagálási képességek (1) |
| --- | --- |
| Hegyi kereső- és mentőcsapatok | 2 |
| Vízi kereső- és mentőcsapatok | 2 |
| Barlangi kereső- és mentőcsapatok | 2 |
| Kereső és mentő szakfelszereléssel (pl. keresőrobottal) rendelkező csapatok | 2 |
| Személyzet nélküli légi járművel rendelkező csapatok | 2 |
| Tengeri baleseteket kezelő csapatok | 2 |
| Építőmérnöki csapatok kár- és biztonsági felmérések elvégzése, a lerombolandó/megjavítandó épületek értékelése, az infrastruktúra értékelése, valamint a rövid távú megerősítés céljából | 2 |
| Evakuáláshoz nyújtott támogatás: ideértve információkezelési és logisztikai csapatokat is | 2 |
| Tűzoltás: tanácsadó/és értékelő csapatok | 2 |
| CBRN fertőtlenítő csapatok | 2 |
| Mobil laboratóriumok környezeti vészhelyzetekhez | 2 |
| Kommunikációs csapatok vagy platformok távoli területeken a kommunikáció gyors helyreállításához | 2 |
| Orvosi evakuációs repülőgépes légi mentő és orvosi evakuációs helikopter külön Európán belülre és világszerte | 2 |
| További menedékkapacitás: 250 személyt befogadó egységek (50 sátor); ideértve önellátó egységet a kezelő személyzet számára | 100 |
| További menedék-felszerelést biztosító kapacitás: 2 500 személyt befogadó egységek (500 ponyva); lehetőleg helyileg beszerzett eszköztárral | 6 |
| Vízszivattyúk minimum 800 l/perc szivattyúzási kapacitással | 100 |
| 5–150 kW közötti áramtermelők
  150 kW feletti áramtermelők | 100
  10 |
| Tengeri szennyezés kezelésére szolgáló képességek | szükség szerint |
| Szakorvosi ellátást biztosító sürgősségi segélyszolgálat | 8 |
| Mobil bio-biztonsági laboratóriumok. | 4 |
| Állandó mérnöki kapacitás | 1 |
| Az azonosított kockázatok kezeléséhez szükséges egyéb reagálási képességek | szükség szerint |

Egyéb reagálási képességek

Az egyidejűleg bevethető egyéb reagálási képességek (1)

Hegyi kereső- és mentőcsapatok

2

Vízi kereső- és mentőcsapatok

2

Barlangi kereső- és mentőcsapatok

2

Kereső és mentő szakfelszereléssel (pl. keresőrobottal) rendelkező csapatok

2

Személyzet nélküli légi járművel rendelkező csapatok

2

Tengeri baleseteket kezelő csapatok

2

Építőmérnöki csapatok kár- és biztonsági felmérések elvégzése, a lerombolandó/megjavítandó épületek értékelése, az infrastruktúra értékelése, valamint a rövid távú megerősítés céljából

2

Evakuáláshoz nyújtott támogatás: ideértve információkezelési és logisztikai csapatokat is

2

Tűzoltás: tanácsadó/és értékelő csapatok

2

CBRN fertőtlenítő csapatok

2

Mobil laboratóriumok környezeti vészhelyzetekhez

2

Kommunikációs csapatok vagy platformok távoli területeken a kommunikáció gyors helyreállításához

2

Orvosi evakuációs repülőgépes légi mentő és orvosi evakuációs helikopter külön Európán belülre és világszerte

2

További menedékkapacitás: 250 személyt befogadó egységek (50 sátor); ideértve önellátó egységet a kezelő személyzet számára

100

További menedék-felszerelést biztosító kapacitás: 2 500 személyt befogadó egységek (500 ponyva); lehetőleg helyileg beszerzett eszköztárral

6

Vízszivattyúk minimum 800 l/perc szivattyúzási kapacitással

100

5–150 kW közötti áramtermelők

150 kW feletti áramtermelők

100

10

Tengeri szennyezés kezelésére szolgáló képességek

szükség szerint

Szakorvosi ellátást biztosító sürgősségi segélyszolgálat

8

Mobil bio-biztonsági laboratóriumok.

4

Állandó mérnöki kapacitás

1

Az azonosított kockázatok kezeléséhez szükséges egyéb reagálási képességek

szükség szerint

| (1) | E rendelkezésre állás biztosításához az EERC-ben nagyobb számú kapacitást lehet nyilvántartásba venni (pl. rotáció esetén). Hasonlóképpen, amennyiben a tagállamok több képességet bocsátanak rendelkezésre, nagyobb számot regisztrálhatnak az EERC-ben. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Az ilyen modultípus esetében az EERC-ben nem lehet nagyobb számú kapacitást regisztrálni. Az ilyen modultípus esetében a képességcél legkésőbb 2019. december 31-én érvényét veszti. |
| --- | --- |

(2)

---

III. MELLÉKLET

A 2014/762/EU végrehajtási határozat V. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A melléklet címe helyébe a következő szöveg lép:


  „AZ EERC-RE VONATKOZÓ MINŐSÍTÉSI ÉS NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELI ELJÁRÁS”. |
| --- | --- |

1.

A melléklet címe helyébe a következő szöveg lép:

„AZ EERC-RE VONATKOZÓ MINŐSÍTÉSI ÉS NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELI ELJÁRÁS”.

| 2. | A melléklet végén szereplő táblázat helyébe a következő lép:

  „A MINŐSÍTÉS LÉPÉSEI








  1. | A minősítési eljárás egy egyeztető látogatást, egy elméleti képzést és egy helyszíni gyakorlatot foglal magában. A helyszíni gyakorlatról eseti alapon el lehet tekinteni a tűzzel kapcsolatos modulok, az ideiglenes sürgősségi szálláshelyek, az egészségügyi célú légi úton történő áldozatmentési modulok és bizonyos egyéb reagálási képességek esetében. |
| --- | --- | --- |

2.

A melléklet végén szereplő táblázat helyébe a következő lép:

„A MINŐSÍTÉS LÉPÉSEI

1.

| 2. | A közepes és nehéz körülményekre felkészült városi kutató- és mentőegységek akkor kapják meg a minősítést, ha túljutottak a nemzetközi kutatási és mentési tanácsadó csoport (INSARAG) külső osztályozásán. Az EERC keretében nem kerül sor külön minősítési eljárásra a városi kutató- és mentőegységek vonatkozásában. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A sürgősségi segélyszolgálat (1., 2. és 3. típus és speciális ellátás) akkor tekinthető minősítettnek, ha túljutott az Egészségügyi Világszervezet (WHO) ellenőrzési eljárásán. A sürgősségi segélyszolgálat EERC-n belüli nyilvántartásba vételi és minősítési eljárása kiegészíti a WHO ellenőrzési eljárását.” |
| --- | --- |

3.

---

| 2018.1.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 25/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 25/49

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/143 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. január 19.)

az új könnyű haszongépjárművek gyártói számára a 2016. naptári évre vonatkozóan előzetesen kiszámított átlagos fajlagos CO2-kibocsátásoknak és fajlagos kibocsátási célértékeknek az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megerősítéséről, illetőleg módosításáról

(az értesítés a C(2018) 184. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, észt, francia, holland, német, olasz, spanyol és svéd nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról szóló, 2011. május 11-i 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság köteles az új könnyű haszongépjárművek minden, az Unióban működő gyártója esetében évente kiszámítani az átlagos fajlagos CO2-kibocsátás mértékét és a fajlagos kibocsátási célértéket. E számítások alapján a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a gyártók és a gyártói csoportosulások teljesítették-e a számukra előírt fajlagos kibocsátási célértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság köteles az új könnyű haszongépjárművek minden, az Unióban működő gyártója esetében évente kiszámítani az átlagos fajlagos CO2-kibocsátás mértékét és a fajlagos kibocsátási célértéket. E számítások alapján a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a gyártók és a gyártói csoportosulások teljesítették-e a számukra előírt fajlagos kibocsátási célértékeket.

| (2) | Az 510/2011/EU rendelet 4. cikke értelmében a Bizottság a gyártókra 2016-ban vonatkozó átlagos fajlagos kibocsátásokat a szóban forgó cikk harmadik bekezdése szerint számítja ki, és a gyártók adott évben nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárműveinek 80 %-át veszi figyelembe. |
| --- | --- |

(2)

Az 510/2011/EU rendelet 4. cikke értelmében a Bizottság a gyártókra 2016-ban vonatkozó átlagos fajlagos kibocsátásokat a szóban forgó cikk harmadik bekezdése szerint számítja ki, és a gyártók adott évben nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárműveinek 80 %-át veszi figyelembe.

| (3) | Az átlagos fajlagos kibocsátások és a fajlagos kibocsátási célértékek számításához a tagállamok által az előző naptári évben nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó részletes adatokat kell felhasználni. Abban az esetben, ha a könnyű haszongépjármű típusjóváhagyása többlépcsős eljárás keretében történik, az alapgépjármű gyártója viseli a felelősséget a befejezett jármű CO2-kibocsátásáért. |
| --- | --- |

(3)

Az átlagos fajlagos kibocsátások és a fajlagos kibocsátási célértékek számításához a tagállamok által az előző naptári évben nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó részletes adatokat kell felhasználni. Abban az esetben, ha a könnyű haszongépjármű típusjóváhagyása többlépcsős eljárás keretében történik, az alapgépjármű gyártója viseli a felelősséget a befejezett jármű CO2-kibocsátásáért.

| (4) | Az 510/2011/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében valamennyi tagállam benyújtotta a Bizottságnak a 2016. évre vonatkozó adatokat. Azokban az esetekben, amikor az adatok ellenőrzése alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy egyes adatok hiányoznak vagy nyilvánvalóan helytelenek, felvette a kapcsolatot az érintett tagállammal, és az érintett tagállam beleegyezésével végrehajtotta a megfelelő adatmódosításokat, illetve -kiegészítéseket. Ha egy tagállammal nem sikerült megállapodásra jutni, akkor e tagállam előzetes adatai nem kerültek kiigazításra. |
| --- | --- |

(4)

Az 510/2011/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében valamennyi tagállam benyújtotta a Bizottságnak a 2016. évre vonatkozó adatokat. Azokban az esetekben, amikor az adatok ellenőrzése alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy egyes adatok hiányoznak vagy nyilvánvalóan helytelenek, felvette a kapcsolatot az érintett tagállammal, és az érintett tagállam beleegyezésével végrehajtotta a megfelelő adatmódosításokat, illetve -kiegészítéseket. Ha egy tagállammal nem sikerült megállapodásra jutni, akkor e tagállam előzetes adatai nem kerültek kiigazításra.

| (5) | A Bizottság 2017. május 18-án közzétette az előzetes adatokat, és 62 gyártót értesített a 2016. évi átlagos fajlagos CO2-kibocsátására és fajlagos kibocsátási célértékére vonatkozóan elvégzett előzetes számítások eredményeiről. A gyártókat felkérte arra, hogy ellenőrizzék az adatokat, és az értesítés kézhezvételétől számítva három hónapon belül értesítsék a Bizottságot a bennük észlelt esetleges hibákról. 23 gyártó küldött értesítést az általa észlelt hibákról. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2017. május 18-án közzétette az előzetes adatokat, és 62 gyártót értesített a 2016. évi átlagos fajlagos CO2-kibocsátására és fajlagos kibocsátási célértékére vonatkozóan elvégzett előzetes számítások eredményeiről. A gyártókat felkérte arra, hogy ellenőrizzék az adatokat, és az értesítés kézhezvételétől számítva három hónapon belül értesítsék a Bizottságot a bennük észlelt esetleges hibákról. 23 gyártó küldött értesítést az általa észlelt hibákról.

| (6) | A fennmaradó 39 gyártó esetében, amelyek nem küldtek értesítést az adatokban általuk észlelt hibákról, illetőleg más módon sem reagáltak, az átlagos fajlagos kibocsátásokra és a fajlagos kibocsátási célértékekre vonatkozó előzetes adatokat és előzetes számítást indokolt megerősíteni. |
| --- | --- |

(6)

A fennmaradó 39 gyártó esetében, amelyek nem küldtek értesítést az adatokban általuk észlelt hibákról, illetőleg más módon sem reagáltak, az átlagos fajlagos kibocsátásokra és a fajlagos kibocsátási célértékekre vonatkozó előzetes adatokat és előzetes számítást indokolt megerősíteni.

| (7) | A Bizottság megvizsgálta a gyártók által jelentett hibákat és az egyes kiigazítások tekintetében benyújtott indoklásokat, és az adatokat megerősítette vagy módosította. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság megvizsgálta a gyártók által jelentett hibákat és az egyes kiigazítások tekintetében benyújtott indoklásokat, és az adatokat megerősítette vagy módosította.

| (8) | Figyelembe kell venni, hogy az olyan esetekben, amikor nem állnak rendelkezésre megfelelő jármű-azonosító számok, illetve hiányosak vagy helytelenek a gépjármű azonosítását lehetővé tévő paraméterek, mint például a típus, a kivitel vagy a változat kódja vagy a típusjóváhagyási szám, a gyártók ezeket az adatrekordokat nem képesek ellenőrizni, illetőleg kiigazítani. Emiatt ezekben az adatrekordokban a CO2-kibocsátás és a tömeg értékéhez hibahatárt kell társítani. |
| --- | --- |

(8)

Figyelembe kell venni, hogy az olyan esetekben, amikor nem állnak rendelkezésre megfelelő jármű-azonosító számok, illetve hiányosak vagy helytelenek a gépjármű azonosítását lehetővé tévő paraméterek, mint például a típus, a kivitel vagy a változat kódja vagy a típusjóváhagyási szám, a gyártók ezeket az adatrekordokat nem képesek ellenőrizni, illetőleg kiigazítani. Emiatt ezekben az adatrekordokban a CO2-kibocsátás és a tömeg értékéhez hibahatárt kell társítani.

| (9) | A hibahatárt a fajlagos kibocsátási célértéktől mért távolságok különbségeként, azaz az átlagos fajlagos kibocsátás és a fajlagos kibocsátási célérték különbségének az azon nyilvántartásba vételekkel, illetve azok nélkül számított értéke közötti különbségként kell meghatározni, amelyeket a gyártó nem képes ellenőrizni. A gyártónak a fajlagos kibocsátási célértékkel kapcsolatos pozícióját – az említett különbség előjelétől függetlenül – mindig a gyártó javára kell a hibahatárral kiigazítani. |
| --- | --- |

(9)

A hibahatárt a fajlagos kibocsátási célértéktől mért távolságok különbségeként, azaz az átlagos fajlagos kibocsátás és a fajlagos kibocsátási célérték különbségének az azon nyilvántartásba vételekkel, illetve azok nélkül számított értéke közötti különbségként kell meghatározni, amelyeket a gyártó nem képes ellenőrizni. A gyártónak a fajlagos kibocsátási célértékkel kapcsolatos pozícióját – az említett különbség előjelétől függetlenül – mindig a gyártó javára kell a hibahatárral kiigazítani.

| (10) | Az 510/2011/EU rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban egy gyártó akkor teljesíti a szóban forgó rendelet 4. cikkében említett fajlagos kibocsátási célértékét, ha az e határozatban megadott átlagos kibocsátása alacsonyabb a fajlagos kibocsátási célértékénél, amit a célértéktől mért távolság negatív előjele fejez ki. Amennyiben az átlagos kibocsátás meghaladja a fajlagos kibocsátási célértéket, többletkibocsátási díjat kell kivetni, kivéve ha az érintett gyártó mentességet élvez az adott célérték tekintetében, vagy tagja egy olyan csoportosulásnak, amely teljesíti a fajlagos kibocsátási célértéket. |
| --- | --- |

(10)

Az 510/2011/EU rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban egy gyártó akkor teljesíti a szóban forgó rendelet 4. cikkében említett fajlagos kibocsátási célértékét, ha az e határozatban megadott átlagos kibocsátása alacsonyabb a fajlagos kibocsátási célértékénél, amit a célértéktől mért távolság negatív előjele fejez ki. Amennyiben az átlagos kibocsátás meghaladja a fajlagos kibocsátási célértéket, többletkibocsátási díjat kell kivetni, kivéve ha az érintett gyártó mentességet élvez az adott célérték tekintetében, vagy tagja egy olyan csoportosulásnak, amely teljesíti a fajlagos kibocsátási célértéket.

| (11) | 2015. november 3-án a Volkswagen-csoport úgy nyilatkozott, hogy szabálytalanságokra derült fény bizonyos járműveik CO2-kibocsátási értékeinek típusjóváhagyás céljából történő megállapításakor. Noha az ügyet alaposan kivizsgálták, a Bizottság azon az állásponton van, hogy a Volkswagen-csoportosulás egésze részéről további tisztázó információk benyújtására, az illetékes nemzeti típusjóváhagyó hatóságok részéről pedig az ilyen szabálytalanságok hiányának megerősítésére van szükség. Következésképpen a Volkswagen-csoportosulásra és tagjaira (Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. és Volkswagen AG) vonatkozó értékek nem erősíthetők meg, illetve nem módosíthatók. |
| --- | --- |

(11)

2015. november 3-án a Volkswagen-csoport úgy nyilatkozott, hogy szabálytalanságokra derült fény bizonyos járműveik CO2-kibocsátási értékeinek típusjóváhagyás céljából történő megállapításakor. Noha az ügyet alaposan kivizsgálták, a Bizottság azon az állásponton van, hogy a Volkswagen-csoportosulás egésze részéről további tisztázó információk benyújtására, az illetékes nemzeti típusjóváhagyó hatóságok részéről pedig az ilyen szabálytalanságok hiányának megerősítésére van szükség. Következésképpen a Volkswagen-csoportosulásra és tagjaira (Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. és Volkswagen AG) vonatkozó értékek nem erősíthetők meg, illetve nem módosíthatók.

| (12) | A Bizottság fenntartja a jogot, hogy az e határozat által megerősített vagy módosított gyártói teljesítményt felülvizsgálja, amennyiben az illetékes nemzeti hatóságok szabálytalanságok fennállását erősítik meg a CO2-kibocsátás azon értékeit illetően, amelyek felhasználásával meghatározták a gyártó fajlagos kibocsátási célértéknek való megfelelését. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság fenntartja a jogot, hogy az e határozat által megerősített vagy módosított gyártói teljesítményt felülvizsgálja, amennyiben az illetékes nemzeti hatóságok szabálytalanságok fennállását erősítik meg a CO2-kibocsátás azon értékeit illetően, amelyek felhasználásával meghatározták a gyártó fajlagos kibocsátási célértéknek való megfelelését.

| (13) | A 2016-ban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárművek átlagos fajlagos CO2-kibocsátásának előzetes számítását és a fajlagos kibocsátási célértékeket, valamint az e két érték közötti különbségeket a fentieknek megfelelően meg kell erősíteni vagy módosítani kell, |
| --- | --- |

(13)

A 2016-ban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárművek átlagos fajlagos CO2-kibocsátásának előzetes számítását és a fajlagos kibocsátási célértékeket, valamint az e két érték közötti különbségeket a fentieknek megfelelően meg kell erősíteni vagy módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat melléklete tartalmazza a Bizottság által a könnyű haszongépjárművek egyes gyártói és gyártói csoportosulásai esetében az 510/2011/EU rendelet 8. cikke (6) bekezdésének megfelelően a 2016. naptári év vonatkozásában megerősített vagy módosított teljesítményadatokat.

2. cikk

E határozat címzettjei a következő gyártók és az 510/2011/EU rendelet 7. cikkének megfelelően létrehozott következő csoportosulások:

| (1) | Alfa Romeo Spa |
| --- | --- |
| C.so Giovanni Agnelli 200 |
| 10135 Torino |
| OLASZORSZÁG |

(1)

Alfa Romeo Spa

C.so Giovanni Agnelli 200

10135 Torino

OLASZORSZÁG

| (2) | Automobiles Citroen |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay Cedex |
| FRANCIAORSZÁG |

(2)

Automobiles Citroen

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay Cedex

FRANCIAORSZÁG

| (3) | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| 7, rue Henri Sainte-Claire Deville |
| 92500 Rueil-Malmaison |
| FRANCIAORSZÁG |

(3)

Automobiles Peugeot

7, rue Henri Sainte-Claire Deville

92500 Rueil-Malmaison

FRANCIAORSZÁG

| (4) | AVTOVAZ JSC
  Képviselője az Európai Unióban:





  LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13, Route Nationale 10 |
| 78310 Coignieres |
| FRANCIAORSZÁG |

(4)

AVTOVAZ JSC

Képviselője az Európai Unióban:

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignieres

FRANCIAORSZÁG

| (5) | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31-32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| FRANCIAORSZÁG |

(5)

BLUECAR SAS

31-32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

FRANCIAORSZÁG

| (6) | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| NÉMETORSZÁG |

(6)

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

NÉMETORSZÁG

| (7) | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| NÉMETORSZÁG |

(7)

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

NÉMETORSZÁG

| (8) | FCA US LLC
  Képviselője az Európai Unióban:





  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor - Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| OLASZORSZÁG |

(8)

FCA US LLC

Képviselője az Európai Unióban:

Fiat Chrysler Automobiles

Building 5 – Ground floor - Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

OLASZORSZÁG

| (9) | CNG-Technik GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| NÉMETORSZÁG |

(9)

CNG-Technik GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

NÉMETORSZÁG

| (10) | COMARTH ENGINEERING S.L. |
| --- | --- |
| Carril Alejandrico 79 |
| ES-30570 Beniajan – Murcia |
| SPANYOLORSZÁG |

(10)

COMARTH ENGINEERING S.L.

Carril Alejandrico 79

ES-30570 Beniajan – Murcia

SPANYOLORSZÁG

| (11) | Automobile Dacia S.A. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| FRANCIAORSZÁG |

(11)

Automobile Dacia S.A.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

FRANCIAORSZÁG

| (12) | Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| NÉMETORSZÁG |

(12)

Daimler AG

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

NÉMETORSZÁG

| (13) | DFSK MOTOR CO., LTD.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Giotti Victoria Srl |
| --- | --- |
| Sr.l. Pissana Road 11/a 50021 |
| Barberino Val D'Elsa (Firenze) |
| OLASZORSZÁG |

(13)

DFSK MOTOR CO., LTD.

Képviselője az Európai Unióban:

Giotti Victoria Srl

Sr.l. Pissana Road 11/a 50021

Barberino Val D'Elsa (Firenze)

OLASZORSZÁG

| (14) | Esagono Energia S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Puecher 9 |
| 20060 Pozzuolo Martesana (MI) |
| OLASZORSZÁG |

(14)

Esagono Energia S.r.l.

Via Puecher 9

20060 Pozzuolo Martesana (MI)

OLASZORSZÁG

| (15) | FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor - Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| OLASZORSZÁG |

(15)

FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor - Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

OLASZORSZÁG

| (16) | Ford Motor Company of Australia Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| NÉMETORSZÁG |

(16)

Ford Motor Company of Australia Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

NÉMETORSZÁG

| (17) | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| NÉMETORSZÁG |

(17)

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

NÉMETORSZÁG

| (18) | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| NÉMETORSZÁG |

(18)

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

NÉMETORSZÁG

| (19) | Fuji Heavy Industries Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Subaru Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| BELGIUM |

(19)

Fuji Heavy Industries Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Subaru Europe NV/SA

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

BELGIUM

| (20) | Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation
  Képviselője az Európai Unióban:





  Daimler AG, |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| NÉMETORSZÁG |

(20)

Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation

Képviselője az Európai Unióban:

Daimler AG,

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

NÉMETORSZÁG

| (21) | Mitsubishi Fuso Truck Europe SA
  Képviselője az Európai Unióban:





  Daimler AG, |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| NÉMETORSZÁG |

(21)

Mitsubishi Fuso Truck Europe SA

Képviselője az Európai Unióban:

Daimler AG,

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

NÉMETORSZÁG

| (22) | LLC Automobile Plant Gaz |
| --- | --- |
| Poe 2 |
| Lähte Tartumaa |
| 60502 |
| ÉSZTORSZÁG |

(22)

LLC Automobile Plant Gaz

Poe 2

Lähte Tartumaa

60502

ÉSZTORSZÁG

| (23) | General Motors Company
  Képviselője az Európai Unióban:





  Adam Opel GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| NÉMETORSZÁG |

(23)

General Motors Company

Képviselője az Európai Unióban:

Adam Opel GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

NÉMETORSZÁG

| (24) | GAC Gonow Auto Co. Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  AUTORIMESSA MONTE MARIO SRL |
| --- | --- |
| Via della Muratella, 797 |
| 00054 Maccarese (RM) |
| OLASZORSZÁG |

(24)

GAC Gonow Auto Co. Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

AUTORIMESSA MONTE MARIO SRL

Via della Muratella, 797

00054 Maccarese (RM)

OLASZORSZÁG

| (25) | Goupil Industrie S.A. |
| --- | --- |
| Route de Villeneuve |
| 47320 Bourran |
| FRANCIAORSZÁG |

(25)

Goupil Industrie S.A.

Route de Villeneuve

47320 Bourran

FRANCIAORSZÁG

| (26) | Great Wall Motor Company Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| NÉMETORSZÁG |

(26)

Great Wall Motor Company Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

NÉMETORSZÁG

| (27) | Honda Motor Co., Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| BELGIUM |

(27)

Honda Motor Co., Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

BELGIUM

| (28) | Honda of the UK Manufacturing Ltd. |
| --- | --- |
| Aalst Office |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| BELGIUM |

(28)

Honda of the UK Manufacturing Ltd.

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

BELGIUM

| (29) | Hyundai Motor Company
  Képviselője az Európai Unióban:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| NÉMETORSZÁG |

(29)

Hyundai Motor Company

Képviselője az Európai Unióban:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

NÉMETORSZÁG

| (30) | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| NÉMETORSZÁG |

(30)

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Képviselője az Európai Unióban:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

NÉMETORSZÁG

| (31) | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| NÉMETORSZÁG |

(31)

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

NÉMETORSZÁG

| (32) | Isuzu Motors Limited
  Képviselője az Európai Unióban:





  Isuzu Motors Europe NV |
| --- | --- |
| Bist 12 |
| 2630 Aartselaar |
| BELGIUM |

(32)

Isuzu Motors Limited

Képviselője az Európai Unióban:

Isuzu Motors Europe NV

Bist 12

2630 Aartselaar

BELGIUM

| (33) | IVECO S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| OLASZORSZÁG |

(33)

IVECO S.p.A.

Via Puglia 35

10156 Torino

OLASZORSZÁG

| (34) | Jaguar Land Rover Limited |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| EGYESÜLT KIRÁLYSÁG |

(34)

Jaguar Land Rover Limited

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| (35) | KIA Motors Corporation
  Képviselője az Európai Unióban:





  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| NÉMETORSZÁG |

(35)

KIA Motors Corporation

Képviselője az Európai Unióban:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

NÉMETORSZÁG

| (36) | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| NÉMETORSZÁG |

(36)

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

NÉMETORSZÁG

| (37) | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7-11 |
| 21614 Buxtehude |
| NÉMETORSZÁG |

(37)

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7-11

21614 Buxtehude

NÉMETORSZÁG

| (38) | Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| Legal Department Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| NÉMETORSZÁG |

(38)

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

Legal Department Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

NÉMETORSZÁG

| (39) | Mahindra & Mahindra Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Róma) |
| OLASZORSZÁG |

(39)

Mahindra & Mahindra Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Róma)

OLASZORSZÁG

| (40) | Mazda Motor Corporation
  Képviselője az Európai Unióban:





  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| D-61440 Oberursel/Ts |
| NÉMETORSZÁG |

(40)

Mazda Motor Corporation

Képviselője az Európai Unióban:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

D-61440 Oberursel/Ts

NÉMETORSZÁG

| (41) | M.F.T.B.C.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Daimler AG, |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| NÉMETORSZÁG |

(41)

M.F.T.B.C.

Képviselője az Európai Unióban:

Daimler AG,

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

NÉMETORSZÁG

| (42) | Mitsubishi Motors Corporation MMC
  Képviselője az Európai Unióban:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| HOLLANDIA |

(42)

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Képviselője az Európai Unióban:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

HOLLANDIA

| (43) | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh
  Képviselője az Európai Unióban:





  Mitsubishi Motors Europe BV MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| HOLLANDIA |

(43)

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh

Képviselője az Európai Unióban:

Mitsubishi Motors Europe BV MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

HOLLANDIA

| (44) | Nissan International SA
  Képviselője az Európai Unióban:





  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Brüsszel |
| BELGIUM |

(44)

Nissan International SA

Képviselője az Európai Unióban:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Brüsszel

BELGIUM

| (45) | Adam Opel GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| NÉMETORSZÁG |

(45)

Adam Opel GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

NÉMETORSZÁG

| (46) | Piaggio & C S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Rinaldo Piaggio 25 |
| 56025 Pontedera (PI) |
| OLASZORSZÁG |

(46)

Piaggio & C S.p.A.

Viale Rinaldo Piaggio 25

56025 Pontedera (PI)

OLASZORSZÁG

| (47) | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| FRANCIAORSZÁG |

(47)

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

FRANCIAORSZÁG

| (48) | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon TER L10 0 01 |
| 69802 Saint Priest Cedex |
| FRANCIAORSZÁG |

(48)

Renault Trucks

99 Route de Lyon TER L10 0 01

69802 Saint Priest Cedex

FRANCIAORSZÁG

| (49) | Romanital Srl |
| --- | --- |
| Via delle Industrie, 107 |
| 90040 Isola delle Femmine PA |
| OLASZORSZÁG |

(49)

Romanital Srl

Via delle Industrie, 107

90040 Isola delle Femmine PA

OLASZORSZÁG

| (50) | SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  SAIC Luc, S.a.r.l. |
| --- | --- |
| President Building |
| 37A avenue J.F. Kennedy |
| 1855 Luxembourg |
| LUXEMBURG |

(50)

SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

SAIC Luc, S.a.r.l.

President Building

37A avenue J.F. Kennedy

1855 Luxembourg

LUXEMBURG

| (51) | SsangYong Motor Company
  Képviselője az Európai Unióban:





  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| NÉMETORSZÁG |

(51)

SsangYong Motor Company

Képviselője az Európai Unióban:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

NÉMETORSZÁG

| (52) | StreetScooter GmbH |
| --- | --- |
| Jülicher Straße 191 |
| 52070 Aachen |
| NÉMETORSZÁG |

(52)

StreetScooter GmbH

Jülicher Straße 191

52070 Aachen

NÉMETORSZÁG

| (53) | Suzuki Motor Corporation
  Képviselője az Európai Unióban:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| NÉMETORSZÁG |

(53)

Suzuki Motor Corporation

Képviselője az Európai Unióban:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

NÉMETORSZÁG

| (54) | Tata Motors Limited
  Képviselője az Európai Unióban:





  Tata Motors European Technical Centre Plc. |
| --- | --- |
| Internal Automotive Research Centre |
| University of Warwick |
| Coventry |
| CV4 7AL |
| EGYESÜLT KIRÁLYSÁG |

(54)

Tata Motors Limited

Képviselője az Európai Unióban:

Tata Motors European Technical Centre Plc.

Internal Automotive Research Centre

University of Warwick

Coventry

CV4 7AL

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| (55) | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Brüsszel |
| BELGIUM |

(55)

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Brüsszel

BELGIUM

| (56) | Univers Ve Helem |
| --- | --- |
| 14 rue Federico Garcia Lorca |
| 32000 Auch |
| FRANCIAORSZÁG |

(56)

Univers Ve Helem

14 rue Federico Garcia Lorca

32000 Auch

FRANCIAORSZÁG

| (57) | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK building Assar Gabrielssons väg |
| SE-405 31 Göteborg |
| SVÉDORSZÁG |

(57)

Volvo Car Corporation

VAK building Assar Gabrielssons väg

SE-405 31 Göteborg

SVÉDORSZÁG

| (58) | Csoportosulás: Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 |
| 70546 Stuttgart |
| NÉMETORSZÁG |

(58)

Csoportosulás: Daimler AG

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229

70546 Stuttgart

NÉMETORSZÁG

| (59) | Csoportosulás: FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor - Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| OLASZORSZÁG |

(59)

Csoportosulás: FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor - Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

OLASZORSZÁG

| (60) | Csoportosulás: Ford-Werke GmbH |
| --- | --- |
| Neihl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| NÉMETORSZÁG |

(60)

Csoportosulás: Ford-Werke GmbH

Neihl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

NÉMETORSZÁG

| (61) | Csoportosulás: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| NÉMETORSZÁG |

(61)

Csoportosulás: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

NÉMETORSZÁG

| (62) | Csoportosulás: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| NÉMETORSZÁG |

(62)

Csoportosulás: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

NÉMETORSZÁG

| (63) | Csoportosulás: Hyundai |
| --- | --- |
| Kaiserleipromanade 5 |
| 63067 Offenbach |
| NÉMETORSZÁG |

(63)

Csoportosulás: Hyundai

Kaiserleipromanade 5

63067 Offenbach

NÉMETORSZÁG

| (64) | Csoportosulás: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| HOLLANDIA |

(64)

Csoportosulás: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

HOLLANDIA

| (65) | Csoportosulás: Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| FRANCIAORSZÁG |

(65)

Csoportosulás: Renault

1 Avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

FRANCIAORSZÁG

Kelt Brüsszelben, 2018. január 19-én.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 145., 2011.5.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

1. táblázat

A gyártók teljesítményére vonatkozó, az 510/2011/EU rendelet 8. cikkének (6) bekezdése szerint megerősített, illetőleg módosított adatok

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A gyártó neve | Csoportosulás, eltérés | A nyilvántartásba vett járművek száma | Átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (80 %) | Fajlagos kibocsátási célérték | Távolság a célértéktől | Távolság a célértéktől, kiigazítva | Átlagos tömeg | Átlagos CO2-kibocsátás (100 %) |
| ALFA ROMEO SPA | | 3 | 108,000 | 145,302 | – 37,302 | – 37,302 | 1 386,67 | 114,333 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 147 450 | 132,337 | 167,907 | – 35,570 | – 35,570 | 1 629,73 | 145,920 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 152 426 | 133,395 | 170,220 | – 36,825 | – 36,825 | 1 654,60 | 147,718 |
| AVTOVAZ JSC | P8 | 30 | 216,000 | 135,847 | 80,153 | 80,153 | 1 285,00 | 216,000 |
| BLUECAR SAS | DMD | 173 | 0,000 | | | | 1 325,00 | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | DMD | 324 | 143,344 | | | | 1 894,74 | 148,988 |
| BMW M GMBH | DMD | 291 | 127,203 | | | | 1 756,75 | 135,955 |
| FCA US LLC | P2 | 163 | 202,208 | 204,098 | – 1,890 | – 1,890 | 2 018,88 | 215,356 |
| CNG-TECHNIK GMBH | P3 | 2 | 108,000 | 152,541 | – 44,541 | – 44,541 | 1 464,50 | 115,000 |
| COMARTH ENGINEERING SL | DMD | 5 | 0,000 | | | | 860,20 | 0,000 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P8 | 23 928 | 118,662 | 135,482 | – 16,820 | – 16,820 | 1 281,07 | 124,061 |
| DAIMLER AG | P1 | 141 780 | 177,473 | 215,538 | – 38,065 | – 38,065 | 2 141,89 | 187,766 |
| DFSK MOTOR CO LTD | DMD | 503 | 172,291 | | | | 1 143,26 | 174,684 |
| ESAGONO ENERGIA SRL | DMD | 6 | 0,000 | | | | 1 314,17 | 0,000 |
| FCA ITALY SPA | P2 | 158 552 | 143,505 | 172,123 | – 28,618 | – 28,619 | 1 675,06 | 153,099 |
| FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED | P3 | 31 598 | 207,251 | 221,102 | – 13,851 | – 13,854 | 2 201,72 | 212,811 |
| FORD MOTOR COMPANY | P3 | 512 | 202,836 | 218,576 | – 15,740 | – 15,740 | 2 174,56 | 209,527 |
| FORD-WERKE GMBH | P3 | 243 326 | 158,071 | 192,422 | – 34,351 | – 34,397 | 1 893,33 | 168,603 |
| FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD | DMD | 86 | 155,735 | | | | 1 673,84 | 160,267 |
| MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION | P1 | 543 | 235,756 | 253,909 | – 18,153 | – 18,153 | 2 554,48 | 238,066 |
| LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ | DMD | 4 | 285,000 | | | | 2 091,25 | 285,000 |
| GENERAL MOTORS COMPANY | P4 | 11 | 269,750 | 250,558 | 19,192 | 19,192 | 2 518,45 | 280,455 |
| GONOW AUTO CO LTD | DMD | 44 | 191,314 | | | | 1 535,91 | 203,455 |
| GOUPIL INDUSTRIE SA | DMD | 60 | 0,000 | | | | 1 095,83 | 0,000 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | DMD | 183 | 196,610 | | | | 1 800,49 | 202,377 |
| HONDA MOTOR CO LTD | DMD | 38 | 108,500 | | | | 1 382,16 | 113,842 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | DMD | 89 | 134,817 | | | | 1 686,36 | 143,281 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | P5 | 3 489 | 207,827 | 225,072 | – 17,245 | – 17,245 | 2 244,41 | 211,070 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE | P5 | 32 | 99,600 | 125,504 | – 25,904 | – 25,904 | 1 173,78 | 102,313 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | P5 | 461 | 154,310 | 186,196 | – 31,886 | – 31,886 | 1 826,39 | 167,994 |
| ISUZU MOTORS LIMITED | | 12 658 | 197,733 | 208,994 | – 11,261 | – 11,261 | 2 071,53 | 203,634 |
| IVECO SPA | | 30 686 | 210,302 | 232,423 | – 22,121 | – 22,121 | 2 323,45 | 215,944 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | D | 7 435 | 247,609 | 272,000 | – 24,391 | – 24,391 | 2 147,75 | 257,094 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P6 | 498 | 115,834 | 147,327 | – 31,493 | – 31,493 | 1 408,44 | 123,169 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P6 | 436 | 124,736 | 158,336 | – 33,600 | – 33,600 | 1 526,82 | 133,766 |
| LADA AUTOMOBILE GMBH | DMD | 15 | 216,000 | | | | 1 242,07 | 216,000 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | DMD | 25 | 117,350 | | | | 1 357,24 | 119,920 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | DMD | 386 | 208,808 | | | | 1 986,97 | 212,370 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | DMD | 556 | 138,385 | | | | 1 622,53 | 152,570 |
| MFTBC | P1 | 162 | 235,806 | 258,513 | – 22,707 | – 22,707 | 2 603,99 | 238,136 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P7/D | 955 | 166,357 | 195,000 | – 28,643 | – 28,643 | 1 894,06 | 178,721 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P7/D | 16 429 | 175,873 | 195,000 | – 19,127 | – 19,127 | 1 934,71 | 179,395 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 52 940 | 135,342 | 191,107 | – 55,765 | – 55,765 | 1 879,19 | 164,242 |
| ADAM OPEL AG | P4 | 92 815 | 150,202 | 179,531 | – 29,329 | – 29,329 | 1 754,72 | 160,762 |
| PIAGGIO & C SPA | D | 2 966 | 130,872 | 155,000 | – 24,128 | – 24,128 | 1 101,58 | 149,553 |
| RENAULT SAS | P8 | 216 516 | 133,477 | 175,639 | – 42,162 | – 42,162 | 1 712,87 | 152,141 |
| RENAULT TRUCKS | | 9 111 | 196,829 | 229,655 | – 32,826 | – 32,826 | 2 293,69 | 206,718 |
| ROMANITAL SRL | DMD | 20 | 155,000 | | | | 1 268,25 | 160,450 |
| SAIC MAXUS AUTOMOTIVE CO LTD | DMD | 447 | 249,994 | | | | 2 184,42 | 249,996 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | DMD | 795 | 195,692 | | | | 2 069,26 | 198,153 |
| STREETSCOOTER GMBH | | 1 669 | 0,000 | 145,715 | – 145,715 | – 145,715 | 1 391,11 | 0,000 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | DMD | 119 | 159,063 | | | | 1 160,96 | 160,286 |
| TATA MOTORS LIMITED | | 6 | 196,000 | 210,015 | – 14,015 | – 14,015 | 2 082,50 | 196,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | | 30 760 | 170,839 | 197,565 | – 26,726 | – 27,747 | 1 948,63 | 179,279 |
| UNIVERS VE HELEM | DMD | 2 | 0,000 | | | | 1 008,00 | 0,000 |
| VOLVO CAR CORPORATION | | 1 216 | 113,332 | 171,938 | – 58,606 | – 58,606 | 1 673,08 | 121,022 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

A gyártó neve

Csoportosulás, eltérés

A nyilvántartásba vett járművek száma

Átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (80 %)

Fajlagos kibocsátási célérték

Távolság a célértéktől

Távolság a célértéktől, kiigazítva

Átlagos tömeg

Átlagos CO2-kibocsátás (100 %)

ALFA ROMEO SPA

3

108,000

145,302

– 37,302

– 37,302

1 386,67

114,333

AUTOMOBILES CITROEN

147 450

132,337

167,907

– 35,570

– 35,570

1 629,73

145,920

AUTOMOBILES PEUGEOT

152 426

133,395

170,220

– 36,825

– 36,825

1 654,60

147,718

AVTOVAZ JSC

P8

30

216,000

135,847

80,153

80,153

1 285,00

216,000

BLUECAR SAS

DMD

173

0,000

1 325,00

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

DMD

324

143,344

1 894,74

148,988

BMW M GMBH

DMD

291

127,203

1 756,75

135,955

FCA US LLC

P2

163

202,208

204,098

– 1,890

– 1,890

2 018,88

215,356

CNG-TECHNIK GMBH

P3

2

108,000

152,541

– 44,541

– 44,541

1 464,50

115,000

COMARTH ENGINEERING SL

DMD

5

0,000

860,20

0,000

AUTOMOBILE DACIA SA

P8

23 928

118,662

135,482

– 16,820

– 16,820

1 281,07

124,061

DAIMLER AG

P1

141 780

177,473

215,538

– 38,065

– 38,065

2 141,89

187,766

DFSK MOTOR CO LTD

DMD

503

172,291

1 143,26

174,684

ESAGONO ENERGIA SRL

DMD

6

0,000

1 314,17

0,000

FCA ITALY SPA

P2

158 552

143,505

172,123

– 28,618

– 28,619

1 675,06

153,099

FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED

P3

31 598

207,251

221,102

– 13,851

– 13,854

2 201,72

212,811

FORD MOTOR COMPANY

P3

512

202,836

218,576

– 15,740

– 15,740

2 174,56

209,527

FORD-WERKE GMBH

P3

243 326

158,071

192,422

– 34,351

– 34,397

1 893,33

168,603

FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD

DMD

86

155,735

1 673,84

160,267

MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION

P1

543

235,756

253,909

– 18,153

– 18,153

2 554,48

238,066

LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ

DMD

4

285,000

2 091,25

285,000

GENERAL MOTORS COMPANY

P4

11

269,750

250,558

19,192

19,192

2 518,45

280,455

GONOW AUTO CO LTD

DMD

44

191,314

1 535,91

203,455

GOUPIL INDUSTRIE SA

DMD

60

0,000

1 095,83

0,000

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

DMD

183

196,610

1 800,49

202,377

HONDA MOTOR CO LTD

DMD

38

108,500

1 382,16

113,842

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

DMD

89

134,817

1 686,36

143,281

HYUNDAI MOTOR COMPANY

P5

3 489

207,827

225,072

– 17,245

– 17,245

2 244,41

211,070

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE

P5

32

99,600

125,504

– 25,904

– 25,904

1 173,78

102,313

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

P5

461

154,310

186,196

– 31,886

– 31,886

1 826,39

167,994

ISUZU MOTORS LIMITED

12 658

197,733

208,994

– 11,261

– 11,261

2 071,53

203,634

IVECO SPA

30 686

210,302

232,423

– 22,121

– 22,121

2 323,45

215,944

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

D

7 435

247,609

272,000

– 24,391

– 24,391

2 147,75

257,094

KIA MOTORS CORPORATION

P6

498

115,834

147,327

– 31,493

– 31,493

1 408,44

123,169

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P6

436

124,736

158,336

– 33,600

– 33,600

1 526,82

133,766

LADA AUTOMOBILE GMBH

DMD

15

216,000

1 242,07

216,000

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

DMD

25

117,350

1 357,24

119,920

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

DMD

386

208,808

1 986,97

212,370

MAZDA MOTOR CORPORATION

DMD

556

138,385

1 622,53

152,570

MFTBC

P1

162

235,806

258,513

– 22,707

– 22,707

2 603,99

238,136

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P7/D

955

166,357

195,000

– 28,643

– 28,643

1 894,06

178,721

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P7/D

16 429

175,873

195,000

– 19,127

– 19,127

1 934,71

179,395

NISSAN INTERNATIONAL SA

52 940

135,342

191,107

– 55,765

– 55,765

1 879,19

164,242

ADAM OPEL AG

P4

92 815

150,202

179,531

– 29,329

– 29,329

1 754,72

160,762

PIAGGIO & C SPA

D

2 966

130,872

155,000

– 24,128

– 24,128

1 101,58

149,553

RENAULT SAS

P8

216 516

133,477

175,639

– 42,162

– 42,162

1 712,87

152,141

RENAULT TRUCKS

9 111

196,829

229,655

– 32,826

– 32,826

2 293,69

206,718

ROMANITAL SRL

DMD

20

155,000

1 268,25

160,450

SAIC MAXUS AUTOMOTIVE CO LTD

DMD

447

249,994

2 184,42

249,996

SSANGYONG MOTOR COMPANY

DMD

795

195,692

2 069,26

198,153

STREETSCOOTER GMBH

1 669

0,000

145,715

– 145,715

– 145,715

1 391,11

0,000

SUZUKI MOTOR CORPORATION

DMD

119

159,063

1 160,96

160,286

TATA MOTORS LIMITED

6

196,000

210,015

– 14,015

– 14,015

2 082,50

196,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

30 760

170,839

197,565

– 26,726

– 27,747

1 948,63

179,279

UNIVERS VE HELEM

DMD

2

0,000

1 008,00

0,000

VOLVO CAR CORPORATION

1 216

113,332

171,938

– 58,606

– 58,606

1 673,08

121,022

2. táblázat

A csoportosulások teljesítményére vonatkozó, az 510/2011/EU rendelet 8. cikkének (6) bekezdése szerint megerősített, illetőleg módosított adatok

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A csoportosulás elnevezése | Csoportosulás | A nyilvántartásba vett járművek száma | Átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (80 %) | Fajlagos kibocsátási célérték | Távolság a célértéktől | Távolság a célértéktől, kiigazítva | Átlagos tömeg | Átlagos CO2-kibocsátás (100 %) |
| DAIMLER AG | P1 | 142 486 | 177,673 | 215,733 | – 38,060 | – 38,060 | 2 143,99 | 188,015 |
| FCA ITALY SPA | P2 | 158 718 | 143,536 | 172,155 | – 28,619 | – 28,620 | 1 675,41 | 153,162 |
| FORD-WERKE GMBH | P3 | 275 438 | 162,277 | 195,760 | – 33,483 | – 33,522 | 1 929,23 | 173,750 |
| GENERAL MOTORS | P4 | 92 826 | 150,205 | 179,539 | – 29,334 | – 29,334 | 1 754,81 | 160,776 |
| HYUNDAI | P5 | 3 982 | 200,556 | 219,771 | – 19,215 | – 19,215 | 2 187,41 | 205,209 |
| KIA | P6 | 934 | 119,137 | 152,466 | – 33,329 | – 33,329 | 1 463,7 | 128,116 |
| MITSUBISHI MOTORS | P7/D | 17 384 | 174,897 | 195,000 | – 20,103 | – 20,103 | 1 932,48 | 179,358 |
| RENAULT | P8 | 240 474 | 131,072 | 171,638 | – 40,566 | – 40,566 | 1 669,85 | 149,355 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

A csoportosulás elnevezése

Csoportosulás

A nyilvántartásba vett járművek száma

Átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (80 %)

Fajlagos kibocsátási célérték

Távolság a célértéktől

Távolság a célértéktől, kiigazítva

Átlagos tömeg

Átlagos CO2-kibocsátás (100 %)

DAIMLER AG

P1

142 486

177,673

215,733

– 38,060

– 38,060

2 143,99

188,015

FCA ITALY SPA

P2

158 718

143,536

172,155

– 28,619

– 28,620

1 675,41

153,162

FORD-WERKE GMBH

P3

275 438

162,277

195,760

– 33,483

– 33,522

1 929,23

173,750

GENERAL MOTORS

P4

92 826

150,205

179,539

– 29,334

– 29,334

1 754,81

160,776

HYUNDAI

P5

3 982

200,556

219,771

– 19,215

– 19,215

2 187,41

205,209

KIA

P6

934

119,137

152,466

– 33,329

– 33,329

1 463,7

128,116

MITSUBISHI MOTORS

P7/D

17 384

174,897

195,000

– 20,103

– 20,103

1 932,48

179,358

RENAULT

P8

240 474

131,072

171,638

– 40,566

– 40,566

1 669,85

149,355

Magyarázatok az 1. és a 2. táblázathoz:

A oszlop:

1. táblázat: „A gyártó neve” az a gyártónév, amelyet az érintett gyártó a Bizottságnak bejelentett, ennek hiányában a tagállam nyilvántartásba vételt végző hatósága által nyilvántartott név.

2. táblázat: „A csoportosulás elnevezése” a csoportosulást vezető gyártó által bejelentett elnevezés.

B oszlop:

| | A „D” jelzés arra utal, hogy az adott kis mennyiségben termelő gyártó az 510/2011/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a 2016. naptári év vonatkozásában jogosult eltérni az általános szabályoktól. |
| --- | --- |

A „D” jelzés arra utal, hogy az adott kis mennyiségben termelő gyártó az 510/2011/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a 2016. naptári év vonatkozásában jogosult eltérni az általános szabályoktól.

| | A „DMD” jelzés arra utal, hogy de minimis eltérés alkalmazandó az 510/2011/EU rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében, vagyis az a gyártó, amelynek minden kapcsolt vállalkozásával együtt 2016-ban kevesebb mint 1 000 új járművét vették nyilvántartásba, nem köteles fajlagos kibocsátási célértéket teljesíteni. |
| --- | --- |

A „DMD” jelzés arra utal, hogy de minimis eltérés alkalmazandó az 510/2011/EU rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében, vagyis az a gyártó, amelynek minden kapcsolt vállalkozásával együtt 2016-ban kevesebb mint 1 000 új járművét vették nyilvántartásba, nem köteles fajlagos kibocsátási célértéket teljesíteni.

| | A „P” jelzés arra utal, hogy az adott gyártó tagja egy, az 510/2011/EU rendelet 7. cikke alapján létrehozott (a 2. táblázatban felsorolt) csoportosulásnak, és a csoportosulásra vonatkozó megállapodás érvényes a 2016-es naptári évre. |
| --- | --- |

A „P” jelzés arra utal, hogy az adott gyártó tagja egy, az 510/2011/EU rendelet 7. cikke alapján létrehozott (a 2. táblázatban felsorolt) csoportosulásnak, és a csoportosulásra vonatkozó megállapodás érvényes a 2016-es naptári évre.

C oszlop:

„A nyilvántartásba vett járművek száma” a tagállamok által az adott naptári év folyamán nyilvántartásba vett összes új könnyű haszongépjármű száma, nem számítva azokat a nyilvántartásba vételeket, amelyek a tömeget vagy a CO2-kibocsátás értékét nem tartalmazó adatrekordhoz kapcsolódnak, illetve azokat, amelyeket a gyártó nem ismer el magáénak. A nyilvántartásba vett járművek tagállamok által jelzett száma más tekintetben nem módosítható.

D oszlop:

Az „átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (80 %)” érték a gyártó járműállományát alkotó járművek legkevesebbet kibocsátó 80 %-ának átlagos fajlagos CO2-kibocsátása az 510/2011/EU rendelet 4. cikke harmadik bekezdésének megfelelően. Az átlagos fajlagos CO2-kibocsátások adott esetben figyelembe veszik az érintett gyártó által a Bizottsággal közölt hibákat. A számítás alapjául többek között azok az adatrekordok szolgáltak, amelyek érvényes tömeg- és CO2-kibocsátás-értéket tartalmaztak. Az átlagos fajlagos CO2-kibocsátás magában foglalja az 510/2011/EU rendelet 5. cikkének extra kibocsátási egységekre vonatkozó rendelkezéseiből fakadó kibocsátáscsökkentéseket és a szóban forgó rendelet 12. cikkében említett ökoinnovációkat is.

E oszlop:

A „fajlagos kibocsátási célérték” az adott gyártóhoz rendelt összes jármű tömegének átlaga alapján, az 510/2011/EU rendelet I. mellékletében található képlettel számított kibocsátási célérték.

F oszlop:

A „távolság a célértéktől” a D oszlopban megadott átlagos fajlagos CO2-kibocsátás és az E oszlopban megadott fajlagos kibocsátási célérték közötti különbség. Ha az F oszlopban feltüntetett érték pozitív előjelű, akkor az átlagos fajlagos CO2-kibocsátás nagyobb a fajlagos kibocsátási célértéknél.

G oszlop:

A „távolság a célértéktől, kiigazítva” oszlop az F oszlopban található értékeket tartalmazza, adott esetben a hibahatárral kiigazítva. A hibahatárt az alábbi képlet alapján kell számítani:

Hiba = [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] abszolút értéke, ahol:

| AC1 | = | a be nem azonosítható járműveket is figyelembe véve számított átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (a D oszlopban található érték); |
| --- | --- | --- |
| TG1 | = | a be nem azonosítható járműveket is figyelembe véve számított fajlagos kibocsátási célérték (az E oszlopban található érték); |
| AC2 | = | a be nem azonosítható járművek nélkül számított átlagos fajlagos CO2-kibocsátás; |
| TG2 | = | a be nem azonosítható járművek nélkül számított fajlagos kibocsátási célérték. |

AC1

=

a be nem azonosítható járműveket is figyelembe véve számított átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (a D oszlopban található érték);

TG1

=

a be nem azonosítható járműveket is figyelembe véve számított fajlagos kibocsátási célérték (az E oszlopban található érték);

AC2

=

a be nem azonosítható járművek nélkül számított átlagos fajlagos CO2-kibocsátás;

TG2

=

a be nem azonosítható járművek nélkül számított fajlagos kibocsátási célérték.

I oszlop:

Az „átlagos CO2-kibocsátás (100 %)” érték a gyártóhoz rendelt összes jármű átlagos fajlagos CO2-kibocsátása. Az átlagos fajlagos CO2-kibocsátások adott esetben figyelembe veszik az érintett gyártó által a Bizottsággal közölt hibákat. A számítás alapjául többek között azok az adatrekordok szolgáltak, amelyek érvényes tömeg- és CO2-kibocsátás-értéket tartalmaztak, nem veszi azonban figyelembe az 510/2011/EU rendelet 5. cikkének extra kibocsátási egységekre vonatkozó rendelkezéseiből fakadó kibocsátáscsökkentéseket és a szóban forgó rendelet 12. cikkében említett ökoinnovációkat.

---

| 2018.1.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 25/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.1.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 25/64

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/144 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. január 19.)

a személygépkocsi-gyártók számára a 2016. naptári évre vonatkozóan előzetesen kiszámított átlagos fajlagos CO2-kibocsátásoknak és fajlagos kibocsátási célértékeknek a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megerősítéséről, illetőleg módosításáról

(az értesítés a C(2018) 186. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, bolgár, francia, holland, német, olasz és svéd nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról szóló, 2009. április 23-i 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (5) bekezdése második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 443/2009/EK rendelet értelmében a Bizottság köteles az Unióban működő minden személygépkocsi-gyártó és minden gyártói csoportosulás esetében évente kiszámítani az átlagos fajlagos CO2-kibocsátás mértékét és a fajlagos kibocsátási célértéket. E számítások alapján a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a gyártók és a csoportosulások teljesítették-e a számukra előírt fajlagos kibocsátási célértékeket. |
| --- | --- |

(1)

A 443/2009/EK rendelet értelmében a Bizottság köteles az Unióban működő minden személygépkocsi-gyártó és minden gyártói csoportosulás esetében évente kiszámítani az átlagos fajlagos CO2-kibocsátás mértékét és a fajlagos kibocsátási célértéket. E számítások alapján a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy a gyártók és a csoportosulások teljesítették-e a számukra előírt fajlagos kibocsátási célértékeket.

| (2) | Az átlagos fajlagos CO2-kibocsátások és a fajlagos kibocsátási célértékek számításához a tagállamok által az előző naptári évben nyilvántartásba vett új személygépkocsikra vonatkozó részletes adatokat kell felhasználni. |
| --- | --- |

(2)

Az átlagos fajlagos CO2-kibocsátások és a fajlagos kibocsátási célértékek számításához a tagállamok által az előző naptári évben nyilvántartásba vett új személygépkocsikra vonatkozó részletes adatokat kell felhasználni.

| (3) | Valamennyi tagállam benyújtotta a Bizottságnak a 2016. évre vonatkozó adatokat. Azokban az esetekben, amikor az adatok ellenőrzése alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy egyes adatok hiányoznak vagy nyilvánvalóan helytelenek, felvette a kapcsolatot az érintett tagállammal, és az érintett tagállam beleegyezésével végrehajtotta a megfelelő adatmódosításokat, illetve -kiegészítéseket. Ha egy tagállammal nem sikerült megállapodásra jutni, akkor e tagállam előzetes adatai nem kerültek kiigazításra. |
| --- | --- |

(3)

Valamennyi tagállam benyújtotta a Bizottságnak a 2016. évre vonatkozó adatokat. Azokban az esetekben, amikor az adatok ellenőrzése alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy egyes adatok hiányoznak vagy nyilvánvalóan helytelenek, felvette a kapcsolatot az érintett tagállammal, és az érintett tagállam beleegyezésével végrehajtotta a megfelelő adatmódosításokat, illetve -kiegészítéseket. Ha egy tagállammal nem sikerült megállapodásra jutni, akkor e tagállam előzetes adatai nem kerültek kiigazításra.

| (4) | A Bizottság 2017. április 20-án közzétette az előzetes adatokat, és 95 gyártót értesített a 2016. évi átlagos fajlagos CO2-kibocsátására és fajlagos kibocsátási célértékére vonatkozóan elvégzett előzetes számítások eredményeiről. A gyártókat felkérte arra, hogy ellenőrizzék az adatokat, és az értesítés kézhezvételétől számítva három hónapon belül értesítsék a Bizottságot a bennük észlelt esetleges hibákról. A megadott határidőn belül 40 gyártó küldött értesítést az általa észlelt hibákról. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2017. április 20-án közzétette az előzetes adatokat, és 95 gyártót értesített a 2016. évi átlagos fajlagos CO2-kibocsátására és fajlagos kibocsátási célértékére vonatkozóan elvégzett előzetes számítások eredményeiről. A gyártókat felkérte arra, hogy ellenőrizzék az adatokat, és az értesítés kézhezvételétől számítva három hónapon belül értesítsék a Bizottságot a bennük észlelt esetleges hibákról. A megadott határidőn belül 40 gyártó küldött értesítést az általa észlelt hibákról.

| (5) | A fennmaradó 55 gyártó esetében, amelyek nem küldtek értesítést az adatokban általuk észlelt hibákról, illetőleg más módon sem reagáltak, az átlagos fajlagos kibocsátásokra és a fajlagos kibocsátási célértékekre vonatkozó előzetes adatokat és előzetes számítást indokolt megerősíteni. Három gyártó esetében az előzetes adategyüttesben jelentett minden jármű kívül esett a 443/2009/EK rendelet alkalmazási körén. |
| --- | --- |

(5)

A fennmaradó 55 gyártó esetében, amelyek nem küldtek értesítést az adatokban általuk észlelt hibákról, illetőleg más módon sem reagáltak, az átlagos fajlagos kibocsátásokra és a fajlagos kibocsátási célértékekre vonatkozó előzetes adatokat és előzetes számítást indokolt megerősíteni. Három gyártó esetében az előzetes adategyüttesben jelentett minden jármű kívül esett a 443/2009/EK rendelet alkalmazási körén.

| (6) | A Bizottság megvizsgálta a gyártók által jelentett hibákat és az egyes kiigazítások tekintetében benyújtott indoklásokat, és az adatokat megerősítette vagy módosította. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság megvizsgálta a gyártók által jelentett hibákat és az egyes kiigazítások tekintetében benyújtott indoklásokat, és az adatokat megerősítette vagy módosította.

| (7) | Figyelembe kell venni, hogy az olyan esetekben, amikor hiányosak vagy helytelenek a gépjármű azonosítását lehetővé tévő paraméterek, mint például a típus, a kivitel vagy a változat kódja vagy a típusjóváhagyási szám, a gyártók ezeket az adatrekordokat nem képesek ellenőrizni, illetőleg kiigazítani. Emiatt ezekben az adatrekordokban a CO2-kibocsátás és a tömeg értékéhez hibahatárt kell társítani. |
| --- | --- |

(7)

Figyelembe kell venni, hogy az olyan esetekben, amikor hiányosak vagy helytelenek a gépjármű azonosítását lehetővé tévő paraméterek, mint például a típus, a kivitel vagy a változat kódja vagy a típusjóváhagyási szám, a gyártók ezeket az adatrekordokat nem képesek ellenőrizni, illetőleg kiigazítani. Emiatt ezekben az adatrekordokban a CO2-kibocsátás és a tömeg értékéhez hibahatárt kell társítani.

| (8) | A hibahatárt a fajlagos kibocsátási célértéktől mért távolságok különbségeként, azaz az átlagos fajlagos kibocsátás és a fajlagos kibocsátási célérték különbségének az azon nyilvántartásba vételekkel, illetve azok nélkül számított értéke közötti különbségként kell meghatározni, amelyeket a gyártó nem képes ellenőrizni. A gyártónak a fajlagos kibocsátási célértékkel kapcsolatos pozícióját – az említett különbség előjelétől függetlenül – mindig a gyártó javára kell a hibahatárral kiigazítani. |
| --- | --- |

(8)

A hibahatárt a fajlagos kibocsátási célértéktől mért távolságok különbségeként, azaz az átlagos fajlagos kibocsátás és a fajlagos kibocsátási célérték különbségének az azon nyilvántartásba vételekkel, illetve azok nélkül számított értéke közötti különbségként kell meghatározni, amelyeket a gyártó nem képes ellenőrizni. A gyártónak a fajlagos kibocsátási célértékkel kapcsolatos pozícióját – az említett különbség előjelétől függetlenül – mindig a gyártó javára kell a hibahatárral kiigazítani.

| (9) | A 443/2009/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban egy gyártó akkor teljesíti a szóban forgó rendelet 4. cikkében említett fajlagos kibocsátási célértékét, ha az e határozatban megadott átlagos kibocsátása alacsonyabb a fajlagos kibocsátási célértékénél, amit a célértéktől mért távolság negatív előjele fejez ki. Amennyiben az átlagos kibocsátás meghaladja a fajlagos kibocsátási célértéket, többletkibocsátási díjat kell kivetni, kivéve, ha az érintett gyártó mentességet élvez az adott célérték tekintetében, vagy tagja egy olyan csoportosulásnak, amely teljesíti a fajlagos kibocsátási célértéket. |
| --- | --- |

(9)

A 443/2009/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban egy gyártó akkor teljesíti a szóban forgó rendelet 4. cikkében említett fajlagos kibocsátási célértékét, ha az e határozatban megadott átlagos kibocsátása alacsonyabb a fajlagos kibocsátási célértékénél, amit a célértéktől mért távolság negatív előjele fejez ki. Amennyiben az átlagos kibocsátás meghaladja a fajlagos kibocsátási célértéket, többletkibocsátási díjat kell kivetni, kivéve, ha az érintett gyártó mentességet élvez az adott célérték tekintetében, vagy tagja egy olyan csoportosulásnak, amely teljesíti a fajlagos kibocsátási célértéket.

| (10) | 2015. november 3-án a Volkswagen-csoport úgy nyilatkozott, hogy szabálytalanságokra derült fény bizonyos járműveik CO2-kibocsátási értékeinek típusjóváhagyás céljából történő megállapításakor. Noha az ügyet alaposan kivizsgálták, a Bizottság azon az állásponton van, hogy a Volkswagen-csoportosulás egésze részéről további tisztázó információk benyújtására, az illetékes nemzeti típusjóváhagyó hatóságok részéről pedig az ilyen szabálytalanságok hiányának megerősítésére van szükség. Következésképpen a Volkswagen-csoportosulásra és tagjaira (Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft., Bugatti Automobiles S.A.S., Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. és Volkswagen AG) vonatkozó értékek nem erősíthetők meg, illetve nem módosíthatók. |
| --- | --- |

(10)

2015. november 3-án a Volkswagen-csoport úgy nyilatkozott, hogy szabálytalanságokra derült fény bizonyos járműveik CO2-kibocsátási értékeinek típusjóváhagyás céljából történő megállapításakor. Noha az ügyet alaposan kivizsgálták, a Bizottság azon az állásponton van, hogy a Volkswagen-csoportosulás egésze részéről további tisztázó információk benyújtására, az illetékes nemzeti típusjóváhagyó hatóságok részéről pedig az ilyen szabálytalanságok hiányának megerősítésére van szükség. Következésképpen a Volkswagen-csoportosulásra és tagjaira (Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft., Bugatti Automobiles S.A.S., Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. és Volkswagen AG) vonatkozó értékek nem erősíthetők meg, illetve nem módosíthatók.

| (11) | A Bizottság fenntartja a jogot, hogy az e határozat által megerősített vagy módosított gyártói teljesítményt felülvizsgálja, amennyiben az illetékes nemzeti hatóságok szabálytalanságok fennállását erősítik meg a CO2-kibocsátás azon értékeit illetően, amelyek felhasználásával meghatározták a gyártó fajlagos kibocsátási célértéknek való megfelelését. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság fenntartja a jogot, hogy az e határozat által megerősített vagy módosított gyártói teljesítményt felülvizsgálja, amennyiben az illetékes nemzeti hatóságok szabálytalanságok fennállását erősítik meg a CO2-kibocsátás azon értékeit illetően, amelyek felhasználásával meghatározták a gyártó fajlagos kibocsátási célértéknek való megfelelését.

| (12) | A 2016-ban nyilvántartásba vett új személygépkocsik átlagos fajlagos CO2-kibocsátásának előzetes számítását és a fajlagos kibocsátási célértékeket, valamint az e két érték közötti különbségeket a fentieknek megfelelően meg kell erősíteni vagy módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

A 2016-ban nyilvántartásba vett új személygépkocsik átlagos fajlagos CO2-kibocsátásának előzetes számítását és a fajlagos kibocsátási célértékeket, valamint az e két érték közötti különbségeket a fentieknek megfelelően meg kell erősíteni vagy módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat melléklete tartalmazza a Bizottság által az egyes személygépkocsi-gyártók és gyártói csoportosulások esetében a 443/2009/EK rendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a 2016. naptári év vonatkozásában megerősített vagy módosított teljesítményadatokat.

2. cikk

E határozat címzettjei a következő gyártók és a 443/2009/EK rendelet 7. cikkének megfelelően létrehozott következő csoportosulások:

| (1) | Adidor Voitures SAS |
| --- | --- |
| 2/4 Rue Hans List |
| 78290 Croissy-sur-Seine |
| Franciaország |

(1)

Adidor Voitures SAS

2/4 Rue Hans List

78290 Croissy-sur-Seine

Franciaország

| (2) | Alfa Romeo S.P.A. |
| --- | --- |
| C.so Giovanni Agnelli 200 |
| 10135 Torino |
| Olaszország |

(2)

Alfa Romeo S.P.A.

C.so Giovanni Agnelli 200

10135 Torino

Olaszország

| (3) | Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co.,KG |
| --- | --- |
| Alpenstraße 35 – 37 |
| 86807 Buchloe |
| Németország |

(3)

Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co.,KG

Alpenstraße 35 – 37

86807 Buchloe

Németország

| (4) | Anhui JiangHuai Automobile Co Ltd |
| --- | --- |
| Via Lanzo 27 |
| 10071 Borgaro Torinese |
| Olaszország |

(4)

Anhui JiangHuai Automobile Co Ltd

Via Lanzo 27

10071 Borgaro Torinese

Olaszország

| (5) | Aston Martin Lagonda Ltd. |
| --- | --- |
| Gaydon Engineering Centre |
| Banbury Road |
| Gaydon Warwickshire |
| CV35 0DB |
| Egyesült Királyság |

(5)

Aston Martin Lagonda Ltd.

Gaydon Engineering Centre

Banbury Road

Gaydon Warwickshire

CV35 0DB

Egyesült Királyság

| (6) | Automobiles Citroen |
| --- | --- |
| 7, rue Henri Sainte-Claire Deville |
| 92500 Rueil-Malmaison |
| Franciaország |

(6)

Automobiles Citroen

7, rue Henri Sainte-Claire Deville

92500 Rueil-Malmaison

Franciaország

| (7) | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| 7, rue Henri Sainte-Claire Deville |
| 92500 Rueil-Malmaison |
| Franciaország |

(7)

Automobiles Peugeot

7, rue Henri Sainte-Claire Deville

92500 Rueil-Malmaison

Franciaország

| (8) | AVTOVAZ JSC
  Képviselője az Európai Unióban:





  LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13, Route Nationale 10 |
| 78310 Coignieres |
| Franciaország |

(8)

AVTOVAZ JSC

Képviselője az Európai Unióban:

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignieres

Franciaország

| (9) | Bentley Motors Ltd. |
| --- | --- |
| Berliner Ring 2 |
| 38436 Wolfsburg |
| Németország |

(9)

Bentley Motors Ltd.

Berliner Ring 2

38436 Wolfsburg

Németország

| (10) | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31-32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| Franciaország |

(10)

BLUECAR SAS

31-32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

Franciaország

| (11) | BLUECAR ITALY S.R.L. |
| --- | --- |
| Foro Bonaparte 54 |
| 20121 Milano (MI) |
| Olaszország |

(11)

BLUECAR ITALY S.R.L.

Foro Bonaparte 54

20121 Milano (MI)

Olaszország

| (12) | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Németország |

(12)

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

Németország

| (13) | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Németország |

(13)

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

Németország

| (14) | BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED
  Képviselője az Európai Unióban:





  BYD Europe B.V. |
| --- | --- |
| 's-Gravelandseweg 256 |
| 3125 BK Schiedam |
| Hollandia |

(14)

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

Képviselője az Európai Unióban:

BYD Europe B.V.

's-Gravelandseweg 256

3125 BK Schiedam

Hollandia

| (15) | Caterham Cars Ltd. |
| --- | --- |
| 2 Kennet Road Dartford |
| Kent |
| DA1 4QN |
| Egyesült Királyság |

(15)

Caterham Cars Ltd.

2 Kennet Road Dartford

Kent

DA1 4QN

Egyesült Királyság

| (16) | Chevrolet Italia S.p.A. |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Németország |

(16)

Chevrolet Italia S.p.A.

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Németország

| (17) | FCA US LLC
  Képviselője az Európai Unióban:





  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Olaszország |

(17)

FCA US LLC

Képviselője az Európai Unióban:

Fiat Chrysler Automobiles

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Olaszország

| (18) | CNG-Technik GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Németország |

(18)

CNG-Technik GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Németország

| (19) | Automobile Dacia SA |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Franciaország |

(19)

Automobile Dacia SA

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Franciaország

| (20) | Daimler AG |
| --- | --- |
| Zimmer 229 |
| Mercedesstr 137/1 |
| 70546 Stuttgart |
| Németország |

(20)

Daimler AG

Zimmer 229

Mercedesstr 137/1

70546 Stuttgart

Németország

| (21) | Donkervoort Automobielen BV |
| --- | --- |
| Pascallaan 96 |
| 8218 NJ Lelystad |
| Hollandia |

(21)

Donkervoort Automobielen BV

Pascallaan 96

8218 NJ Lelystad

Hollandia

| (22) | Dr Motor Company Srl |
| --- | --- |
| S.S. 85, Venafrana km 37.500 |
| 86070 Macchia d'Isernia |
| Olaszország |

(22)

Dr Motor Company Srl

S.S. 85, Venafrana km 37.500

86070 Macchia d'Isernia

Olaszország

| (23) | Ferrari S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Emilia Est 1163 |
| 41122 Modena |
| Olaszország |

(23)

Ferrari S.p.A.

Via Emilia Est 1163

41122 Modena

Olaszország

| (24) | FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Olaszország |

(24)

FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Olaszország

| (25) | Ford India Private Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Németország |

(25)

Ford India Private Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Németország

| (26) | Ford Motor Company of Australia Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Németország |

(26)

Ford Motor Company of Australia Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Németország

| (27) | Ford Motor Company of Brazil Ltda.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Németország |

(27)

Ford Motor Company of Brazil Ltda.

Képviselője az Európai Unióban:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Németország

| (28) | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Németország |

(28)

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Németország

| (29) | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Németország |

(29)

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Németország

| (30) | Fuji Heavy Industries Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Subaru Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| Belgium |

(30)

Fuji Heavy Industries Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Subaru Europe NV/SA

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

Belgium

| (31) | General Motors Company
  Képviselője az Európai Unióban:





  Adam Opel GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Németország |

(31)

General Motors Company

Képviselője az Európai Unióban:

Adam Opel GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Németország

| (32) | General Motors Holdings LLC
  Képviselője az Európai Unióban:





  KnowMotive |
| --- | --- |
| Bouwhuispad 1 |
| 8121 PX Olst |
| Hollandia |

(32)

General Motors Holdings LLC

Képviselője az Európai Unióban:

KnowMotive

Bouwhuispad 1

8121 PX Olst

Hollandia

| (33) | GM Korea Company
  Képviselője az Európai Unióban:





  Adam Opel GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Németország |

(33)

GM Korea Company

Képviselője az Európai Unióban:

Adam Opel GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Németország

| (34) | Great Wall Motor Company Ltd
  Képviselője az Európai Unióban:





  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| Németország |

(34)

Great Wall Motor Company Ltd

Képviselője az Európai Unióban:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

Németország

| (35) | Honda Automobile (China) Co., Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Honda Motor Europe Ltd. |
| --- | --- |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Egyesült Királyság |

(35)

Honda Automobile (China) Co., Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Honda Motor Europe Ltd.

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Egyesült Királyság

| (36) | Honda Motor Co., Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Honda Motor Europe Ltd. |
| --- | --- |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Egyesült Királyság |

(36)

Honda Motor Co., Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Honda Motor Europe Ltd.

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Egyesült Királyság

| (37) | Honda Turkiye A.S.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Honda Motor Europe Ltd. |
| --- | --- |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Egyesült Királyság |

(37)

Honda Turkiye A.S.

Képviselője az Európai Unióban:

Honda Motor Europe Ltd.

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Egyesült Királyság

| (38) | Honda of the UK Manufacturing Ltd. |
| --- | --- |
| Honda Motor Europe Ltd. |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Egyesült Királyság |

(38)

Honda of the UK Manufacturing Ltd.

Honda Motor Europe Ltd.

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Egyesült Királyság

| (39) | Hyundai Motor Company
  Képviselője az Európai Unióban:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Németország |

(39)

Hyundai Motor Company

Képviselője az Európai Unióban:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Németország

| (40) | Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Németország |

(40)

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Németország

| (41) | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Németország |

(41)

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Németország

| (42) | Hyundai Motor India Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Németország |

(42)

Hyundai Motor India Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Németország

| (43) | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Németország |

(43)

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Képviselője az Európai Unióban:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Németország

| (44) | Isuzu Motors Limited
  Képviselője az Európai Unióban:





  Isuzu Motors Europe NV |
| --- | --- |
| Bist 12 |
| B-2630 Aartselaar |
| Belgium |

(44)

Isuzu Motors Limited

Képviselője az Európai Unióban:

Isuzu Motors Europe NV

Bist 12

B-2630 Aartselaar

Belgium

| (45) | IVECO S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| Olaszország |

(45)

IVECO S.p.A.

Via Puglia 35

10156 Torino

Olaszország

| (46) | Jaguar Land Rover Ltd. |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry CV3 4LF |
| Egyesült Királyság |

(46)

Jaguar Land Rover Ltd.

Abbey Road

Whitley

Coventry CV3 4LF

Egyesült Királyság

| (47) | KIA Motors Corporation
  Képviselője az Európai Unióban:





  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Németország |

(47)

KIA Motors Corporation

Képviselője az Európai Unióban:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Németország

| (48) | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Kia Motors Europe GmbH |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Németország |

(48)

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Németország

| (49) | Koenigsegg Automotive AB |
| --- | --- |
| Valhall Park |
| 262 74 Angelholm |
| Svédország |

(49)

Koenigsegg Automotive AB

Valhall Park

262 74 Angelholm

Svédország

| (50) | KTM-Sportmotorcycle AG |
| --- | --- |
| Stallhofnerstrasse 3 |
| 5230 Mattighofen |
| Ausztria |

(50)

KTM-Sportmotorcycle AG

Stallhofnerstrasse 3

5230 Mattighofen

Ausztria

| (51) | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7-11 |
| 21614 Buxtehude |
| Németország |

(51)

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7-11

21614 Buxtehude

Németország

| (52) | LADA France S.A.S.
  13, Route Nationale 10
  78310 Coignieres
  Franciaország |
| --- | --- |

(52)

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignieres

Franciaország

| (53) | Automobili Lamborghini S.p.A. |
| --- | --- |
| via Modena 12 |
| 40019 Sant'Agata Bolognese (BO) |
| Olaszország |

(53)

Automobili Lamborghini S.p.A.

via Modena 12

40019 Sant'Agata Bolognese (BO)

Olaszország

| (54) | Litex Motors AD |
| --- | --- |
| 3 Lachezar Stanchev Str., 2nd floor, |
| 1706 Szófia |
| Bulgária |

(54)

Litex Motors AD

3 Lachezar Stanchev Str., 2nd floor,

1706 Szófia

Bulgária

| (55) | Lotus Cars Ltd. |
| --- | --- |
| Hethel Norwich |
| Norfolk |
| NR14 8EZ |
| Egyesült Királyság |

(55)

Lotus Cars Ltd.

Hethel Norwich

Norfolk

NR14 8EZ

Egyesült Királyság

| (56) | Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Németország |

(56)

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Németország

| (57) | Mahindra & Mahindra Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Róma) |
| Olaszország |

(57)

Mahindra & Mahindra Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Róma)

Olaszország

| (58) | Maruti Suzuki India Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Németország |

(58)

Maruti Suzuki India Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Németország

| (59) | Maserati S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Ciro Menotti 322 |
| 41122 Modena |
| Olaszország |

(59)

Maserati S.p.A.

Viale Ciro Menotti 322

41122 Modena

Olaszország

| (60) | Mazda Motor Corporation
  Képviselője az Európai Unióban:





  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| 61440 Oberursel/Ts |
| Németország |

(60)

Mazda Motor Corporation

Képviselője az Európai Unióban:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

61440 Oberursel/Ts

Németország

| (61) | McLaren Automotive Ltd. |
| --- | --- |
| Chertsey Road |
| Woking |
| Surrey GU21 4YH |
| Egyesült Királyság |

(61)

McLaren Automotive Ltd.

Chertsey Road

Woking

Surrey GU21 4YH

Egyesült Királyság

| (62) | Mercedes-AMG GmbH |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 HPC F 403 |
| 70327 Stuttgart, |
| Németország |

(62)

Mercedes-AMG GmbH

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229 HPC F 403

70327 Stuttgart,

Németország

| (63) | MG Motor UK Ltd. |
| --- | --- |
| International HQ |
| Q Gate |
| Low Hill Lane |
| Birmingham |
| B31 2BQ |
| Egyesült Királyság |

(63)

MG Motor UK Ltd.

International HQ

Q Gate

Low Hill Lane

Birmingham

B31 2BQ

Egyesült Királyság

| (64) | Mitsubishi Motors Corporation MMC
  Képviselője az Európai Unióban:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Hollandia |

(64)

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Képviselője az Európai Unióban:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Hollandia

| (65) | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh
  Képviselője az Európai Unióban:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Hollandia |

(65)

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh

Képviselője az Európai Unióban:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Hollandia

| (66) | Morgan Technologies Ltd. |
| --- | --- |
| Pickersleigh Road Malvern Link |
| Worcestershire |
| WR14 2LL |
| Egyesült Királyság |

(66)

Morgan Technologies Ltd.

Pickersleigh Road Malvern Link

Worcestershire

WR14 2LL

Egyesült Királyság

| (67) | National Electric Vehicle Sweden A.B. |
| --- | --- |
| Saabvägen 5 |
| SE-461 38 Trollhättan |
| Svédország |

(67)

National Electric Vehicle Sweden A.B.

Saabvägen 5

SE-461 38 Trollhättan

Svédország

| (68) | Nissan International SA
  Képviselője az Európai Unióban:





  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Brüsszel |
| Belgium |

(68)

Nissan International SA

Képviselője az Európai Unióban:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Brüsszel

Belgium

| (69) | Noble Automotive Ltd |
| --- | --- |
| 24a Centurion Way |
| Meridian Business Park |
| Leicester LE19 1WH |
| Egyesült Királyság |

(69)

Noble Automotive Ltd

24a Centurion Way

Meridian Business Park

Leicester LE19 1WH

Egyesült Királyság

| (70) | Adam Opel GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Németország |

(70)

Adam Opel GmbH

Bahnhofsplatz 1IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Németország

| (71) | Pagani Automobili S.p.A. |
| --- | --- |
| Via dell' Artigianato 5 |
| 41018 San Cesario sul Panaro (Modena), |
| Olaszország |

(71)

Pagani Automobili S.p.A.

Via dell' Artigianato 5

41018 San Cesario sul Panaro (Modena),

Olaszország

| (72) | PGO Automobiles |
| --- | --- |
| ZA de la pyramide |
| 30380 SAINT CHRISTOL les Alès |
| Franciaország |

(72)

PGO Automobiles

ZA de la pyramide

30380 SAINT CHRISTOL les Alès

Franciaország

| (73) | Radical Motorsport Ltd. |
| --- | --- |
| 24 Ivatt Way Business Park |
| Westwood |
| Peterborough |
| PE3 7PG |
| Egyesült Királyság |

(73)

Radical Motorsport Ltd.

24 Ivatt Way Business Park

Westwood

Peterborough

PE3 7PG

Egyesült Királyság

| (74) | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Franciaország |

(74)

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Franciaország

| (75) | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon TER L10 0 01 |
| 69802 Saint Priest Cedex |
| Franciaország |

(75)

Renault Trucks

99 Route de Lyon TER L10 0 01

69802 Saint Priest Cedex

Franciaország

| (76) | Rolls-Royce Motor Cars Ltd. |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Németország |

(76)

Rolls-Royce Motor Cars Ltd.

Petuelring 130

80788 München

Németország

| (77) | Secma S.A.S. |
| --- | --- |
| Rue Denfert Rochereau |
| 59580 Aniche |
| Franciaország |

(77)

Secma S.A.S.

Rue Denfert Rochereau

59580 Aniche

Franciaország

| (78) | Shanghai Maple Automobile Co Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  LTI Vehicles Ltd |
| --- | --- |
| Holyhead Road |
| Coventry |
| CV5 8JJ |
| Egyesült Királyság |

(78)

Shanghai Maple Automobile Co Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

LTI Vehicles Ltd

Holyhead Road

Coventry

CV5 8JJ

Egyesült Királyság

| (79) | SsangYong Motor Company
  Képviselője az Európai Unióban:





  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| Németország |

(79)

SsangYong Motor Company

Képviselője az Európai Unióban:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

Németország

| (80) | Suzuki Motor Corporation
  Képviselője az Európai Unióban:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Németország |

(80)

Suzuki Motor Corporation

Képviselője az Európai Unióban:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Németország

| (81) | Suzuki Motor Thailand Co. Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Németország |

(81)

Suzuki Motor Thailand Co. Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Németország

| (82) | Taiqi Electric Vehicle Co Limited
  Képviselője az Európai Unióban:





  Quickstart 05/14 |
| --- | --- |
| Vermögensverwaltung GmbH |
| Ganghoferstraße 33 |
| 80399 München |
| Németország |

(82)

Taiqi Electric Vehicle Co Limited

Képviselője az Európai Unióban:

Quickstart 05/14

Vermögensverwaltung GmbH

Ganghoferstraße 33

80399 München

Németország

| (83) | Tata Motors Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Tata Motors European Technical Centre Plc. |
| --- | --- |
| International Automotive Research Centre |
| University of Warwick |
| Coventry |
| CV4 7AL |
| Egyesült Királyság |

(83)

Tata Motors Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Tata Motors European Technical Centre Plc.

International Automotive Research Centre

University of Warwick

Coventry

CV4 7AL

Egyesült Királyság

| (84) | Tazzari GL S.p.A. |
| --- | --- |
| VIA Selice Provinciale 42/E |
| 40026 Imola |
| Bologna |
| Olaszország |

(84)

Tazzari GL S.p.A.

VIA Selice Provinciale 42/E

40026 Imola

Bologna

Olaszország

| (85) | Tesla Motors Ltd.
  Képviselője az Európai Unióban:





  Tesla Motors NL |
| --- | --- |
| 7-9 Atlasstraat |
| 5047 RG Tilburg |
| Hollandia |

(85)

Tesla Motors Ltd.

Képviselője az Európai Unióban:

Tesla Motors NL

7-9 Atlasstraat

5047 RG Tilburg

Hollandia

| (86) | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Brüsszel |
| Belgium |

(86)

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Brüsszel

Belgium

| (87) | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK building |
| Assar Gabrielssons väg |
| 405 31 Göteborg |
| Svédország |

(87)

Volvo Car Corporation

VAK building

Assar Gabrielssons väg

405 31 Göteborg

Svédország

| (88) | Csoportosulás: BMW Group |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Németország |

(88)

Csoportosulás: BMW Group

Petuelring 130

80788 München

Németország

| (89) | Csoportosulás: Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 |
| 70546 Stuttgart |
| Németország |

(89)

Csoportosulás: Daimler AG

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229

70546 Stuttgart

Németország

| (90) | Csoportosulás: FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Olaszország |

(90)

Csoportosulás: FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Olaszország

| (91) | Csoportosulás: Ford-Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry Ford Strasse 1 |
| 50725 Köln |
| Németország |

(91)

Csoportosulás: Ford-Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry Ford Strasse 1

50725 Köln

Németország

| (92) | Csoportosulás: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Németország |

(92)

Csoportosulás: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Németország

| (93) | Csoportosulás: Honda Motor Europe Ltd. |
| --- | --- |
| 470 London Road Slough |
| Berkshire SL3 8QY |
| Egyesült Királyság |

(93)

Csoportosulás: Honda Motor Europe Ltd.

470 London Road Slough

Berkshire SL3 8QY

Egyesült Királyság

| (94) | Csoportosulás: Hyundai |
| --- | --- |
| Hyundai Motor Europe GmbH |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Németország |

(94)

Csoportosulás: Hyundai

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Németország

| (95) | Csoportosulás: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Németország |

(95)

Csoportosulás: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Németország

| (96) | Csoportosulás: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Hollandia |

(96)

Csoportosulás: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Hollandia

| (97) | Csoportosulás: Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 |
| Guyancourt Cedex |
| Franciaország |

(97)

Csoportosulás: Renault

1 Avenue du Golf

78288

Guyancourt Cedex

Franciaország

| (98) | Csoportosulás: Suzuki |
| --- | --- |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Németország |

(98)

Csoportosulás: Suzuki

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Németország

| (99) | Csoportosulás: Tata Motors Ltd., Jaguar Cars Ltd., Land Rover |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry CV3 4LF |
| Egyesült Királyság |

(99)

Csoportosulás: Tata Motors Ltd., Jaguar Cars Ltd., Land Rover

Abbey Road

Whitley

Coventry CV3 4LF

Egyesült Királyság

Kelt Brüsszelben, 2018. január 19-én.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 140., 2009.6.5., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

1. táblázat

A gyártók teljesítményére vonatkozó, a 443/2009/EK rendelet 8. cikke (5) bekezdésének második albekezdése szerint megerősített, illetőleg módosított adatok

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A gyártó neve | Csoportosulás, eltérés | A nyilvántartásba vett járművek száma | Átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (100 %) | Fajlagos kibocsátási célérték | Távolság a célértéktől | Távolság a célértéktől, kiigazítva | Átlagos tömeg | Átlagos CO2-kibocsátás (100 %) |
| ADIDOR VOITURES SAS | DMD | 16 | 179,000 | | | | 1 300,00 | 179,000 |
| ALFA ROMEO SPA | P3 | 63 120 | 115,042 | 128,478 | – 13,436 | – 13,436 | 1 359,09 | 115,042 |
| ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GMBH E CO KG | DMD | 773 | 172,604 | | | | 1 873,15 | 172,604 |
| ANHUI JIANGHUAI AUTOMOBILE | DMD | 52 | 232,692 | | | | 1 586,92 | 232,692 |
| ASTON MARTIN LAGONDA LTD | D | 1 367 | 308,661 | 309,000 | – 0,339 | – 0,339 | 1 830,98 | 308,661 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 614 686 | 103,312 | 122,810 | – 19,498 | – 19,498 | 1 235,06 | 103,312 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 889 051 | 101,748 | 123,348 | – 21,600 | – 21,600 | 1 246,84 | 101,748 |
| AVTOVAZ JSC | P10 | 2 676 | 180,060 | 120,367 | 59,693 | 59,693 | 1 181,62 | 180,060 |
| BENTLEY MOTORS LTD | D | 3 260 | 285,502 | 294,000 | – 8,498 | – 8,682 | 2 499,31 | 285,502 |
| BLUECAR SAS | | 1 466 | 0,000 | 128,873 | – 128,873 | – 128,873 | 1 367,74 | 0,000 |
| BLUECAR ITALY SRL | | 8 | 0,000 | 133,089 | – 133,089 | – 133,089 | 1 460,00 | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | P1 | 973 555 | 121,947 | 138,104 | – 16,157 | – 16,218 | 1 569,72 | 121,983 |
| BMW M GMBH | P1 | 15 780 | 175,968 | 144,250 | 31,718 | 30,524 | 1 704,21 | 175,976 |
| BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED | DMD | 32 | 0,000 | | | | 2 455,00 | 0,000 |
| CATERHAM CARS LIMITED | DMD | 130 | 150,438 | | | | 644,54 | 150,438 |
| CHEVROLET ITALIA SPA | P5 | 1 | 116,000 | 120,293 | – 4,293 | – 4,293 | 1 180,00 | 116,000 |
| FCA US LLC | P3 | 104 390 | 146,673 | 142,421 | 4,252 | 4,199 | 1 664,19 | 146,673 |
| CNG-TECHNIK GMBH | P4 | 567 | 162,695 | 137,799 | 24,896 | 24,896 | 1 563,05 | 162,695 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P10 | 414 892 | 117,432 | 121,203 | – 3,771 | – 3,771 | 1 199,90 | 117,432 |
| DAIMLER AG | P2 | 910 189 | 124,543 | 138,640 | – 14,097 | – 14,236 | 1 581,46 | 125,012 |
| DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV | DMD | 5 | 178,000 | | | | 865,00 | 178,000 |
| DR MOTOR COMPANY SRL | DMD | 490 | 147,808 | | | | 1 183,29 | 147,808 |
| FERRARI SPA | D | 2 482 | 281,007 | 290,000 | – 8,993 | – 8,993 | 1 710,05 | 281,007 |
| FCA ITALY SPA | P3 | 768 863 | 115,961 | 119,443 | – 3,482 | – 3,484 | 1 161,40 | 115,961 |
| FORD INDIA PRIVATE LIMITED | P4 | 7 363 | 113,646 | 114,583 | – 0,937 | – 0,955 | 1 055,05 | 113,646 |
| FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED | P4 | 1 | 206,000 | 173,762 | 32,238 | 32,238 | 2 350,00 | 206,000 |
| FORD MOTOR COMPANY | P4 | 16 184 | 216,871 | 149,108 | 67,763 | 67,547 | 1 810,52 | 216,871 |
| FORD-WERKE GMBH | P4 | 1 010 774 | 118,435 | 128,663 | – 10,228 | – 10,241 | 1 363,15 | 118,435 |
| FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD | ND | 30 249 | 158,756 | 164,616 | – 5,860 | – 5,930 | 1 606,29 | 158,756 |
| GENERAL MOTORS COMPANY | P5 | 1 138 | 265,656 | 151,235 | 114,421 | 114,421 | 1 857,07 | 265,656 |
| GENERAL MOTORS HOLDINGS LLC | P5 | 642 | 267,399 | 152,108 | 115,291 | 115,291 | 1 876,16 | 267,399 |
| GM KOREA COMPANY | P5 | 378 | 121,569 | 124,182 | – 2,613 | – 2,613 | 1 265,09 | 121,577 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | DMD | 167 | 184,964 | | | | 1 751,60 | 184,964 |
| HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD | P6 | 5 | 128,800 | 118,657 | 10,143 | 10,143 | 1 144,20 | 128,800 |
| HONDA MOTOR CO LTD | P6 | 66 732 | 116,989 | 123,400 | – 6,411 | – 6,411 | 1 247,98 | 116,989 |
| HONDA TURKIYE AS | P6 | 1 081 | 154,871 | 125,445 | 29,426 | 29,426 | 1 292,73 | 154,871 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | P6 | 83 283 | 134,565 | 135,144 | – 0,579 | – 0,579 | 1 504,95 | 134,565 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | P7 | 78 881 | 131,212 | 135,580 | – 4,368 | – 4,368 | 1 514,51 | 131,212 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS | P7 | 164 974 | 112,035 | 115,761 | – 3,726 | – 3,726 | 1 080,83 | 112,035 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | P7 | 245 611 | 130,815 | 133,970 | – 3,155 | – 3,155 | 1 479,27 | 130,815 |
| HYUNDAI MOTOR EUROPE GMBH | P7 | 840 | 109,012 | 116,796 | – 7,784 | – 7,784 | 1 103,47 | 109,012 |
| HYUNDAI MOTOR INDIA LTD | P7 | 15 | 114,533 | 118,194 | – 3,661 | – 3,661 | 1 134,07 | 114,533 |
| ISUZU MOTORS LTD | DMD | 9 | 198,556 | | | | 2 015,00 | 198,556 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | P12/ND | 225 192 | 149,841 | 178,025 | – 28,184 | – 28,184 | 1 953,39 | 149,841 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P8 | 250 700 | 119,687 | 127,681 | – 7,994 | – 7,994 | 1 341,65 | 119,687 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P8 | 171 005 | 132,348 | 132,789 | – 0,441 | – 0,441 | 1 453,42 | 132,348 |
| KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB | DMD | 4 | 377,750 | | | | 1 432,75 | 377,750 |
| KTM-SPORTMOTORCYCLE AG | DMD | 30 | 189,967 | | | | 895,00 | 189,967 |
| LADA AUTOMOBILE GMBH | DMD | 889 | 215,847 | | | | 1 284,97 | 215,847 |
| AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA | D | 856 | 315,729 | 318,000 | – 2,271 | – 2,271 | 1 693,16 | 315,729 |
| LITEX MOTORS AD | DMD | 51 | 181,902 | | | | 1 720,78 | 181,902 |
| LOTUS CARS LIMITED | DMD | 784 | 207,352 | | | | 1 199,71 | 207,352 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | P11/ND | 137 789 | 120,610 | 123,114 | – 2,504 | – 2,504 | 1 186,03 | 120,610 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | DMD | 396 | 172,326 | | | | 1 825,89 | 172,326 |
| MARUTI SUZUKI INDIA LTD | P11/ND | 14 234 | 100,181 | 123,114 | – 22,933 | – 22,934 | 960,77 | 100,181 |
| MASERATI SPA | D | 7 111 | 197,005 | 245,000 | – 47,995 | – 48,023 | 2 072,67 | 197,005 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | ND | 219 859 | 126,740 | 129,426 | – 2,686 | – 2,687 | 1 323,59 | 126,740 |
| MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED | D | 739 | 262,188 | 275,000 | – 12,812 | – 12,812 | 1 493,83 | 262,188 |
| MERCEDES-AMG GMBH | P2 | 2 194 | 220,390 | 141,170 | 79,220 | 77,774 | 1 636,83 | 220,390 |
| MG MOTOR UK LIMITED | D | 4 159 | 126,445 | 146,000 | – 19,555 | – 19,555 | 1 305,57 | 126,445 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P9 | 78 199 | 125,408 | 140,027 | – 14,619 | – 14,619 | 1 611,81 | 125,408 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P9 | 26 176 | 96,226 | 108,560 | – 12,334 | – 12,334 | 923,26 | 96,226 |
| MORGAN TECHNOLOGIES LTD | DMD | 473 | 187,977 | | | | 1 080,64 | 187,977 |
| NATIONAL ELECTRIC VEHICLE SWEDEN | DMD | 1 | 161,000 | | | | 1 910,00 | 161,000 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 550 090 | 116,666 | 129,402 | – 12,736 | – 12,736 | 1 379,31 | 116,666 |
| NOBLE AUTOMOTIVE LTD | DMD | 2 | 333,000 | | | | 1 416,00 | 333,000 |
| ADAM OPEL AG | P5 | 968 401 | 122,854 | 127,667 | – 4,813 | – 4,813 | 1 341,36 | 122,854 |
| PAGANI AUTOMOBILI SPA | DMD | 1 | 343,000 | | | | 1 487,00 | 343,000 |
| PGO AUTOMOBILES | DMD | 26 | 172,423 | | | | 1 065,54 | 172,423 |
| RADICAL MOTORSPORT LTD | DMD | 5 | 319,800 | | | | 1 088,40 | 319,800 |
| RENAULT SAS | P10 | 1 128 508 | 105,185 | 125,246 | – 20,061 | – 20,063 | 1 288,38 | 105,185 |
| RENAULT TRUCKS | DMD | 49 | 172,184 | | | | 2 172,04 | 172,184 |
| ROLLS-ROYCE MOTOR CARS LTD | P1 | 756 | 334,075 | 183,226 | 150,849 | 148,449 | 2 557,09 | 334,075 |
| SECMA SAS | DMD | 39 | 132,846 | | | | 678,79 | 132,846 |
| SHANGHAI MAPLE AUTOMOBILE CO LTD | DMD | 1 | 256,000 | | | | 1 455,00 | 256,000 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | ND | 18 228 | 153,254 | 167,573 | – 14,319 | – 14,319 | 1 633,60 | 153,254 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | P11/ND | 14 893 | 156,047 | 123,114 | 32,933 | 32,806 | 1 111,88 | 156,047 |
| SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD | P11/ND | 26 427 | 96,760 | 123,114 | – 26,354 | – 26,354 | 882,11 | 96,760 |
| TAIQI ELECTRIC VEHICLE CO. LIMITED | DMD | 1 | 0,000 | | | | 1 313,00 | 0,000 |
| TATA MOTORS LIMITED | P12/ND | 5 | 149,800 | 178,025 | – 28,225 | – 28,225 | 1 485,00 | 149,800 |
| TAZZARI GL SPA | DMD | 2 | 0,000 | | | | 712,00 | 0,000 |
| TESLA MOTORS LTD | | 10 829 | 0,000 | 169,018 | – 169,018 | – 169,018 | 2 246,18 | 0,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | | 616 164 | 105,447 | 126,835 | – 21,388 | – 21,834 | 1 323,15 | 105,447 |
| VOLVO CAR CORPORATION | | 270 854 | 121,166 | 145,620 | – 24,454 | – 24,454 | 1 734,20 | 121,166 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

A gyártó neve

Csoportosulás, eltérés

A nyilvántartásba vett járművek száma

Átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (100 %)

Fajlagos kibocsátási célérték

Távolság a célértéktől

Távolság a célértéktől, kiigazítva

Átlagos tömeg

Átlagos CO2-kibocsátás (100 %)

ADIDOR VOITURES SAS

DMD

16

179,000

1 300,00

179,000

ALFA ROMEO SPA

P3

63 120

115,042

128,478

– 13,436

– 13,436

1 359,09

115,042

ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GMBH E CO KG

DMD

773

172,604

1 873,15

172,604

ANHUI JIANGHUAI AUTOMOBILE

DMD

52

232,692

1 586,92

232,692

ASTON MARTIN LAGONDA LTD

D

1 367

308,661

309,000

– 0,339

– 0,339

1 830,98

308,661

AUTOMOBILES CITROEN

614 686

103,312

122,810

– 19,498

– 19,498

1 235,06

103,312

AUTOMOBILES PEUGEOT

889 051

101,748

123,348

– 21,600

– 21,600

1 246,84

101,748

AVTOVAZ JSC

P10

2 676

180,060

120,367

59,693

59,693

1 181,62

180,060

BENTLEY MOTORS LTD

D

3 260

285,502

294,000

– 8,498

– 8,682

2 499,31

285,502

BLUECAR SAS

1 466

0,000

128,873

– 128,873

– 128,873

1 367,74

0,000

BLUECAR ITALY SRL

8

0,000

133,089

– 133,089

– 133,089

1 460,00

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

P1

973 555

121,947

138,104

– 16,157

– 16,218

1 569,72

121,983

BMW M GMBH

P1

15 780

175,968

144,250

31,718

30,524

1 704,21

175,976

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

DMD

32

0,000

2 455,00

0,000

CATERHAM CARS LIMITED

DMD

130

150,438

644,54

150,438

CHEVROLET ITALIA SPA

P5

1

116,000

120,293

– 4,293

– 4,293

1 180,00

116,000

FCA US LLC

P3

104 390

146,673

142,421

4,252

4,199

1 664,19

146,673

CNG-TECHNIK GMBH

P4

567

162,695

137,799

24,896

24,896

1 563,05

162,695

AUTOMOBILE DACIA SA

P10

414 892

117,432

121,203

– 3,771

– 3,771

1 199,90

117,432

DAIMLER AG

P2

910 189

124,543

138,640

– 14,097

– 14,236

1 581,46

125,012

DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV

DMD

5

178,000

865,00

178,000

DR MOTOR COMPANY SRL

DMD

490

147,808

1 183,29

147,808

FERRARI SPA

D

2 482

281,007

290,000

– 8,993

– 8,993

1 710,05

281,007

FCA ITALY SPA

P3

768 863

115,961

119,443

– 3,482

– 3,484

1 161,40

115,961

FORD INDIA PRIVATE LIMITED

P4

7 363

113,646

114,583

– 0,937

– 0,955

1 055,05

113,646

FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED

P4

1

206,000

173,762

32,238

32,238

2 350,00

206,000

FORD MOTOR COMPANY

P4

16 184

216,871

149,108

67,763

67,547

1 810,52

216,871

FORD-WERKE GMBH

P4

1 010 774

118,435

128,663

– 10,228

– 10,241

1 363,15

118,435

FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD

ND

30 249

158,756

164,616

– 5,860

– 5,930

1 606,29

158,756

GENERAL MOTORS COMPANY

P5

1 138

265,656

151,235

114,421

114,421

1 857,07

265,656

GENERAL MOTORS HOLDINGS LLC

P5

642

267,399

152,108

115,291

115,291

1 876,16

267,399

GM KOREA COMPANY

P5

378

121,569

124,182

– 2,613

– 2,613

1 265,09

121,577

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

DMD

167

184,964

1 751,60

184,964

HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD

P6

5

128,800

118,657

10,143

10,143

1 144,20

128,800

HONDA MOTOR CO LTD

P6

66 732

116,989

123,400

– 6,411

– 6,411

1 247,98

116,989

HONDA TURKIYE AS

P6

1 081

154,871

125,445

29,426

29,426

1 292,73

154,871

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

P6

83 283

134,565

135,144

– 0,579

– 0,579

1 504,95

134,565

HYUNDAI MOTOR COMPANY

P7

78 881

131,212

135,580

– 4,368

– 4,368

1 514,51

131,212

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS

P7

164 974

112,035

115,761

– 3,726

– 3,726

1 080,83

112,035

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

P7

245 611

130,815

133,970

– 3,155

– 3,155

1 479,27

130,815

HYUNDAI MOTOR EUROPE GMBH

P7

840

109,012

116,796

– 7,784

– 7,784

1 103,47

109,012

HYUNDAI MOTOR INDIA LTD

P7

15

114,533

118,194

– 3,661

– 3,661

1 134,07

114,533

ISUZU MOTORS LTD

DMD

9

198,556

2 015,00

198,556

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

P12/ND

225 192

149,841

178,025

– 28,184

– 28,184

1 953,39

149,841

KIA MOTORS CORPORATION

P8

250 700

119,687

127,681

– 7,994

– 7,994

1 341,65

119,687

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P8

171 005

132,348

132,789

– 0,441

– 0,441

1 453,42

132,348

KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB

DMD

4

377,750

1 432,75

377,750

KTM-SPORTMOTORCYCLE AG

DMD

30

189,967

895,00

189,967

LADA AUTOMOBILE GMBH

DMD

889

215,847

1 284,97

215,847

AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA

D

856

315,729

318,000

– 2,271

– 2,271

1 693,16

315,729

LITEX MOTORS AD

DMD

51

181,902

1 720,78

181,902

LOTUS CARS LIMITED

DMD

784

207,352

1 199,71

207,352

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

P11/ND

137 789

120,610

123,114

– 2,504

– 2,504

1 186,03

120,610

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

DMD

396

172,326

1 825,89

172,326

MARUTI SUZUKI INDIA LTD

P11/ND

14 234

100,181

123,114

– 22,933

– 22,934

960,77

100,181

MASERATI SPA

D

7 111

197,005

245,000

– 47,995

– 48,023

2 072,67

197,005

MAZDA MOTOR CORPORATION

ND

219 859

126,740

129,426

– 2,686

– 2,687

1 323,59

126,740

MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED

D

739

262,188

275,000

– 12,812

– 12,812

1 493,83

262,188

MERCEDES-AMG GMBH

P2

2 194

220,390

141,170

79,220

77,774

1 636,83

220,390

MG MOTOR UK LIMITED

D

4 159

126,445

146,000

– 19,555

– 19,555

1 305,57

126,445

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P9

78 199

125,408

140,027

– 14,619

– 14,619

1 611,81

125,408

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P9

26 176

96,226

108,560

– 12,334

– 12,334

923,26

96,226

MORGAN TECHNOLOGIES LTD

DMD

473

187,977

1 080,64

187,977

NATIONAL ELECTRIC VEHICLE SWEDEN

DMD

1

161,000

1 910,00

161,000

NISSAN INTERNATIONAL SA

550 090

116,666

129,402

– 12,736

– 12,736

1 379,31

116,666

NOBLE AUTOMOTIVE LTD

DMD

2

333,000

1 416,00

333,000

ADAM OPEL AG

P5

968 401

122,854

127,667

– 4,813

– 4,813

1 341,36

122,854

PAGANI AUTOMOBILI SPA

DMD

1

343,000

1 487,00

343,000

PGO AUTOMOBILES

DMD

26

172,423

1 065,54

172,423

RADICAL MOTORSPORT LTD

DMD

5

319,800

1 088,40

319,800

RENAULT SAS

P10

1 128 508

105,185

125,246

– 20,061

– 20,063

1 288,38

105,185

RENAULT TRUCKS

DMD

49

172,184

2 172,04

172,184

ROLLS-ROYCE MOTOR CARS LTD

P1

756

334,075

183,226

150,849

148,449

2 557,09

334,075

SECMA SAS

DMD

39

132,846

678,79

132,846

SHANGHAI MAPLE AUTOMOBILE CO LTD

DMD

1

256,000

1 455,00

256,000

SSANGYONG MOTOR COMPANY

ND

18 228

153,254

167,573

– 14,319

– 14,319

1 633,60

153,254

SUZUKI MOTOR CORPORATION

P11/ND

14 893

156,047

123,114

32,933

32,806

1 111,88

156,047

SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD

P11/ND

26 427

96,760

123,114

– 26,354

– 26,354

882,11

96,760

TAIQI ELECTRIC VEHICLE CO. LIMITED

DMD

1

0,000

1 313,00

0,000

TATA MOTORS LIMITED

P12/ND

5

149,800

178,025

– 28,225

– 28,225

1 485,00

149,800

TAZZARI GL SPA

DMD

2

0,000

712,00

0,000

TESLA MOTORS LTD

10 829

0,000

169,018

– 169,018

– 169,018

2 246,18

0,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

616 164

105,447

126,835

– 21,388

– 21,834

1 323,15

105,447

VOLVO CAR CORPORATION

270 854

121,166

145,620

– 24,454

– 24,454

1 734,20

121,166

2. táblázat

A csoportosulások teljesítményére vonatkozó, a 443/2009/EK rendelet 8. cikke (5) bekezdésének második albekezdése szerint megerősített, illetőleg módosított adatok

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A csoportosulás elnevezése | Csoportosulás | A nyilvántartásba vett járművek száma | Átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (100 %) | Fajlagos kibocsátási célérték | Távolság a célértéktől | Távolság a célértéktől, kiigazítva | Átlagos tömeg | Átlagos CO2-kibocsátás (100 %) |
| BMW GROUP | P1 | 990 091 | 122,970 | 138,236 | – 15,266 | – 15,389 | 1 572,62 | 123,006 |
| DAIMLER AG | P2 | 912 383 | 124,774 | 138,646 | – 13,872 | – 14,020 | 1 581,59 | 125,241 |
| FCA ITALY SPA | P3 | 936 373 | 119,323 | 122,614 | – 3,291 | – 3,299 | 1 230,78 | 119,323 |
| FORD-WERKE GMBH | P4 | 1 034 889 | 119,964 | 128,888 | – 8,924 | – 8,938 | 1 368,07 | 119,964 |
| GENERAL MOTORS | P5 | 970 560 | 123,117 | 127,710 | – 4,593 | – 4,593 | 1 342,29 | 123,117 |
| HONDA MOTOR EUROPE LTD | P6 | 151 101 | 126,948 | 129,887 | – 2,939 | – 2,939 | 1 389,93 | 126,948 |
| HYUNDAI | P7 | 490 321 | 124,522 | 128,073 | – 3,551 | – 3,551 | 1 350,23 | 124,522 |
| KIA | P8 | 421 705 | 124,821 | 129,752 | – 4,931 | – 4,931 | 1 386,97 | 124,821 |
| MITSUBISHI MOTORS | P9 | 104 375 | 118,090 | 132,136 | – 14,046 | – 14,046 | 1 439,13 | 118,090 |
| RENAULT | P10 | 1 546 076 | 108,601 | 124,153 | – 15,552 | – 15,553 | 1 264,45 | 108,601 |
| SUZUKI POOL | P11/ND | 193 343 | 118,576 | 123,114 | – 4,538 | – 4,542 | 1 122,19 | 118,576 |
| TATA MOTORS LTD, JAGUAR CARS LTD, LAND ROVER | P12/ND | 225 197 | 149,841 | 178,025 | – 28,184 | – 28,184 | 1 953,38 | 149,841 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

A csoportosulás elnevezése

Csoportosulás

A nyilvántartásba vett járművek száma

Átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (100 %)

Fajlagos kibocsátási célérték

Távolság a célértéktől

Távolság a célértéktől, kiigazítva

Átlagos tömeg

Átlagos CO2-kibocsátás (100 %)

BMW GROUP

P1

990 091

122,970

138,236

– 15,266

– 15,389

1 572,62

123,006

DAIMLER AG

P2

912 383

124,774

138,646

– 13,872

– 14,020

1 581,59

125,241

FCA ITALY SPA

P3

936 373

119,323

122,614

– 3,291

– 3,299

1 230,78

119,323

FORD-WERKE GMBH

P4

1 034 889

119,964

128,888

– 8,924

– 8,938

1 368,07

119,964

GENERAL MOTORS

P5

970 560

123,117

127,710

– 4,593

– 4,593

1 342,29

123,117

HONDA MOTOR EUROPE LTD

P6

151 101

126,948

129,887

– 2,939

– 2,939

1 389,93

126,948

HYUNDAI

P7

490 321

124,522

128,073

– 3,551

– 3,551

1 350,23

124,522

KIA

P8

421 705

124,821

129,752

– 4,931

– 4,931

1 386,97

124,821

MITSUBISHI MOTORS

P9

104 375

118,090

132,136

– 14,046

– 14,046

1 439,13

118,090

RENAULT

P10

1 546 076

108,601

124,153

– 15,552

– 15,553

1 264,45

108,601

SUZUKI POOL

P11/ND

193 343

118,576

123,114

– 4,538

– 4,542

1 122,19

118,576

TATA MOTORS LTD, JAGUAR CARS LTD, LAND ROVER

P12/ND

225 197

149,841

178,025

– 28,184

– 28,184

1 953,38

149,841

Magyarázatok az 1. és a 2. táblázathoz:

A oszlop:

1. táblázat: „A gyártó neve” az a gyártónév, amelyet az érintett gyártó a Bizottságnak bejelentett, ennek hiányában a tagállam nyilvántartásba vételt végző hatósága által nyilvántartott név.

2. táblázat: „A csoportosulás elnevezése” a csoportosulást vezető gyártó által bejelentett elnevezés.

B oszlop:

| | A „D” jelzés arra utal, hogy az adott kis mennyiségben termelő gyártó a 443/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a 2016. naptári év vonatkozásában jogosult eltérni az általános szabályoktól; |
| --- | --- |

A „D” jelzés arra utal, hogy az adott kis mennyiségben termelő gyártó a 443/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a 2016. naptári év vonatkozásában jogosult eltérni az általános szabályoktól;

| | Az „ND” jelzés arra utal, hogy az adott gyártó a megcélzott piac szűk voltára való tekintettel a 443/2009/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében a 2016. naptári év vonatkozásában jogosult eltérni az általános szabályoktól; |
| --- | --- |

Az „ND” jelzés arra utal, hogy az adott gyártó a megcélzott piac szűk voltára való tekintettel a 443/2009/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében a 2016. naptári év vonatkozásában jogosult eltérni az általános szabályoktól;

| | A „DMD” jelzés arra utal, hogy de minimis eltérés alkalmazandó a 443/2009/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében, vagyis az a gyártó, amelynek minden kapcsolt vállalkozásával együtt 2016-ban kevesebb mint 1 000 új járművét vették nyilvántartásba, nem köteles fajlagos kibocsátási célértéket teljesíteni; |
| --- | --- |

A „DMD” jelzés arra utal, hogy de minimis eltérés alkalmazandó a 443/2009/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében, vagyis az a gyártó, amelynek minden kapcsolt vállalkozásával együtt 2016-ban kevesebb mint 1 000 új járművét vették nyilvántartásba, nem köteles fajlagos kibocsátási célértéket teljesíteni;

| | A „P” jelzés arra utal, hogy az adott gyártó tagja egy, a 443/2009/EK rendelet 7. cikke alapján létrehozott (a 2. táblázatban felsorolt) csoportosulásnak, és a csoportosulásra vonatkozó megállapodás érvényes a 2016-os naptári évre. |
| --- | --- |

A „P” jelzés arra utal, hogy az adott gyártó tagja egy, a 443/2009/EK rendelet 7. cikke alapján létrehozott (a 2. táblázatban felsorolt) csoportosulásnak, és a csoportosulásra vonatkozó megállapodás érvényes a 2016-os naptári évre.

C oszlop:

„A nyilvántartásba vett járművek száma” a tagállamok által az adott naptári év folyamán nyilvántartásba vett összes új gépkocsi száma, nem számítva azokat a nyilvántartásba vételeket, amelyek a tömeget és/vagy a CO2-kibocsátás értékét nem tartalmazó adatrekordhoz kapcsolódnak, illetve azokat, amelyeket a gyártó nem ismer el magáénak. A nyilvántartásba vett járművek tagállamok által jelzett száma más tekintetben nem módosítható.

D oszlop:

Az „átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (100 %)” érték a gyártóhoz rendelt összes jármű átlagos fajlagos CO2-kibocsátása. Az átlagos fajlagos CO2-kibocsátások adott esetben figyelembe veszik az érintett gyártó által a Bizottsággal közölt hibákat. A számítás alapjául többek között azok az adatrekordok szolgáltak, amelyek érvényes tömeg- és CO2-kibocsátás-értéket tartalmaztak. Az átlagos fajlagos CO2-kibocsátás magában foglalja a 443/2009/EK rendelet 12. cikkében említett ökoinnovációkból fakadó kibocsátáscsökkentéseket is.

E oszlop:

A „fajlagos kibocsátási célérték” az adott gyártóhoz rendelt összes jármű tömegének átlaga alapján, a 443/2009/EK rendelet I. mellékletében található képlettel számított kibocsátási célérték.

F oszlop:

A „távolság a célértéktől” a D oszlopban megadott átlagos fajlagos CO2-kibocsátás és az E oszlopban megadott fajlagos kibocsátási célérték közötti különbség. Ha az F oszlopban feltüntetett érték pozitív előjelű, akkor az átlagos fajlagos CO2-kibocsátás nagyobb a fajlagos kibocsátási célértéknél.

G oszlop:

A „távolság a célértéktől, kiigazítva” oszlop az F oszlopban található értékeket tartalmazza, adott esetben a hibahatárral kiigazítva. A hibahatár csak akkor alkalmazandó, ha a gyártó az 1014/2010/EU bizottsági rendelet (1) 9. cikkének (3) bekezdése szerinti „B” kóddal megjelölt adatrekordokról előzetesen tájékoztatta a Bizottságot. A hibahatárt az alábbi képlet alapján kell számítani:

Hiba = [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] abszolút értéke, ahol:

| AC1 | = | a be nem azonosítható járműveket is figyelembe véve számított átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (a D oszlopban található érték); |
| --- | --- | --- |
| TG1 | = | a be nem azonosítható járműveket is figyelembe véve számított fajlagos kibocsátási célérték (az E oszlopban található érték); |
| AC2 | = | a be nem azonosítható járművek nélkül számított átlagos fajlagos CO2-kibocsátás; |
| TG2 | = | a be nem azonosítható járművek nélkül számított fajlagos kibocsátási célérték. |

AC1

=

a be nem azonosítható járműveket is figyelembe véve számított átlagos fajlagos CO2-kibocsátás (a D oszlopban található érték);

TG1

=

a be nem azonosítható járműveket is figyelembe véve számított fajlagos kibocsátási célérték (az E oszlopban található érték);

AC2

=

a be nem azonosítható járművek nélkül számított átlagos fajlagos CO2-kibocsátás;

TG2

=

a be nem azonosítható járművek nélkül számított fajlagos kibocsátási célérték.

I oszlop:

Az „átlagos CO2-kibocsátás (100 %)” érték a gyártóhoz rendelt összes jármű átlagos fajlagos CO2-kibocsátása. Az átlagos fajlagos CO2-kibocsátások adott esetben figyelembe veszik az érintett gyártó által a Bizottsággal közölt hibákat. A számítás alapjául többek között azok az adatrekordok szolgáltak, amelyek érvényes tömeg- és CO2-kibocsátás-értéket tartalmaztak, nem veszi azonban figyelembe a 443/2009/EK rendelet 12. cikkében említett ökoinnovációkból fakadó kibocsátáscsökkentéseket.

---

(1)  A Bizottság 1014/2010/EU rendelete (2010. november 10.) az új személygépkocsik nyilvántartásba vett adatainak a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyomon követéséről és bejelentéséről (HL L 293., 2010.11.11., 15. o.).

---