# Eiropas Savienības L 331/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 331 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 14. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 331

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 14. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2017/2307 (2017. gada 9. oktobris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību | 1 |
| | | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību | 4 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2308 (2017. gada 13. decembris) par atļauju lietot Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) preparātu par barības piedevu zīdāmiem sivēniem (atļaujas turētājs Chr. Hansen A/S) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2309 (2017. gada 13. decembris), ar ko iepriekšējos gados notikušās citu krājumu pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2017. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem, un groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/1345 | 23 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2310 (2017. gada 13. decembris), ar ko atver tarifa kvotu 2018. gadam dažu tādu preču importam Savienībā, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kuras iegūtas to lauksaimniecības produktu pārstrādē, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2014 | 36 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2311 (2017. gada 13. decembris), kas nosaka mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2016/2292 (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2312 (2017. gada 13. decembris) par atļauju Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparātu izmantot jaunā veidā par barības piedevu sivēnmātēm, zīdāmiem sivēniem un suņiem (atļaujas turētājs Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Eiropas pārstāvniecības birojs) (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2313 (2017. gada 13. decembris), ar ko nosaka formāta specifikācijas augu pasei, kas nepieciešama pārvietošanai Savienības teritorijā, un augu pasei, kas nepieciešama ievešanai un pārvietošanai aizsargājamā zonā | 44 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2314 (2017. gada 13. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 20. novembra līdz 2017. gada 30. novembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 31. decembrim, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras piena un piena produktu nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 2535/2001 | 53 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2315 (2017. gada 11. decembris), ar ko izveido pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) un nosaka iesaistīto dalībvalstu sarakstu | 57 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2316 (2017. gada 12. decembris), ar ko atceļ Lēmumu 92/176/EEK par kartēm, kas jānodrošina Animo tīkla izmantošanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8316)

   (
  1
  ) | 78 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2317 (2017. gada 13. decembris) par brīvprātīgas shēmas Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet Scheme atzīšanu, lai pierādītu atbilstību ilgtspējības kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un 2009/28/EK | 79 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2318 (2017. gada 13. decembris) par Austrālijas tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas, ko piemēro finanšu tirgiem, līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  ) | 81 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2319 (2017. gada 13. decembris) par Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā atzītām biržas sabiedrībām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  ) | 87 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2320 (2017. gada 13. decembris) par Amerikas Savienotajās Valstīs valsts mēroga vērtspapīru biržām un alternatīvajām tirdzniecības sistēmām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  ) | 94 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2017/2307 (2017. gada 9. oktobris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību

1

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību

4

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2308 (2017. gada 13. decembris) par atļauju lietot Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) preparātu par barības piedevu zīdāmiem sivēniem (atļaujas turētājs Chr. Hansen A/S) (
  1
  )

Bacillus subtilis

Bacillus licheniformis

Chr. Hansen A/S

1

19

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2309 (2017. gada 13. decembris), ar ko iepriekšējos gados notikušās citu krājumu pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2017. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem, un groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/1345

23

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2310 (2017. gada 13. decembris), ar ko atver tarifa kvotu 2018. gadam dažu tādu preču importam Savienībā, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kuras iegūtas to lauksaimniecības produktu pārstrādē, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2014

36

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2311 (2017. gada 13. decembris), kas nosaka mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2016/2292 (
  1
  )

1

39

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2312 (2017. gada 13. decembris) par atļauju Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparātu izmantot jaunā veidā par barības piedevu sivēnmātēm, zīdāmiem sivēniem un suņiem (atļaujas turētājs Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Eiropas pārstāvniecības birojs) (
  1
  )

Bacillus subtilis

Asahi Calpis Wellness Co. Ltd

Asahi Calpis Wellness Co. Ltd

1

41

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2313 (2017. gada 13. decembris), ar ko nosaka formāta specifikācijas augu pasei, kas nepieciešama pārvietošanai Savienības teritorijā, un augu pasei, kas nepieciešama ievešanai un pārvietošanai aizsargājamā zonā

44

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2314 (2017. gada 13. decembris), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 20. novembra līdz 2017. gada 30. novembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 31. decembrim, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras piena un piena produktu nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 2535/2001

53

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2315 (2017. gada 11. decembris), ar ko izveido pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) un nosaka iesaistīto dalībvalstu sarakstu

PESCO

57

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2316 (2017. gada 12. decembris), ar ko atceļ Lēmumu 92/176/EEK par kartēm, kas jānodrošina Animo tīkla izmantošanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8316)

   (
  1
  )

Animo

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8316)

1

78

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2317 (2017. gada 13. decembris) par brīvprātīgas shēmas Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet Scheme atzīšanu, lai pierādītu atbilstību ilgtspējības kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un 2009/28/EK

Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet Scheme

79

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2318 (2017. gada 13. decembris) par Austrālijas tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas, ko piemēro finanšu tirgiem, līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  )

1

81

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2319 (2017. gada 13. decembris) par Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā atzītām biržas sabiedrībām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  )

1

87

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2320 (2017. gada 13. decembris) par Amerikas Savienotajās Valstīs valsts mēroga vērtspapīru biržām un alternatīvajām tirdzniecības sistēmām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (
  1
  )

1

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/2307

(2017. gada 9. oktobris)

par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/436 (2)2017. gada 27. aprīlī tika parakstīts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību (“nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/436 (2)2017. gada 27. aprīlī tika parakstīts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību (“nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu.

| (2) | Nolīgumā Savienība un Čīles Republika atzīst par līdzvērtīgiem to attiecīgos noteikumus par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgumā Savienība un Čīles Republika atzīst par līdzvērtīgiem to attiecīgos noteikumus par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu kontroles sistēmas.

| (3) | Nolīguma mērķis ir veicināt bioloģisko produktu tirdzniecību, sekmēt bioloģiskās lauksaimniecības nozares attīstību un paplašināšanos Savienībā un Čīles Republikā un sasniegt augstu līmeni bioloģiskās ražošanas, kontroles sistēmu garantijas un bioloģisko produktu integritātes principu ievērošanā. Tā mērķis ir arī uzlabot bioloģisko produktu logotipu aizsardzību. un regulatīvo sadarbību starp Pusēm jautājumos, kas saistīti ar bioloģisko ražošanu. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma mērķis ir veicināt bioloģisko produktu tirdzniecību, sekmēt bioloģiskās lauksaimniecības nozares attīstību un paplašināšanos Savienībā un Čīles Republikā un sasniegt augstu līmeni bioloģiskās ražošanas, kontroles sistēmu garantijas un bioloģisko produktu integritātes principu ievērošanā. Tā mērķis ir arī uzlabot bioloģisko produktu logotipu aizsardzību. un regulatīvo sadarbību starp Pusēm jautājumos, kas saistīti ar bioloģisko ražošanu.

| (4) | Apvienotā bioloģisko produktu komiteja (“Apvienotā komiteja”), kas izveidota saskaņā ar nolīguma 8. panta 1. punktu, izskata atsevišķus nolīguma īstenošanas aspektus. Konkrētāk, Apvienotā komiteja ir pilnvarota grozīt produktu sarakstus, kas sniegti nolīguma I un II pielikumā. Būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras pārstāvēt Savienību minētajā Apvienotajā komitejā. |
| --- | --- |

(4)

Apvienotā bioloģisko produktu komiteja (“Apvienotā komiteja”), kas izveidota saskaņā ar nolīguma 8. panta 1. punktu, izskata atsevišķus nolīguma īstenošanas aspektus. Konkrētāk, Apvienotā komiteja ir pilnvarota grozīt produktu sarakstus, kas sniegti nolīguma I un II pielikumā. Būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras pārstāvēt Savienību minētajā Apvienotajā komitejā.

| (5) | Komisija būtu jāpilnvaro Savienības vārdā apstiprināt nolīguma I un II pielikumā sniegtajos produktu sarakstos veiktos grozījumus ar nosacījumu, ka tā informē dalībvalstu pārstāvjus par grozījumiem, kurus tā nodomājusi apstiprināt Apvienotajā komitejā, un nodrošina dalībvalstu pārstāvjus ar visu attiecīgo informāciju, kas vedinājusi to secināt, ka šādu līdzvērtību var pieņemt. |
| --- | --- |

(5)

Komisija būtu jāpilnvaro Savienības vārdā apstiprināt nolīguma I un II pielikumā sniegtajos produktu sarakstos veiktos grozījumus ar nosacījumu, ka tā informē dalībvalstu pārstāvjus par grozījumiem, kurus tā nodomājusi apstiprināt Apvienotajā komitejā, un nodrošina dalībvalstu pārstāvjus ar visu attiecīgo informāciju, kas vedinājusi to secināt, ka šādu līdzvērtību var pieņemt.

| (6) | Turklāt, lai varētu savlaicīgi reaģēt, kad līdzvērtības nosacījumi vairs netiek ievēroti, Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras vienpusēji apturēt līdzvērtības atzīšanu ar nosacījumu, ka tā pirms tam informē dalībvalstu pārstāvjus. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt, lai varētu savlaicīgi reaģēt, kad līdzvērtības nosacījumi vairs netiek ievēroti, Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras vienpusēji apturēt līdzvērtības atzīšanu ar nosacījumu, ka tā pirms tam informē dalībvalstu pārstāvjus.

| (7) | Gadījumos, ja dalībvalstu pārstāvji, kas veido bloķējošo mazākumu, iebilst pret Komisijas nostāju, Komisijai nevajadzētu būt tiesīgai apstiprināt grozījumus I un II pielikumā sniegtajos produktu sarakstos vai apturēt līdzvērtības atzīšanu. Tādos gadījumos Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikums Padomes lēmumam, pamatojoties uz Līguma 218. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Gadījumos, ja dalībvalstu pārstāvji, kas veido bloķējošo mazākumu, iebilst pret Komisijas nostāju, Komisijai nevajadzētu būt tiesīgai apstiprināt grozījumus I un II pielikumā sniegtajos produktu sarakstos vai apturēt līdzvērtības atzīšanu. Tādos gadījumos Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikums Padomes lēmumam, pamatojoties uz Līguma 218. panta 9. punktu.

| (8) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(8)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību.

2.   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 15. panta pirmajā daļā paredzēto paziņojumu (3).

3. pants

Komisija pārstāv Savienību Apvienotajā bioloģisko produktu komitejā.

4. pants

Grozījumus nolīguma I un II pielikumā sniegtajos produktu sarakstos, kas izdarīti saskaņā ar nolīguma 8. panta 3. punkta b) apakšpunktu, Komisija apstiprina Savienības vārdā.

Pirms Komisija apstiprina šādus grozījumus, tā informē dalībvalstu pārstāvjus par paredzēto Savienības nostāju, nodrošinot informācijas dokumentu, kas ietver tā līdzvērtības novērtējuma rezultātus, kurš veikts saistībā ar jauno vai atjaunināto produktu sarakstu, kas sniegts I vai II pielikumā, un kas ietver arī:

| a) | attiecīgo produktu sarakstu kopā ar norādi par gaidāmajiem daudzumiem eksportēšanai uz Savienību; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo produktu sarakstu kopā ar norādi par gaidāmajiem daudzumiem eksportēšanai uz Savienību;

| b) | ražošanas noteikumus, kas piemērojami attiecīgajiem produktiem Čīles Republikā, ar norādi par to, kā ir atrisinātas visas būtiskās atšķirības no attiecīgajiem Savienības noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

ražošanas noteikumus, kas piemērojami attiecīgajiem produktiem Čīles Republikā, ar norādi par to, kā ir atrisinātas visas būtiskās atšķirības no attiecīgajiem Savienības noteikumiem;

| c) | attiecīgā gadījumā – jaunu vai atjauninātu kontroles sistēmu, kas piemērojama attiecīgajiem produktiem, ar norādi par to, kā ir atrisinātas visas būtiskās atšķirības no attiecīgajiem Savienības noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – jaunu vai atjauninātu kontroles sistēmu, kas piemērojama attiecīgajiem produktiem, ar norādi par to, kā ir atrisinātas visas būtiskās atšķirības no attiecīgajiem Savienības noteikumiem;

| d) | jebkādu citu informāciju, ko Komisija uzskata par būtisku. |
| --- | --- |

d)

jebkādu citu informāciju, ko Komisija uzskata par būtisku.

Ja konkrēts skaits dalībvalstu pārstāvju, kas atbilst bloķējošajam mazākumam saskaņā ar Līguma 238. panta 3. punkta a) apakšpunkta otro daļu, ceļ iebildumus, Komisija iesniedz priekšlikumu saskaņā ar Līguma 218. panta 9. punktu.

5. pants

Jebkādu Savienības lēmumu saskaņā ar nolīguma 3. panta 4. un 5. punktu vienpusēji apturēt nolīguma IV pielikumā uzskaitīto normatīvo aktu līdzvērtības atzīšanu, tostarp minēto normatīvo aktu atjaunināšanu un konsolidētās redakcijas, kā minēts nolīguma V pielikumā, pieņem Komisija.

Pirms Komisija šādu lēmumu pieņem, tā informē dalībvalstu pārstāvjus saskaņā ar šā lēmuma 4. pantā noteikto procedūru.

6. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2018. gada 1. janvārī.

Luksemburgā, 2017. gada 9. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. KIISLER

---

(1)  
  2017. gada 14. septembra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes 2017. gada 6. marta Lēmums (ES) 2017/436 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību (OV L 67, 14.3.2017., 33. lpp.).

2

(3)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/4

---

TULKOJUMS

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par bioloģisko produktu tirdzniecību

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

no vienas puses, un

ČĪLES REPUBLIKA, turpmāk “Čīle”,

no otras puses,

turpmāk kopā “Puses”,

ATZĪDAMAS savu ilgstošo un ciešo tirdzniecības partnerību, kuras pamatā ir kopīgi principi un vērtības, kas atspoguļoti Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses;

APŅĒMUŠĀS veicināt to bioloģiskās ražošanas nozaru attīstību un paplašināšanos, radot jaunas eksporta iespējas;

CIEŠI APŅĒMUŠĀS veicināt bioloģisko produktu tirdzniecību un pārliecībā par to, ka šis nolīgums sekmēs bioloģiski audzētu un ražotu produktu tirdzniecību starp Pusēm;

CENŠOTIES stingri ievērot bioloģiskās ražošanas, kontroles sistēmu garantiju un bioloģisko produktu integritātes principus;

APŅĒMUŠĀS uzlabot regulatīvo sadarbību jautājumos, kas saistīti ar bioloģisko ražošanu;

ATZĪSTOT pārredzamības un savstarpīguma nozīmi starptautiskajā tirdzniecībā visu ieinteresēto personu labā;

IEVĒROJOT to, ka Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīgums par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā mudina PTO dalībvalstis izturēties pozitīvi un uzskatīt par līdzvērtīgiem citu dalībvalstu tehniskos noteikumus, pat ja tie atšķiras no pašu noteikumiem, ar noteikumu, ka tās uzskata, ka šie noteikumi pilnībā sasniedz šo valstu noteikumu mērķus;

ATZĪMĒJOT, ka šādas līdzvērtības atzīšanas būtisks elements ir saglabāt paļāvību uz otras Puses novērtēšanas procedūru un kontroles sistēmas pastāvīgo uzticamību;

PAMATOJOTIES uz to attiecīgajām tiesībām un pienākumiem atbilstīgi Līgumam par PTO izveidošanu, kā arī citiem daudzpusējiem, reģionāliem un divpusējiem nolīgumiem un režīmiem, kuru Puses tās ir;

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Mērķis

Šā nolīguma mērķis ir sekmēt tirdzniecību ar bioloģiski ražotiem lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem starp Savienību un Čīli saskaņā ar nediskriminēšanas un savstarpīguma principu.

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “līdzvērtība” ir dažādu normatīvo aktu, kā arī inspekcijas un sertifikācijas sistēmu spēja sasniegt vienus un tos pašus mērķus; |
| --- | --- |

1)

“līdzvērtība” ir dažādu normatīvo aktu, kā arī inspekcijas un sertifikācijas sistēmu spēja sasniegt vienus un tos pašus mērķus;

| 2) | “kompetentā iestāde” ir oficiāla iestāde, kam ir jurisdikcija attiecībā uz normatīvajiem aktiem, kuri uzskaitīti III vai IV pielikumā, un kas ir atbildīga par šā nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

2)

“kompetentā iestāde” ir oficiāla iestāde, kam ir jurisdikcija attiecībā uz normatīvajiem aktiem, kuri uzskaitīti III vai IV pielikumā, un kas ir atbildīga par šā nolīguma īstenošanu;

| 3) | “kontroles iestāde” ir Savienības dalībvalsts iestāde, kurai attiecīgā iestāde pilnībā vai daļēji ir uzticējusi savas pilnvaras veikt inspekciju un sertifikāciju bioloģiskās ražošanas jomā atbilstīgi III pielikumā izklāstītajiem normatīvajiem aktiem; |
| --- | --- |

3)

“kontroles iestāde” ir Savienības dalībvalsts iestāde, kurai attiecīgā iestāde pilnībā vai daļēji ir uzticējusi savas pilnvaras veikt inspekciju un sertifikāciju bioloģiskās ražošanas jomā atbilstīgi III pielikumā izklāstītajiem normatīvajiem aktiem;

| 4) | “kontroles organizācija” ir neatkarīgs privāts tiesību subjekts, kurš veic inspekciju un sertifikāciju bioloģiskās ražošanas jomā saskaņā ar normatīvajiem aktiem, kas uzskaitīti III vai IV pielikumā. |
| --- | --- |

4)

“kontroles organizācija” ir neatkarīgs privāts tiesību subjekts, kurš veic inspekciju un sertifikāciju bioloģiskās ražošanas jomā saskaņā ar normatīvajiem aktiem, kas uzskaitīti III vai IV pielikumā.

3. pants

Līdzvērtības atzīšana

1.   Attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajiem produktiem Savienība atzīst IV pielikumā uzskaitītos Čīles normatīvos aktus par līdzvērtīgiem III pielikumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem.

2.   Attiecībā uz II pielikumā uzskaitītajiem produktiem Čīle atzīst III pielikumā uzskaitītos Savienības normatīvos aktus par līdzvērtīgiem IV pielikumā uzskaitītajiemnormatīvajiem aktiem.

3.   Ja III vai IV pielikumā uzskaitītos normatīvos aktus groza, atceļ, aizstāj vai papildina, tad jaunos noteikumus uzskata par līdzvērtīgiem otras Puses noteikumiem, ja vien otra Puse neiebilst saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta 4. punktā.

4.   Ja viena Puse uzskata, ka otras Puses normatīvie akti vai administratīvās procedūras un prakse vairs neatbilst prasībām par līdzvērtību, tad, lai nodrošinātu līdzvērtību, tā iesniedz pamatotu pieprasījumu otrai Pusei, lai grozītu attiecīgo normatīvo aktu vai administratīvo procedūru vai praksi, un nodrošina atbilstīgu termiņu, kas nav īsāks par trim mēnešiem. Ja pēc šā laikposma attiecīgā Puse joprojām uzskata, ka prasības par līdzvērtību nav izpildītas, tā var vienpusēji apturēt III vai IV pielikumā uzskaitīto normatīvo aktu līdzvērtības atzīšanu attiecībā uz attiecīgajiem produktiem, kas uzskaitīti I vai II pielikumā.

5.   Lēmumu vienpusēji apturēt III vai IV pielikumā uzskaitīto normatīvo aktu līdzvērtības atzīšanu attiecībā uz attiecīgajiem produktiem, kas uzskaitīti I vai II pielikumā, var pieņemt arī pēc tam, kad beidzies trīs mēnešu ilgais paziņošanas periods, ja viena Puse nav iesniegusi informāciju, kas prasīta saskaņā ar 6. pantu, vai nepiekrīt, ka salīdzinošajam izvērtējumam saskaņā ar 7. pantu.

6.   Attiecībā uz produktiem, kas nav uzskaitīti I vai II pielikumā, saskaņā ar 8. panta 3. punkta b) apakšpunktu līdzvērtību pēc vienas Puses pieprasījuma pārbauda Apvienotā komiteja, kas izveidota, ievērojot 8. panta 1. punktu.

4. pants

Imports un laišana tirgū

1.   Savienība piekrīt importēt tās teritorijā I pielikumā uzskaitītos produktus un laist tos tirgū kā bioloģiskus produktus ar noteikumu, ka minētie produkti atbilst Čīles normatīvajiem aktiem, kuri uzskaitīti IV pielikumā, un ka tiem ir pievienots Komisijas Regulas (EK) Nr. 1235/2008 (2008. gada 8. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm, V pielikumā noteiktais inspekcijas sertifikāts, ko izdevusi Čīles atzīta kontroles organizācija, kura norādīta Savienībai saskaņā ar 3. punktu.

2.   Čīle piekrīt importēt tās teritorijā II pielikumā uzskaitītos produktus un laist tos tirgū kā bioloģiskus produktus ar noteikumu, ka minētie produkti atbilst III pielikumā uzskaitītajiem Savienības normatīvajiem aktiem un ka tam ir pievienots sertifikāts, ko Savienības kontroles iestāde vai kontroles organizācija izdevusi saskaņā ar Valsts Lauksaimniecības un lopkopības direkcijas 2011. gada 29. novembra Rezolūciju Nr. 7880, ar kuru saskaņā ar Likumu 20.089 nosaka bioloģiskās lauksaimniecības sertifikātu minimālo saturu.

3.   Katra Puse atzīst kontroles iestādes vai kontroles organizācijas, ko otra Puse ir norādījusi par tādām, kuru atbildībā ir to bioloģisko produktu attiecīgās kontroles, uz ko attiecas līdzvērtības atzīšana, kā minēts 3. pantā, un kuras izdod inspekcijas sertifikātu, kā minēts šā panta 1. un 2. punktā, lai tos importētu un laistu tirgū otras Puses teritorijā.

Importētāja Puse, sadarbojoties ar otru Pusi, piešķir koda numuru katrai kontroles iestādei vai kontroles organizācijai, ko norādījusi otra Puse.

5. pants

Marķējums

1.   Produkti, kurus viena Puse no otras Puses importējusi saskaņā ar šo nolīgumu, atbilst tām prasībām par marķējumu, kas izklāstītas otras Puses normatīvajos aktos, kuri uzskaitīti III un IV pielikumā. Uz produktiem var būt norādīts Savienības bioloģiskās ražošanas logotips, Čīles bioloģiskās ražošanas logotips vai abi logotipi, kā noteikts attiecīgajos normatīvajos aktos, ja vien tie atbilst attiecīgā logotipa vai abu logotipu marķēšanas prasībām.

2.   Puses apņemas nekādi nepieļaut, ka tiek ļaunprātīgi izmantoti uz bioloģisko ražošanu attiecināmi termini, tostarp atvasinājumi vai deminutīvi, piemēram, “bio” un “eko”, saistībā ar produktiem, uz kuriem attiecas līdzvērtības atzīšana, kā minēts 3. pantā.

3.   Savienības bioloģiskās ražošanas logotipu un Čīles bioloģiskās ražošanas logotipu, kas minēti attiecīgajos normatīvajos aktos, Puses apņemas aizsargāt pret jebkādu neatļautu izmantošanu vai imitāciju. Puses nodrošina, ka Savienības bioloģiskās ražošanas logotipu un Čīles bioloģiskās ražošanas logotipu izmanto tikai attiecībā uz to produktu marķējumu, reklāmu vai tirdzniecības dokumentiem, kuri atbilst III un IV pielikumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem.

6. pants

Informācijas apmaiņa

Puses apmainās ar visu būtisko informāciju, kas attiecas uz šā nolīguma īstenošanu un piemērošanu. Konkrēti, līdz 31. martam otrajā gadā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā un pēc tam katru gadu līdz 31. martam katra Puse nosūta otrai Pusei:

| — | ziņojumu, kas satur informāciju par bioloģisko produktu veidiem un daudzumiem, kurus eksportē saskaņā ar šo nolīgumu, un kas aptver iepriekšējā gada laikposmu no janvāra līdz decembrim, un |
| --- | --- |

—

ziņojumu, kas satur informāciju par bioloģisko produktu veidiem un daudzumiem, kurus eksportē saskaņā ar šo nolīgumu, un kas aptver iepriekšējā gada laikposmu no janvāra līdz decembrim, un

| — | ziņojumu par kompetentās iestādes veiktajām monitoringa un uzraudzības darbībām, iegūtajiem rezultātiem un korektīvajiem pasākumiem, kas aptver iepriekšējā gada laikposmu no janvāra līdz decembrim. |
| --- | --- |

—

ziņojumu par kompetentās iestādes veiktajām monitoringa un uzraudzības darbībām, iegūtajiem rezultātiem un korektīvajiem pasākumiem, kas aptver iepriekšējā gada laikposmu no janvāra līdz decembrim.

Katra Puse jebkurā laikā nekavējoties informē otru Pusi par:

| — | visiem tās kompetento iestāžu, kontroles iestāžu un kontroles organizāciju sarakstu atjauninājumiem, ietverot attiecīgo kontaktinformāciju (jo īpaši adresi un interneta adresi), |
| --- | --- |

—

visiem tās kompetento iestāžu, kontroles iestāžu un kontroles organizāciju sarakstu atjauninājumiem, ietverot attiecīgo kontaktinformāciju (jo īpaši adresi un interneta adresi),

| — | jebkādiem grozījumiem, ko tā nodomājusi izdarīt attiecībā uz III un IV pielikumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem, vai par to, ka tā nodomājusi šos normatīvos aktus atcelt, kā arī jaunu normatīvo aktu priekšlikumiem vai jebkādām attiecīgām izmaiņām administratīvajās procedūrās un praksē, kas skar I un II pielikumā uzskaitītos bioloģiskos produktus, |
| --- | --- |

—

jebkādiem grozījumiem, ko tā nodomājusi izdarīt attiecībā uz III un IV pielikumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem, vai par to, ka tā nodomājusi šos normatīvos aktus atcelt, kā arī jaunu normatīvo aktu priekšlikumiem vai jebkādām attiecīgām izmaiņām administratīvajās procedūrās un praksē, kas skar I un II pielikumā uzskaitītos bioloģiskos produktus,

| — | jebkādiem grozījumiem, ko tā izdarījusi attiecībā uz III un IV pielikumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem, vai par to, ka tā šos normatīvos aktus atcēlusi, kā arī jauniem normatīvajiem aktiem vai attiecīgām izmaiņām administratīvajās procedūrās un praksē, kas skar I un II pielikumā uzskaitītos bioloģiskos produktus, un |
| --- | --- |

—

jebkādiem grozījumiem, ko tā izdarījusi attiecībā uz III un IV pielikumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem, vai par to, ka tā šos normatīvos aktus atcēlusi, kā arī jauniem normatīvajiem aktiem vai attiecīgām izmaiņām administratīvajās procedūrās un praksē, kas skar I un II pielikumā uzskaitītos bioloģiskos produktus, un

| — | jebkādas izmaiņas interneta adresēs, kuras norādītas V pielikumā. |
| --- | --- |

—

jebkādas izmaiņas interneta adresēs, kuras norādītas V pielikumā.

7. pants

Salīdzinoša izvērtēšana

1.   Pēc vismaz trīs mēnešu iepriekšēja paziņojuma katra Puse atļauj otras Puses norādītiem ierēdņiem vai ekspertiem veikt savā teritorijā salīdzinošu izvērtēšanu, lai pārliecinātos, vai attiecīgās kontroles iestādes un kontroles organizācijas veic nepieciešamās kontroles saskaņā ar šo nolīgumu.

2.   Katra Puse sadarbojas un palīdz otrai Pusei, ciktāl tas atļauts saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, veikt 1. punktā minēto salīdzinošo izvērtēšanu, kas var ietvert attiecīgo kontroles iestāžu un kontroles organizāciju biroju, pārstrādes iekārtu un sertificētu uzņēmēju apmeklējumus.

8. pants

Apvienotā bioloģisko produktu komiteja

1.   Puses ar šo izveido Apvienotu bioloģisko produktu komiteju (“Apvienotā komiteja”), ko veido likumīgi iecelti Savienības pārstāvji, no vienas puses, un Čīles valdības pārstāvji, no otras puses.

2.   Apvienotajā komitejā rīko apspriedes, lai atvieglotu šā nolīguma īstenošanu un sasniegtu tā mērķi.

3.   Apvienotās komitejas funkcijas ir:

| a) | pārvaldīt šo nolīgumu, pieņemot lēmumus, kas vajadzīgi tā īstenošanai un pareizai darbībai; |
| --- | --- |

a)

pārvaldīt šo nolīgumu, pieņemot lēmumus, kas vajadzīgi tā īstenošanai un pareizai darbībai;

| b) | izskatīt jebkuru vienas Puses pieprasījumu atjaunot I vai II pielikumā uzskaitīto produktu sarakstu vai attiecināt to uz jauniem produktiem un pieņemt lēmumu grozīt I vai II pielikumu, ja līdzvērtību ir atzinusi otra Puse; |
| --- | --- |

b)

izskatīt jebkuru vienas Puses pieprasījumu atjaunot I vai II pielikumā uzskaitīto produktu sarakstu vai attiecināt to uz jauniem produktiem un pieņemt lēmumu grozīt I vai II pielikumu, ja līdzvērtību ir atzinusi otra Puse;

| c) | uzlabot sadarbību jautājumos, kas saistīti ar normatīvajiem aktiem, standartiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām attiecībā uz bioloģisko ražošanu; šajā ziņā tā apspriež visus citus tehniskus un regulatīvus jautājumus, kas saistīti ar bioloģiskās ražošanas noteikumiem un kontroles sistēmām, lai palielinātu konverģenci starp normatīvajiem aktiem un standartiem; |
| --- | --- |

c)

uzlabot sadarbību jautājumos, kas saistīti ar normatīvajiem aktiem, standartiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām attiecībā uz bioloģisko ražošanu; šajā ziņā tā apspriež visus citus tehniskus un regulatīvus jautājumus, kas saistīti ar bioloģiskās ražošanas noteikumiem un kontroles sistēmām, lai palielinātu konverģenci starp normatīvajiem aktiem un standartiem;

| d) | izskatīt jebkuru citu jautājumu saistībā ar šā nolīguma īstenošanu. |
| --- | --- |

d)

izskatīt jebkuru citu jautājumu saistībā ar šā nolīguma īstenošanu.

4.   Puses saskaņā ar saviem attiecīgajiem normatīvajiem aktiem īsteno lēmumus, ko Apvienotā komiteja pieņēmusi saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu, un informē viena otru trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas (1).

5.   Apvienotā komiteja darbojas pēc vienprātības principa. Tā pieņem savu reglamentu. Tā var izveidot apakškomitejas un darba grupas, lai risinātu īpašus jautājumus.

6.   Apvienotā komiteja par saviem lēmumiem un darbību informē Standartu, tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas komiteju, kas izveidota, ievērojot 88. pantu Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses.

7.   Apvienotā komiteja pārmaiņus Savienībā un Čīlē sanāk vismaz reizi gadā savstarpēji saskaņotā datumā. Ja abas Puses par to vienojas, Apvienotās komitejas sanāksmi var rīkot kā videokonferenci vai telefonkonferenci.

8.   Apvienoto komiteju kopīgi vada abas Puses.

9. pants

Domstarpību izšķiršana

Ikvienas domstarpības, kas saistītas ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu, risina, Pusēm savstarpēji apspriežoties Apvienotajā komitejā. Puses sniedz Apvienotajai komitejai attiecīgo informāciju, kas nepieciešama jautājuma vispusīgai izskatīšanai, lai domstarpības atrisinātu.

10. pants

Konfidencialitāte

Pārstāvjiem, ekspertiem un pārējiem Pušu aģentiem tiek prasīts, lai viņi arī pēc tam, kad beidz pildīt savus pienākumus, neizpaustu nekādu saistībā ar šo nolīgumu iegūtu informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums.

11. pants

Pārskatīšana

1.   Ja kāda no Pusēm prasa šo nolīgumu pārskatīt, tā iesniedz otrai Pusei pamatotu pieprasījumu.

2.   Puses var Apvienotajai komitejai uzticēt uzdevumu izskatīt šādus pieprasījumus un, ja vajadzīgs, sniegt ieteikumus, jo īpaši ar mērķi uzsākt sarunas par šā nolīguma daļām, ko nevar mainīt saskaņā ar 8. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

12. pants

Nolīguma īstenošana

Puses veic visus vispārīgos vai konkrētos pasākumus, lai nodrošinātu saistību izpildi saskaņā ar šo nolīgumu. Tās atturas no visiem pasākumiem, kas var apdraudēt šā nolīguma mērķa sasniegšanu.

13. pants

Pielikumi

Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.

14. pants

Teritoriālā darbības joma

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Čīles teritorijā.

15. pants

Spēkā stāšanās un darbības termiņš

Šis nolīgums stājas spēkā trešā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad katra Puse ir iesniegusi galīgo paziņojumu par nepieciešamo iekšējo procedūru pabeigšanu.

Šis nolīgums ir noslēgts uz sākotnēju trīs gadu periodu. To pagarina uz nenoteiktu laiku, ja vien Savienība vai Čīle pirms sākotnējā termiņa beigām nepaziņo otrai Pusei par savu iebildumu pret šādu pagarināšanu.

Katra Puse var rakstiski informēt otru Pusi par savu nodomu šo nolīgumu denonsēt. Denonsēšana stājas spēkā trīs mēnešus pēc paziņošanas.

16. pants

Autentiskie teksti

Šis nolīgums ir parakstīts divos eksemplāros angļu un spāņu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Briselē, divi tūkstoši septiņpadsmitā gada divdesmit septītajā aprīlī

Eiropas Savienības vārdā –

Čīles Republikas valdības vārdā –

---

(1)  Čīle īsteno Apvienotās komitejas lēmumus, izmantojot Acuerdos de Ejecución, saskaņā ar Čīles Republikas politiskās konstitūcijas (Constitución Política de la República de Chile) 54. panta 1. punkta ceturto daļu.

1

Acuerdos de Ejecución

Constitución Política de la República de Chile

---

I PIELIKUMS

Čīles izcelsmes bioloģiskie produkti, attiecībā uz kuriem Savienība atzinusi līdzvērtību

| Harmonizētās sistēmas nomenklatūras kodi un apraksts | Piezīmes |
| --- | --- |
| 0409 | Dabiskais medus | |
| 06 | VEĢETĒJOŠI KOKI UN CITI AUGI; SĪPOLI, SAKNES UN TAMLĪDZĪGAS AUGU DAĻAS; GRIEZTI ZIEDI UN DEKORATĪVI ZAĻUMI | |
| Šīs nodaļas kodi, kas ietverti vienīgi tad, ja attiecīgie produkti ir nepārstrādāti: | |
| 0603 | Pušķiem vai dekoratīviem nolūkiem nogriezti svaigi, kaltēti, krāsoti, balināti, piesūcināti vai citādi apstrādāti griezti ziedi un ziedpumpuri | |
| 0603 90 | Citādi | |
| 0604 | Pušķiem vai dekoratīviem nolūkiem noderīgas svaigas, kaltētas, krāsotas, balinātas, piesūcinātas vai citādi apstrādātas lapas, lapoti zari un citas augu daļas bez ziediem un ziedpumpuriem, stiebrzāles, sūnas un ķērpji | |
| 0604 90 | Citādi | |
| 07 | ĒDAMI DĀRZEŅI UN ATSEVIŠĶAS SAKNES UN BUMBUĻI | |
| 08 | ĒDAMI AUGĻI UN RIEKSTI; CITRUSAUGĻU UN MELOŅU MIZAS | |
| 09 | KAFIJA, TĒJA, MATE* UN GARŠVIELAS | * Izslēgta |
| 10 | GRAUDAUGU PRODUKTI | |
| 11 | MILTRŪPNIECĪBAS PRODUKTI; IESALS; CIETES; INULĪNS; KVIEŠU LIPEKLIS | |
| 12 | EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN EĻĻAS AUGU AUGĻI; DAŽĀDI GRAUDI, SĒKLAS UN AUGĻI; AUGI RŪPNIECISKĀM VAJADZĪBĀM UN ĀRSTNIECĪBAS AUGI; SALMI UN RUPJĀ BARĪBA | |
| Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi: | |
| 1211 | Augi vai augu daļas (ieskaitot sēklas un augļus), ko izmanto galvenokārt parfimērijā, farmācijā vai insekticīdu un fungicīdu pagatavošanai un tamlīdzīgiem mērķiem, svaigi, atdzesēti, sasaldēti vai žāvēti, arī sagriezti, sagrūsti vai saberzti pulverī | Iekļauts vienīgi tad, ja produkti ir nepārstrādāti vai pārstrādāti lietošanai pārtikā |
| 1212 21 | Jūras aļģes un citas aļģes | Izslēgts |
| 1212 21 | derīgas lietošanai pārtikā | Izslēgts |
| 1212 29 | Citādi | Izslēgts |
| 13 | ŠELLAKA; SVEĶI UN CITAS AUGU SULAS UN EKSTRAKTI | |
| Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi: | |
| 1301 | Šellaka; dabiskie sveķi, sveķainas vielas, gumijas sveķi un oleosveķi (piemēram, balzami) | Izslēgts |
| 1302 | Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citi no augu produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti | Iekļauts vienīgi tad, ja produkti ir pārstrādāti lietošanai pārtikā |
| 1302 11 | Opijs | Izslēgts |
| 1302 19 | Citādi | Izslēgts |
| 14 | AUGU MATERIĀLI PĪŠANAI; AUGU VALSTS PRODUKTI, KAS CITUR NAV MINĒTI UN IEKĻAUTI | |
| 15 | DZĪVNIEKU UN AUGU TAUKI UN EĻĻAS UN TO ŠĶELŠANĀS PRODUKTI; GATAVI PĀRTIKAS TAUKI; DZĪVNIEKU VAI AUGU VASKI | |
| Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi: | |
| 1501 | Cūku tauki (arī kausēti tauki) un mājputnu tauki, izņemot pozīcijā 0209 vai 1503 minētos | Iekļauts vienīgi tad, ja produkti ir pārstrādāti lietošanai pārtikā |
| 1502 | Liellopu, aitu vai kazu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos | Iekļauts vienīgi tad, ja produkti ir pārstrādāti lietošanai pārtikā |
| 1503 | Tauku stearīns, tauku eļļa, oleostearīns, oleoeļļa un taleļļa, neemulģēta, nesajaukta un citādi nesagatavota | Iekļauts vienīgi tad, ja produkti ir pārstrādāti lietošanai pārtikā |
| 1505 | Vilnas tauki un taukvielas, ko iegūst no tiem (ieskaitot lanolīnu) | Izslēgts |
| 1506 | Citādi dzīvnieku tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas | Izslēgts |
| 1515 30 | Rīcineļļa un tās frakcijas | Izslēgts |
| 1515 90 | Citādi | Šajā apakšnodaļā jojobas eļļa ir izslēgta. Citi produkti iekļauti vienīgi tad, ja tie ir pārstrādāti lietošanai pārtikā. |
| 1516 20 | Augu tauki un eļļas un to frakcijas | Iekļauti vienīgi tad, ja produkti ir pārstrādāti lietošanai pārtikā |
| 1518 | Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to frakcijas, kausētas, oksidētas, dehidrētas, sulfurētas, caurpūstas, polimerizētas ar siltumu vakuumā vai inertā gāzē vai ķīmiski pārveidotas ar kādu citu paņēmienu, izņemot pozīcijas 1516 izstrādājumus; dzīvnieku vai augu tauku un eļļu vai šās nodaļas dažādo tauku un eļļu frakciju nepārtikas maisījumi vai izstrādājumi, kas citur nav minēti un iekļauti | Izslēgts |
| 1520 | Neattīrīts glicerīns; glicerīnūdens un glicerīna sārmi | Izslēgts |
| 1521 | Krāsoti vai nekrāsoti, rafinēti vai nerafinēti augu vaski (izņemot triglicerīdus), bišu vasks, citu kukaiņu vaski un spermacets | Izslēgts, izņemot augu vaskus, ja tie ir pārstrādāti lietošanai pārtikā |
| 17 | CUKURS UN CUKURA KONDITOREJAS IZSTRĀDĀJUMI | |
| 18 | KAKAO UN KAKAO IZSTRĀDĀJUMI | |
| 19 | LABĪBAS, MILTU, CIETES VAI PIENA IZSTRĀDĀJUMI; MILTU KONDITOREJAS IZSTRĀDĀJUMI | |
| 20 | DĀRZEŅU, AUGĻU, RIEKSTU VAI CITU AUGU DAĻU IZSTRĀDĀJUMI | |
| 21 | DAŽĀDI PĀRTIKAS PRODUKTI | |
| 22 | DZĒRIENI, ALKOHOLISKI ŠĶIDRUMI UN ETIĶIS | |
| Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi: | |
| 2201 | Ūdens, ieskaitot dabiskos vai mākslīgos minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, bez cukura vai citu saldinātāju piedevas, nearomatizēts; ledus un sniegs | Izslēgts |
| 2202 | Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni, izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009 | Izslēgts |
| 2208 | Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāk nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni | Iekļauts vienīgi tad, ja iegūts, pārstrādājot lauksaimniecības produktus, un paredzēts lietošanai pārtikā |
| 3301 | Ēteriskās eļļas (atbrīvotas vai neatbrīvotas no terpēniem), ieskaitot konkrēteļļas un absolūteļļas; rezinoīdi; ekstrahēti oleosveķi; ēterisko eļļu koncentrāti taukos, negaistošās eļļās, vaskos un tamlīdzīgās vielās, kas iegūti ar tvaiku absorbēšanu vai macerāciju; terpēnu blakusprodukti, kas radušies, atbrīvojot ēteriskās eļļas no terpēniem; ēterisko eļļu ūdens destilāti un ūdens šķīdumi | Iekļauts vienīgi tad, ja paredzēts lietošanai pārtikā |

Harmonizētās sistēmas nomenklatūras kodi un apraksts

Piezīmes

0409

Dabiskais medus

06

VEĢETĒJOŠI KOKI UN CITI AUGI; SĪPOLI, SAKNES UN TAMLĪDZĪGAS AUGU DAĻAS; GRIEZTI ZIEDI UN DEKORATĪVI ZAĻUMI

Šīs nodaļas kodi, kas ietverti vienīgi tad, ja attiecīgie produkti ir nepārstrādāti:

0603

Pušķiem vai dekoratīviem nolūkiem nogriezti svaigi, kaltēti, krāsoti, balināti, piesūcināti vai citādi apstrādāti griezti ziedi un ziedpumpuri

0603 90

Citādi

0604

Pušķiem vai dekoratīviem nolūkiem noderīgas svaigas, kaltētas, krāsotas, balinātas, piesūcinātas vai citādi apstrādātas lapas, lapoti zari un citas augu daļas bez ziediem un ziedpumpuriem, stiebrzāles, sūnas un ķērpji

0604 90

Citādi

07

ĒDAMI DĀRZEŅI UN ATSEVIŠĶAS SAKNES UN BUMBUĻI

08

ĒDAMI AUGĻI UN RIEKSTI; CITRUSAUGĻU UN MELOŅU MIZAS

09

KAFIJA, TĒJA, MATE* UN GARŠVIELAS

- Izslēgta

10

GRAUDAUGU PRODUKTI

11

MILTRŪPNIECĪBAS PRODUKTI; IESALS; CIETES; INULĪNS; KVIEŠU LIPEKLIS

12

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN EĻĻAS AUGU AUGĻI; DAŽĀDI GRAUDI, SĒKLAS UN AUGĻI; AUGI RŪPNIECISKĀM VAJADZĪBĀM UN ĀRSTNIECĪBAS AUGI; SALMI UN RUPJĀ BARĪBA

Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi:

1211

Augi vai augu daļas (ieskaitot sēklas un augļus), ko izmanto galvenokārt parfimērijā, farmācijā vai insekticīdu un fungicīdu pagatavošanai un tamlīdzīgiem mērķiem, svaigi, atdzesēti, sasaldēti vai žāvēti, arī sagriezti, sagrūsti vai saberzti pulverī

Iekļauts vienīgi tad, ja produkti ir nepārstrādāti vai pārstrādāti lietošanai pārtikā

1212 21

Jūras aļģes un citas aļģes

Izslēgts

1212 21

derīgas lietošanai pārtikā

Izslēgts

1212 29

Citādi

Izslēgts

13

ŠELLAKA; SVEĶI UN CITAS AUGU SULAS UN EKSTRAKTI

Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi:

1301

Šellaka; dabiskie sveķi, sveķainas vielas, gumijas sveķi un oleosveķi (piemēram, balzami)

Izslēgts

1302

Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citi no augu produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti

Iekļauts vienīgi tad, ja produkti ir pārstrādāti lietošanai pārtikā

1302 11

Opijs

Izslēgts

1302 19

Citādi

Izslēgts

14

AUGU MATERIĀLI PĪŠANAI; AUGU VALSTS PRODUKTI, KAS CITUR NAV MINĒTI UN IEKĻAUTI

15

DZĪVNIEKU UN AUGU TAUKI UN EĻĻAS UN TO ŠĶELŠANĀS PRODUKTI; GATAVI PĀRTIKAS TAUKI; DZĪVNIEKU VAI AUGU VASKI

Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi:

1501

Cūku tauki (arī kausēti tauki) un mājputnu tauki, izņemot pozīcijā 0209 vai 1503 minētos

Iekļauts vienīgi tad, ja produkti ir pārstrādāti lietošanai pārtikā

1502

Liellopu, aitu vai kazu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos

Iekļauts vienīgi tad, ja produkti ir pārstrādāti lietošanai pārtikā

1503

Tauku stearīns, tauku eļļa, oleostearīns, oleoeļļa un taleļļa, neemulģēta, nesajaukta un citādi nesagatavota

Iekļauts vienīgi tad, ja produkti ir pārstrādāti lietošanai pārtikā

1505

Vilnas tauki un taukvielas, ko iegūst no tiem (ieskaitot lanolīnu)

Izslēgts

1506

Citādi dzīvnieku tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

Izslēgts

1515 30

Rīcineļļa un tās frakcijas

Izslēgts

1515 90

Citādi

Šajā apakšnodaļā jojobas eļļa ir izslēgta. Citi produkti iekļauti vienīgi tad, ja tie ir pārstrādāti lietošanai pārtikā.

1516 20

Augu tauki un eļļas un to frakcijas

Iekļauti vienīgi tad, ja produkti ir pārstrādāti lietošanai pārtikā

1518

Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to frakcijas, kausētas, oksidētas, dehidrētas, sulfurētas, caurpūstas, polimerizētas ar siltumu vakuumā vai inertā gāzē vai ķīmiski pārveidotas ar kādu citu paņēmienu, izņemot pozīcijas 1516 izstrādājumus; dzīvnieku vai augu tauku un eļļu vai šās nodaļas dažādo tauku un eļļu frakciju nepārtikas maisījumi vai izstrādājumi, kas citur nav minēti un iekļauti

Izslēgts

1520

Neattīrīts glicerīns; glicerīnūdens un glicerīna sārmi

Izslēgts

1521

Krāsoti vai nekrāsoti, rafinēti vai nerafinēti augu vaski (izņemot triglicerīdus), bišu vasks, citu kukaiņu vaski un spermacets

Izslēgts, izņemot augu vaskus, ja tie ir pārstrādāti lietošanai pārtikā

17

CUKURS UN CUKURA KONDITOREJAS IZSTRĀDĀJUMI

18

KAKAO UN KAKAO IZSTRĀDĀJUMI

19

LABĪBAS, MILTU, CIETES VAI PIENA IZSTRĀDĀJUMI; MILTU KONDITOREJAS IZSTRĀDĀJUMI

20

DĀRZEŅU, AUGĻU, RIEKSTU VAI CITU AUGU DAĻU IZSTRĀDĀJUMI

21

DAŽĀDI PĀRTIKAS PRODUKTI

22

DZĒRIENI, ALKOHOLISKI ŠĶIDRUMI UN ETIĶIS

Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi:

2201

Ūdens, ieskaitot dabiskos vai mākslīgos minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, bez cukura vai citu saldinātāju piedevas, nearomatizēts; ledus un sniegs

Izslēgts

2202

Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni, izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009

Izslēgts

2208

Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāk nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni

Iekļauts vienīgi tad, ja iegūts, pārstrādājot lauksaimniecības produktus, un paredzēts lietošanai pārtikā

3301

Ēteriskās eļļas (atbrīvotas vai neatbrīvotas no terpēniem), ieskaitot konkrēteļļas un absolūteļļas; rezinoīdi; ekstrahēti oleosveķi; ēterisko eļļu koncentrāti taukos, negaistošās eļļās, vaskos un tamlīdzīgās vielās, kas iegūti ar tvaiku absorbēšanu vai macerāciju; terpēnu blakusprodukti, kas radušies, atbrīvojot ēteriskās eļļas no terpēniem; ēterisko eļļu ūdens destilāti un ūdens šķīdumi

Iekļauts vienīgi tad, ja paredzēts lietošanai pārtikā

Nosacījumi:

Šajā pielikumā uzskaitītie bioloģiskie produkti ir nepārstrādāti lauksaimniecības produkti, kas ražoti Čīlē, un pārstrādāti lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā un pārstrādāti Čīlē, izmantojot bioloģiski audzētas sastāvdaļas, kuras ražotas Čīlē vai importētas Čīlē vai nu no Savienības, vai no trešās valsts saskaņā ar režīmu, ko Savienība atzinusi par līdzvērtīgu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu 33. panta 2. punktu.

---

II PIELIKUMS

Savienības izcelsmes bioloģiskie produkti, attiecībā uz kuriem Čīle atzinusi līdzvērtību

| Harmonizētās sistēmas nomenklatūras kodi un apraksts | Piezīmes |
| --- | --- |
| 01 | DZĪVI DZĪVNIEKI | Nomedītu un nozvejotu savvaļas dzīvnieku produktus neuzskata par bioloģiskajiem produktiem. |
| 02 | GAĻA UN ĒDAMI GAĻAS SUBPRODUKTI | Gaļa un uzturā lietojami gaļas subprodukti, kas iegūti no nomedītiem un nozvejotiem savvaļas dzīvniekiem, ir izslēgti. |
| 03 | ZIVIS UN VĒŽVEIDĪGIE, MĪKSTMIEŠI UN CITI ŪDENS BEZMUGURKAULNIEKI | No savvaļas dzīvniekiem iegūti zvejas produkti ir izslēgti. |
| 04 | PIENA PĀRSTRĀDES PRODUKTI; PUTNU OLAS; DABISKAIS MEDUS; DZĪVNIEKU IZCELSMES PĀRTIKAS PRODUKTI, KAS CITUR NAV MINĒTI UN IEKĻAUTI | |
| 05 | DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI, KAS CITUR NAV MINĒTI UN IEKĻAUTI | |
| Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi: | |
| 0501 | Cilvēku mati, neapstrādāti, mazgāti vai nemazgāti, sukāti vai nesukāti; cilvēku matu atkritumi | |
| 0502 | Mājas cūku vai mežacūku sari un spalva; āpšu un citu dzīvnieku spalvas suku ražošanai; šādu saru un spalvu atkritumi | |
| 0502 10 | Mājas cūku vai mežacūku sari un spalvas un to atkritumi | |
| 0502 90 | Citādi | |
| 0505 | Ādas un citas putnu daļas ar spalvām vai dūnām, spalvas un to daļas (arī ar apgrieztām malām) un dūnas bez tālākas apstrādes, izņemot tīrīšanu, dezinficēšanu vai apstrādāšanu uzglabāšanai; putnu spalvu vai to daļu pulveris un atkritumi | |
| 0506 | Kauli un ragu serdeņi, neapstrādāti, attaukoti, sākotnēji apstrādāti (bet negriezti pēc formas), apstrādāti ar skābi vai atželatinēti; šo produktu pulveris un atkritumi | |
| 0507 | Ziloņkauls, bruņurupuču bruņas, vaļu bārda un vaļu bārdas bārkstis, ragi, briežragi, nagi un knābji, neapstrādāti vai sākotnēji apstrādāti, bet negriezti pēc formas; šo produktu pulveris un atkritumi | |
| 0510 | Ambra, bebru cirkšņu sekrēts, cibets un muskuss; spāniešu mušas; žults, arī kaltēta; dziedzeri un citi dzīvnieku izcelsmes produkti, ko izmanto farmaceitisku preparātu izgatavošanai, svaigi, atdzesēti, saldēti vai citādi konservēti īslaicīgai glabāšanai | |
| 0511 91 | Citādi | |
| 0511 99 | Dzīvnieku izcelsmes dabiskie sūkļi | |
| 06 | VEĢETĒJOŠI KOKI UN CITI AUGI; SĪPOLI, SAKNES UN TAMLĪDZĪGAS AUGU DAĻAS; GRIEZTI ZIEDI UN DEKORATĪVI ZAĻUMI | |
| Šīs nodaļas kodi, kas ietverti vienīgi tad, ja attiecīgie produkti ir nepārstrādāti: | |
| 0603 | Pušķiem vai dekoratīviem nolūkiem nogriezti svaigi, kaltēti, krāsoti, balināti, piesūcināti vai citādi apstrādāti griezti ziedi un ziedpumpuri | |
| 0603 90 | Citādi | |
| 0604 | Pušķiem vai dekoratīviem nolūkiem noderīgas svaigas, kaltētas, krāsotas, balinātas, piesūcinātas vai citādi apstrādātas lapas, lapoti zari un citas augu daļas bez ziediem un ziedpumpuriem, stiebrzāles, sūnas un ķērpji | |
| 0604 90 | Citādi | |
| 07 | ĒDAMI DĀRZEŅI UN ATSEVIŠĶAS SAKNES UN BUMBUĻI | |
| 08 | ĒDAMI AUGĻI UN RIEKSTI; CITRUSAUGĻU UN MELOŅU MIZAS | |
| 09 | KAFIJA, TĒJA, MATE* UN GARŠVIELAS | * Izslēgta |
| 10 | GRAUDAUGU PRODUKTI | |
| 11 | MILTRŪPNIECĪBAS PRODUKTI; IESALS; CIETES; INULĪNS; KVIEŠU LIPEKLIS | |
| 12 | EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN EĻĻAS AUGU AUGĻI; DAŽĀDI GRAUDI, SĒKLAS UN AUGĻI; AUGI RŪPNIECISKĀM VAJADZĪBĀM UN ĀRSTNIECĪBAS AUGI; SALMI UN RUPJĀ BARĪBA | |
| Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi: | |
| 1211 | Augi vai augu daļas (ieskaitot sēklas un augļus), ko izmanto galvenokārt parfimērijā, farmācijā vai insekticīdu un fungicīdu pagatavošanai un tamlīdzīgiem mērķiem, svaigi, atdzesēti, sasaldēti vai žāvēti, arī sagriezti, sagrūsti vai saberzti pulverī | Iekļauti vienīgi tad, ja nepārstrādāti vai pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā. |
| 13 | ŠELLAKA; SVEĶI UN CITAS AUGU SULAS UN EKSTRAKTI | |
| Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi: | |
| 1301 | Šellaka; dabiskie sveķi, sveķainas vielas, gumijas sveķi un oleosveķi (piemēram, balzami) | Izslēgts |
| 1302 | Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citi no augu produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti | Iekļauti vienīgi tad, ja pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā. |
| 1302 11 | Opijs | Izslēgts |
| 1302 19 | Citādi | Izslēgts |
| 14 | AUGU MATERIĀLI PĪŠANAI; AUGU VALSTS PRODUKTI, KAS CITUR NAV MINĒTI UN IEKĻAUTI | |
| 15 | DZĪVNIEKU UN AUGU TAUKI UN EĻĻAS UN TO ŠĶELŠANĀS PRODUKTI; GATAVI PĀRTIKAS TAUKI; DZĪVNIEKU VAI AUGU VASKI | |
| Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi: | |
| 1501 | Cūku tauki (arī kausēti tauki) un mājputnu tauki, izņemot pozīcijā 0209 vai 1503 minētos | Iekļauti vienīgi tad, ja pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā. |
| 1502 | Liellopu, aitu vai kazu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos | Iekļauti vienīgi tad, ja pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā. |
| 1503 | Tauku stearīns, tauku eļļa, oleostearīns, oleoeļļa un taleļļa, neemulģēta, nesajaukta un citādi nesagatavota | Iekļauti vienīgi tad, ja pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā. |
| 1505 | Vilnas tauki un taukvielas, ko iegūst no tiem (ieskaitot lanolīnu) | Izslēgts |
| 1506 | Citādi dzīvnieku tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas | Izslēgts |
| 1515 30 | Rīcineļļa un tās frakcijas | Izslēgts |
| 1515 90 | Citādi | Šajā apakšnodaļā jojobas eļļa ir izslēgta. Citi produkti iekļauti vienīgi tad, ja tie pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā. |
| 1520 | Neattīrīts glicerīns; glicerīnūdens un glicerīna sārmi | Iekļauti vienīgi tad, ja pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā. |
| 1521 | Krāsoti vai nekrāsoti, rafinēti vai nerafinēti augu vaski (izņemot triglicerīdus), bišu vasks, citu kukaiņu vaski un spermacets | Iekļauti tikai augu vaski, ja tie pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā. |
| 16 | GAĻAS, ZIVJU UN VĒŽVEIDĪGO, MĪKSTMIEŠU VAI CITU ŪDENS BEZMUGURKAULNIEKU IZSTRĀDĀJUMI | |
| 17 | CUKURS UN CUKURA KONDITOREJAS IZSTRĀDĀJUMI | |
| 18 | KAKAO UN KAKAO IZSTRĀDĀJUMI | |
| 19 | LABĪBAS, MILTU, CIETES VAI PIENA IZSTRĀDĀJUMI; MILTU KONDITOREJAS IZSTRĀDĀJUMI | |
| 20 | DĀRZEŅU, AUGĻU, RIEKSTU VAI CITU AUGU DAĻU IZSTRĀDĀJUMI | |
| 21 | DAŽĀDI PĀRTIKAS PRODUKTI | |
| 22 | DZĒRIENI, ALKOHOLISKI ŠĶIDRUMI UN ETIĶIS | |
| Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi: | |
| 2201 | Ūdens, ieskaitot dabiskos vai mākslīgos minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, bez cukura vai citu saldinātāju piedevas, nearomatizēts; ledus un sniegs | Izslēgts |
| 2202 | Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni, izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009 | Izslēgts |
| 2208 | Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāk nekā 80 %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni | Iekļauts vienīgi tad, ja iegūts, pārstrādājot lauksaimniecības produktus, un paredzēts lietošanai pārtikā |
| 23 | PĀRTIKAS RŪPNIECĪBAS ATLIEKAS UN ATKRITUMI; GATAVA LOPBARĪBA | |
| Ierobežotais šīs nodaļas kods: | |
| 2307 | Vīna nogulsnes; vīnakmens | Vīnakmens ir izslēgts |
| 3301 | Ēteriskās eļļas (atbrīvotas vai neatbrīvotas no terpēniem), ieskaitot konkrēteļļas un absolūteļļas; rezinoīdi; ekstrahēti oleosveķi; ēterisko eļļu koncentrāti taukos, negaistošās eļļās, vaskos un tamlīdzīgās vielās, kas iegūti ar tvaiku absorbēšanu vai macerāciju; terpēnu blakusprodukti, kas radušies, atbrīvojot ēteriskās eļļas no terpēniem; ēterisko eļļu ūdens destilāti un ūdens šķīdumi | Iekļauti vienīgi tad, ja paredzēti lietošanai pārtikā |
| 45 | KORĶIS UN KORĶA IZSTRĀDĀJUMI | Iekļauti vienīgi tad, ja nepārstrādāti |
| 53 | CITĀDAS AUGU TEKSTILŠĶIEDRAS; PAPĪRA PAVEDIENI UN AUDUMI NO PAPĪRA PAVEDIENIEM | Iekļauti vienīgi tad, ja nepārstrādāti |

Harmonizētās sistēmas nomenklatūras kodi un apraksts

Piezīmes

01

DZĪVI DZĪVNIEKI

Nomedītu un nozvejotu savvaļas dzīvnieku produktus neuzskata par bioloģiskajiem produktiem.

02

GAĻA UN ĒDAMI GAĻAS SUBPRODUKTI

Gaļa un uzturā lietojami gaļas subprodukti, kas iegūti no nomedītiem un nozvejotiem savvaļas dzīvniekiem, ir izslēgti.

03

ZIVIS UN VĒŽVEIDĪGIE, MĪKSTMIEŠI UN CITI ŪDENS BEZMUGURKAULNIEKI

No savvaļas dzīvniekiem iegūti zvejas produkti ir izslēgti.

04

PIENA PĀRSTRĀDES PRODUKTI; PUTNU OLAS; DABISKAIS MEDUS; DZĪVNIEKU IZCELSMES PĀRTIKAS PRODUKTI, KAS CITUR NAV MINĒTI UN IEKĻAUTI

05

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI, KAS CITUR NAV MINĒTI UN IEKĻAUTI

Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi:

0501

Cilvēku mati, neapstrādāti, mazgāti vai nemazgāti, sukāti vai nesukāti; cilvēku matu atkritumi

0502

Mājas cūku vai mežacūku sari un spalva; āpšu un citu dzīvnieku spalvas suku ražošanai; šādu saru un spalvu atkritumi

0502 10

Mājas cūku vai mežacūku sari un spalvas un to atkritumi

0502 90

Citādi

0505

Ādas un citas putnu daļas ar spalvām vai dūnām, spalvas un to daļas (arī ar apgrieztām malām) un dūnas bez tālākas apstrādes, izņemot tīrīšanu, dezinficēšanu vai apstrādāšanu uzglabāšanai; putnu spalvu vai to daļu pulveris un atkritumi

0506

Kauli un ragu serdeņi, neapstrādāti, attaukoti, sākotnēji apstrādāti (bet negriezti pēc formas), apstrādāti ar skābi vai atželatinēti; šo produktu pulveris un atkritumi

0507

Ziloņkauls, bruņurupuču bruņas, vaļu bārda un vaļu bārdas bārkstis, ragi, briežragi, nagi un knābji, neapstrādāti vai sākotnēji apstrādāti, bet negriezti pēc formas; šo produktu pulveris un atkritumi

0510

Ambra, bebru cirkšņu sekrēts, cibets un muskuss; spāniešu mušas; žults, arī kaltēta; dziedzeri un citi dzīvnieku izcelsmes produkti, ko izmanto farmaceitisku preparātu izgatavošanai, svaigi, atdzesēti, saldēti vai citādi konservēti īslaicīgai glabāšanai

0511 91

Citādi

0511 99

Dzīvnieku izcelsmes dabiskie sūkļi

06

VEĢETĒJOŠI KOKI UN CITI AUGI; SĪPOLI, SAKNES UN TAMLĪDZĪGAS AUGU DAĻAS; GRIEZTI ZIEDI UN DEKORATĪVI ZAĻUMI

Šīs nodaļas kodi, kas ietverti vienīgi tad, ja attiecīgie produkti ir nepārstrādāti:

0603

Pušķiem vai dekoratīviem nolūkiem nogriezti svaigi, kaltēti, krāsoti, balināti, piesūcināti vai citādi apstrādāti griezti ziedi un ziedpumpuri

0603 90

Citādi

0604

Pušķiem vai dekoratīviem nolūkiem noderīgas svaigas, kaltētas, krāsotas, balinātas, piesūcinātas vai citādi apstrādātas lapas, lapoti zari un citas augu daļas bez ziediem un ziedpumpuriem, stiebrzāles, sūnas un ķērpji

0604 90

Citādi

07

ĒDAMI DĀRZEŅI UN ATSEVIŠĶAS SAKNES UN BUMBUĻI

08

ĒDAMI AUGĻI UN RIEKSTI; CITRUSAUGĻU UN MELOŅU MIZAS

09

KAFIJA, TĒJA, MATE* UN GARŠVIELAS

- Izslēgta

10

GRAUDAUGU PRODUKTI

11

MILTRŪPNIECĪBAS PRODUKTI; IESALS; CIETES; INULĪNS; KVIEŠU LIPEKLIS

12

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN EĻĻAS AUGU AUGĻI; DAŽĀDI GRAUDI, SĒKLAS UN AUGĻI; AUGI RŪPNIECISKĀM VAJADZĪBĀM UN ĀRSTNIECĪBAS AUGI; SALMI UN RUPJĀ BARĪBA

Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi:

1211

Augi vai augu daļas (ieskaitot sēklas un augļus), ko izmanto galvenokārt parfimērijā, farmācijā vai insekticīdu un fungicīdu pagatavošanai un tamlīdzīgiem mērķiem, svaigi, atdzesēti, sasaldēti vai žāvēti, arī sagriezti, sagrūsti vai saberzti pulverī

Iekļauti vienīgi tad, ja nepārstrādāti vai pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā.

13

ŠELLAKA; SVEĶI UN CITAS AUGU SULAS UN EKSTRAKTI

Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi:

1301

Šellaka; dabiskie sveķi, sveķainas vielas, gumijas sveķi un oleosveķi (piemēram, balzami)

Izslēgts

1302

Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citi no augu produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti

Iekļauti vienīgi tad, ja pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā.

1302 11

Opijs

Izslēgts

1302 19

Citādi

Izslēgts

14

AUGU MATERIĀLI PĪŠANAI; AUGU VALSTS PRODUKTI, KAS CITUR NAV MINĒTI UN IEKĻAUTI

15

DZĪVNIEKU UN AUGU TAUKI UN EĻĻAS UN TO ŠĶELŠANĀS PRODUKTI; GATAVI PĀRTIKAS TAUKI; DZĪVNIEKU VAI AUGU VASKI

Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi:

1501

Cūku tauki (arī kausēti tauki) un mājputnu tauki, izņemot pozīcijā 0209 vai 1503 minētos

Iekļauti vienīgi tad, ja pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā.

1502

Liellopu, aitu vai kazu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos

Iekļauti vienīgi tad, ja pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā.

1503

Tauku stearīns, tauku eļļa, oleostearīns, oleoeļļa un taleļļa, neemulģēta, nesajaukta un citādi nesagatavota

Iekļauti vienīgi tad, ja pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā.

1505

Vilnas tauki un taukvielas, ko iegūst no tiem (ieskaitot lanolīnu)

Izslēgts

1506

Citādi dzīvnieku tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

Izslēgts

1515 30

Rīcineļļa un tās frakcijas

Izslēgts

1515 90

Citādi

Šajā apakšnodaļā jojobas eļļa ir izslēgta. Citi produkti iekļauti vienīgi tad, ja tie pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā.

1520

Neattīrīts glicerīns; glicerīnūdens un glicerīna sārmi

Iekļauti vienīgi tad, ja pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā.

1521

Krāsoti vai nekrāsoti, rafinēti vai nerafinēti augu vaski (izņemot triglicerīdus), bišu vasks, citu kukaiņu vaski un spermacets

Iekļauti tikai augu vaski, ja tie pārstrādāti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā.

16

GAĻAS, ZIVJU UN VĒŽVEIDĪGO, MĪKSTMIEŠU VAI CITU ŪDENS BEZMUGURKAULNIEKU IZSTRĀDĀJUMI

17

CUKURS UN CUKURA KONDITOREJAS IZSTRĀDĀJUMI

18

KAKAO UN KAKAO IZSTRĀDĀJUMI

19

LABĪBAS, MILTU, CIETES VAI PIENA IZSTRĀDĀJUMI; MILTU KONDITOREJAS IZSTRĀDĀJUMI

20

DĀRZEŅU, AUGĻU, RIEKSTU VAI CITU AUGU DAĻU IZSTRĀDĀJUMI

21

DAŽĀDI PĀRTIKAS PRODUKTI

22

DZĒRIENI, ALKOHOLISKI ŠĶIDRUMI UN ETIĶIS

Izslēgtie vai ierobežotie šīs nodaļas kodi:

2201

Ūdens, ieskaitot dabiskos vai mākslīgos minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, bez cukura vai citu saldinātāju piedevas, nearomatizēts; ledus un sniegs

Izslēgts

2202

Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni, izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009

Izslēgts

2208

Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāk nekā 80 %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni

Iekļauts vienīgi tad, ja iegūts, pārstrādājot lauksaimniecības produktus, un paredzēts lietošanai pārtikā

23

PĀRTIKAS RŪPNIECĪBAS ATLIEKAS UN ATKRITUMI; GATAVA LOPBARĪBA

Ierobežotais šīs nodaļas kods:

2307

Vīna nogulsnes; vīnakmens

Vīnakmens ir izslēgts

3301

Ēteriskās eļļas (atbrīvotas vai neatbrīvotas no terpēniem), ieskaitot konkrēteļļas un absolūteļļas; rezinoīdi; ekstrahēti oleosveķi; ēterisko eļļu koncentrāti taukos, negaistošās eļļās, vaskos un tamlīdzīgās vielās, kas iegūti ar tvaiku absorbēšanu vai macerāciju; terpēnu blakusprodukti, kas radušies, atbrīvojot ēteriskās eļļas no terpēniem; ēterisko eļļu ūdens destilāti un ūdens šķīdumi

Iekļauti vienīgi tad, ja paredzēti lietošanai pārtikā

45

KORĶIS UN KORĶA IZSTRĀDĀJUMI

Iekļauti vienīgi tad, ja nepārstrādāti

53

CITĀDAS AUGU TEKSTILŠĶIEDRAS; PAPĪRA PAVEDIENI UN AUDUMI NO PAPĪRA PAVEDIENIEM

Iekļauti vienīgi tad, ja nepārstrādāti

Nosacījumi:

Bioloģiskās lauksaimniecības produkti, kas uzskaitīti šajā pielikumā, ir nepārstrādāti un pārstrādāti lauksaimniecības produkti, kas ir ražoti vai pārstrādāti Savienībā.

---

III PIELIKUMS

Savienībā piemērojamie tiesību akti bioloģiskās lauksaimniecības jomā

Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 517/2013.

Komisijas Regula (EK) Nr. 889/2008 (2008. gada 5. septembris), ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1358/2014.

Komisijas Regula (EK) Nr. 1235/2008 (2008. gada 8. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko produktu importēšanas kārtību no trešām valstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/931.

---

IV PIELIKUMS

Čīlē piemērojamie tiesību akti bioloģiskās lauksaimniecības jomā

2006. gada 17. janvāra Likums Nr. 20.089, ar ko izveido valsts sertifikācijas sistēmu bioloģiskās lauksaimniecības produktiem;

Lauksaimniecības ministrijas 2016. gada 29. janvāris Dekrēts Nr. 03, ar kuru apstiprina noteikumus Likumā Nr. 20.089, ar ko izveido valsts sertifikācijas sistēmu bioloģiskās lauksaimniecības produktiem;

Lauksaimniecības ministrijas 2016. gada 22. janvāra Dekrēts Nr. 02, ar kuru apstiprina tehniskos noteikumus Likumā Nr. 20.089, ar ko izveido valsts sertifikācijas sistēmu bioloģiskās lauksaimniecības produktiem;

Valsts Lauksaimniecības un lopkopības direkcijas 2007. gada 7. februāra Rezolūcija Nr. 569, ar ko nosaka standartus attiecībā uz bioloģisko produktu sertificēšanas struktūru reģistrāciju;

Valsts Lauksaimniecības un lopkopības direkcijas 2008. gada 4. marta Rezolūcija Nr. 1110, ar ko apstiprina bioloģisko produktu un to ekvivalentu oficiālo marķējumu;

Valsts Lauksaimniecības un lopkopības direkcijas 2011. gada 29. novembra Rezolūcija Nr. 7880, ar ko saskaņā ar Likumu Nr. 20.089 nosaka bioloģiskās lauksaimniecības produktu sertifikātu minimālo saturu.

---

V PIELIKUMS

Interneta adreses, kurās var iepazīties ar III un IV pielikumā uzskaitītajiem normatīvajiem aktiem, tostarp jebkādiem grozījumiem, atcelšanu, aizstāšanu vai papildināšanu, kā arī konsolidētām redakcijām un jebkādu jaunu tiesību aktu par produktiem, kas iekļauti I vai II pielikumā saskaņā ar 8. panta 3. punkta b) apakšpunktu

| Savienībā – | http://eur-lex.europa.eu |
| --- | --- |
| Čīlē – | http://www.sag.gob.cl/ambitos-de-accion/certificacion-de-productos-organicos-agricolas/132/normativas |

Savienībā –

http://eur-lex.europa.eu

Čīlē –

http://www.sag.gob.cl/ambitos-de-accion/certificacion-de-productos-organicos-agricolas/132/normativas

---

REGULAS

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2308

(2017. gada 13. decembris)

par atļauju lietot Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) preparātu par barības piedevu zīdāmiem sivēniem (atļaujas turētājs Chr. Hansen A/S)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā noteikts, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā noteikts, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti.

| (2) | Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) preparātu ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2148/2004 (3) tika uz neierobežotu laiku atļauts lietot par barības piedevu nobarojamām cūkām un sivēniem atbilstīgi Direktīvai 70/524/EEK. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu minēto preparātu kā esošu barības līdzekli iekļāva Lopbarības piedevu reģistrā. Minēto preparātu ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/447 (4) uz desmit gadiem atļāva lietot atšķirtiem sivēniem, nobarojamām cūkām, sivēnmātēm, audzējamiem teļiem un gaļas tītariem. |
| --- | --- |

(2)

Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) preparātu ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2148/2004 (3) tika uz neierobežotu laiku atļauts lietot par barības piedevu nobarojamām cūkām un sivēniem atbilstīgi Direktīvai 70/524/EEK. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu minēto preparātu kā esošu barības līdzekli iekļāva Lopbarības piedevu reģistrā. Minēto preparātu ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/447 (4) uz desmit gadiem atļāva lietot atšķirtiem sivēniem, nobarojamām cūkām, sivēnmātēm, audzējamiem teļiem un gaļas tītariem.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu un saistībā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti izvērtēt preparātu Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) kā barības piedevu sivēniem. Pieteikumā tika arī pieprasīts izvērtēt šā preparāta pievienošanu dzirdināmajam ūdenim, kas būtu jauns tā izmantojums. Pieteikuma iesniedzējs lūdza minēto piedevu klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. Pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu un saistībā ar minētās regulas 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti izvērtēt preparātu Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) kā barības piedevu sivēniem. Pieteikumā tika arī pieprasīts izvērtēt šā preparāta pievienošanu dzirdināmajam ūdenim, kas būtu jauns tā izmantojums. Pieteikuma iesniedzējs lūdza minēto piedevu klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. Pieteikumam ir pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2016. gada 12. jūlija atzinumā (5) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) preparātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi. Iestāde uzskatīja, ka piedeva var uzlabot svara pieaugumu zīdāmiem sivēniem, ja to lieto barībā vai dzirdināmajā ūdenī. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī verificēja ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniedza ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2016. gada 12. jūlija atzinumā (5) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) preparātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi. Iestāde uzskatīja, ka piedeva var uzlabot svara pieaugumu zīdāmiem sivēniem, ja to lieto barībā vai dzirdināmajā ūdenī. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī verificēja ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniedza ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija.

| (5) | Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto preparātu būtu jāatļauj izmantot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto preparātu būtu jāatļauj izmantot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļaujas piešķiršana

Pielikumā norādīto preparātu, kas pieder piedevu kategorijai “zootehniskās piedevas” un funkcionālajai grupai “zarnu floras stabilizatori”, ir atļauts lietot par piedevu dzīvnieku ēdināšanā, ievērojot minētajā pielikumā noteiktos nosacījumus.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Padomes 1970. gada 23. novembra Direktīva 70/524/EEK par barības piedevām (OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2004. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2148/2004 par pastāvīgu un pagaidu atļauju izmantot dzīvnieku barībā konkrētas piedevas un atļauju izmantot jau atļautu jaunu piedevu (OV L 370, 17.12.2004., 24. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2017. gada 14. marta Īstenošanas regula (ES) 2017/447 par atļauju Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) preparātu izmantot par barības piedevu sivēnmātēm, atšķirtiem sivēniem, nobarojamām cūkām, audzējamiem teļiem un gaļas tītariem un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1453/2004, (EK) Nr. 2148/2004 un (EK) Nr. 600/2005 (atļaujas turētājs Chr.Hansen A/S) (OV L 69, 15.3.2017., 19. lpp.).

4

Bacillus subtilis

Bacillus licheniformis

Chr.Hansen A/S

(5)  
  EFSA Journal 2016; 14(9): 4558.

5

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % | KVV uz l dzeramā ūdens |
| Kategorija “Zootehniskās piedevas”. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori |
| 4b1700i | Chr.Hansen A/S | Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) | Piedevas sastāvs


  Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) preparāts, kas satur vismaz 3,2 × 1010 KVV uz gramu piedevas
  (attiecībā 1:1)
  Cietā veidā

  Aktīvās vielas raksturojums


  Bacillus subtilis

  (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) dzīvotspējīgās sporas

  Analītiskā metode
   (1)


  Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) identificēšana un skaitīšana barības piedevā, premiksos, barībā un ūdenī:






  — | identificēšana: pulsa lauka gela elektroforēze (PFGE), |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

KVV uz l dzeramā ūdens

Kategorija “Zootehniskās piedevas”. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori

4b1700i

Chr.Hansen A/S

Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749)

Piedevas sastāvs

Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) preparāts, kas satur vismaz 3,2 × 1010 KVV uz gramu piedevas

(attiecībā 1:1)

Cietā veidā

Aktīvās vielas raksturojums

Bacillus subtilis

(DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) dzīvotspējīgās sporas

Analītiskā metode
   (1)

Bacillus subtilis (DSM 5750) un Bacillus licheniformis (DSM 5749) identificēšana un skaitīšana barības piedevā, premiksos, barībā un ūdenī:

—

identificēšana: pulsa lauka gela elektroforēze (PFGE),

| — | skaitīšana: Petri trauciņa un uztriepuma metode ar agarizētu barotni, kurā izmanto triptona-sojas agaru – EN 15784. |
| --- | --- |

—

skaitīšana: Petri trauciņa un uztriepuma metode ar agarizētu barotni, kurā izmanto triptona-sojas agaru – EN 15784.

Zīdāmi sivēni

—

1,3 × 109

—

6,5 × 108

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi.

| 2. | Piedevu drīkst lietot dzirdināmajā ūdenī. |
| --- | --- |

2.

Piedevu drīkst lietot dzirdināmajā ūdenī.

| 3. | Ja piedevu lieto dzirdināmajā ūdenī, nodrošina viendabīgu piedevas izkliedi. |
| --- | --- |

3.

Ja piedevu lieto dzirdināmajā ūdenī, nodrošina viendabīgu piedevas izkliedi.

| 4. | Lietošanas pamācībā norāda:
  “Piedevu vienlaicīgi izbaro sivēnmātēm laktācijas periodā un zīdāmiem sivēniem.” |
| --- | --- |

4.

Lietošanas pamācībā norāda:

“Piedevu vienlaicīgi izbaro sivēnmātēm laktācijas periodā un zīdāmiem sivēniem.”

| 5. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko varētu radīt šādu vielu lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, tostarp elpceļu un ādas aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

5.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko varētu radīt šādu vielu lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, tostarp elpceļu un ādas aizsarglīdzekļus.

2028. gada 3. janvāris

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2309

(2017. gada 13. decembris),

ar ko iepriekšējos gados notikušās citu krājumu pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2017. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem, un groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/1345

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008 un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 105. panta 1., 2., 3. un 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Nozvejas kvotas 2016. gadam ir noteiktas ar:






  — | Padomes Regulu (ES) Nr. 1367/2014 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Nozvejas kvotas 2016. gadam ir noteiktas ar:

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 1367/2014 (2),

| — | Padomes Regulu (ES) 2015/2072 (3), |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2015/2072 (3),

| — | Padomes Regulu (ES) 2016/72 (4) un |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2016/72 (4) un

| — | Padomes Regulu (ES) 2016/73 (5). |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2016/73 (5).

| (2) | Nozvejas kvotas 2017. gadam ir noteiktas ar:






  — | Padomes Regulu (ES) 2016/1903 (6), |
| --- | --- | --- |

(2)

Nozvejas kvotas 2017. gadam ir noteiktas ar:

—

Padomes Regulu (ES) 2016/1903 (6),

| — | Padomes Regulu (ES) 2016/2285 (7), |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2016/2285 (7),

| — | Padomes Regulu (ES) 2016/2372 (8) un |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2016/2372 (8) un

| — | Padomes Regulu (ES) 2017/127 (9). |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) 2017/127 (9).

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts ir pārsniegusi tai iedalītās nozvejas kvotas, Komisija veic atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām nozvejas kvotām. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts ir pārsniegusi tai iedalītās nozvejas kvotas, Komisija veic atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām nozvejas kvotām.

| (4) | Pamatojoties uz pārzveju iepriekšējos gados, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1345 (10) ir noteikti atvilkumi no nozvejas kvotām, kas 2017. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz pārzveju iepriekšējos gados, ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/1345 (10) ir noteikti atvilkumi no nozvejas kvotām, kas 2017. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem.

| (5) | Tomēr dažām dalībvalstīm atvilkumus no krājumiem iedalītajām un pārzvejotajām kvotām saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/1345 nevarēja veikt, jo 2017. gadā šādas kvotas minētajām dalībvalstīm nebija pieejamas. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr dažām dalībvalstīm atvilkumus no krājumiem iedalītajām un pārzvejotajām kvotām saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/1345 nevarēja veikt, jo 2017. gadā šādas kvotas minētajām dalībvalstīm nebija pieejamas.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punktā paredzēts, ka tad, ja atvilkumus par pārzvejotu kvotu nevar veikt nākamajā gadā pēc pārzvejas, jo attiecīgajai dalībvalstij minētā kvota nav pieejama, atvilkumus var veikt no kvotas, kas pieejama attiecībā uz citiem krājumiem tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā vai ar to pašu komerciālo vērtību. Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu 2012/C 72/07 (11), šādus atvilkumus, ņemot vērā nepieciešamību novērst izmetumus jauktu sugu zvejniecībās, būtu vēlams veikt no kvotām, kas iedalītas krājumiem, no kuriem zvejoja tā pati flote, kas pārsniedza kvotu. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punktā paredzēts, ka tad, ja atvilkumus par pārzvejotu kvotu nevar veikt nākamajā gadā pēc pārzvejas, jo attiecīgajai dalībvalstij minētā kvota nav pieejama, atvilkumus var veikt no kvotas, kas pieejama attiecībā uz citiem krājumiem tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā vai ar to pašu komerciālo vērtību. Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu 2012/C 72/07 (11), šādus atvilkumus, ņemot vērā nepieciešamību novērst izmetumus jauktu sugu zvejniecībās, būtu vēlams veikt no kvotām, kas iedalītas krājumiem, no kuriem zvejoja tā pati flote, kas pārsniedza kvotu.

| (7) | Ar attiecīgajām dalībvalstīm notika apspriešanās par ierosinātajiem atvilkumiem no kvotām, kas iedalītas citiem krājumiem, kuri nav pārzvejotie krājumi. |
| --- | --- |

(7)

Ar attiecīgajām dalībvalstīm notika apspriešanās par ierosinātajiem atvilkumiem no kvotām, kas iedalītas citiem krājumiem, kuri nav pārzvejotie krājumi.

| (8) | Spānija 2016. gadā ir pārzvejojusi kvotu, kas tai iedalīta attiecībā uz balto marlīnu Atlantijas okeānā (WHM/ATLANT). Ievērojot Īstenošanas regulu (ES) 2017/1345 un Paziņojumā 2012/C 72/07 dotos norādījumus, attiecīgais atvilkums pilnā apmērā tika piemērots no 2017. gadā pieejamās baltā marlīna kvotas. Tā kā kvota, kas 2017. gadā pieejama attiecībā uz balto marlīnu Atlantijas okeānā, nav pietiekama, Spānija 2017. gada 9. augusta vēstulē lūdza atlikušo atvilkumu, tostarp vēl piemērojamos atvilkumus no iepriekšējiem gadiem, piemērot 2017. gada kvotai attiecībā uz zobenzivi Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N (SWO/AN05N). Šis lūgums būtu jāpieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Spānija 2016. gadā ir pārzvejojusi kvotu, kas tai iedalīta attiecībā uz balto marlīnu Atlantijas okeānā (WHM/ATLANT). Ievērojot Īstenošanas regulu (ES) 2017/1345 un Paziņojumā 2012/C 72/07 dotos norādījumus, attiecīgais atvilkums pilnā apmērā tika piemērots no 2017. gadā pieejamās baltā marlīna kvotas. Tā kā kvota, kas 2017. gadā pieejama attiecībā uz balto marlīnu Atlantijas okeānā, nav pietiekama, Spānija 2017. gada 9. augusta vēstulē lūdza atlikušo atvilkumu, tostarp vēl piemērojamos atvilkumus no iepriekšējiem gadiem, piemērot 2017. gada kvotai attiecībā uz zobenzivi Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N (SWO/AN05N). Šis lūgums būtu jāpieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punktu.

| (9) | Spānija 2016. gadā ir pārzvejojusi kvotu, kas tai iedalīta attiecībā uz garspuru tunzivi Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N (ALB/AN05N). Spānija 2017. gada 20. jūlija vēstulē lūdza attiecīgo atvilkumu sadalīt pa trīs gadiem. Taču, ņemot vērā iesniegto informāciju un ICCAT Papildu ieteikumu 13-05 par garspuru tunzivs Atlantijas okeāna ziemeļu daļas krājuma atjaunošanas programmu (12), konkrēti, tā 5. punktu, kurš nosaka, ka atvilkumi par pārzveju ir veicami ne vairāk kā divos gados, izņēmuma kārtā var atļaut atvilkumu vienlīdzīgi sadalīt pa diviem gadiem. |
| --- | --- |

(9)

Spānija 2016. gadā ir pārzvejojusi kvotu, kas tai iedalīta attiecībā uz garspuru tunzivi Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N (ALB/AN05N). Spānija 2017. gada 20. jūlija vēstulē lūdza attiecīgo atvilkumu sadalīt pa trīs gadiem. Taču, ņemot vērā iesniegto informāciju un ICCAT Papildu ieteikumu 13-05 par garspuru tunzivs Atlantijas okeāna ziemeļu daļas krājuma atjaunošanas programmu (12), konkrēti, tā 5. punktu, kurš nosaka, ka atvilkumi par pārzveju ir veicami ne vairāk kā divos gados, izņēmuma kārtā var atļaut atvilkumu vienlīdzīgi sadalīt pa diviem gadiem.

| (10) | Turklāt Spānijas zvejniecības iestādes konstatēja, ka Komisijai nosūtītie 2016. gada nozvejas dati par garspuru tunzivi Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N ir kļūdaini. Pamatojoties uz koriģētajiem datiem, kurus Spānija nosūtīja 2017. gada 4. augustā, Spānijas kvota garspuru tunzivij Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N ir pārsniegta mazākā apjomā, nekā ņemts vērā ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/1345 noteiktajos atvilkumos. Tāpēc atvilkums no Spānijas 2017. gada kvotas attiecībā uz garspuru tunzivi Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N būtu jākoriģē. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt Spānijas zvejniecības iestādes konstatēja, ka Komisijai nosūtītie 2016. gada nozvejas dati par garspuru tunzivi Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N ir kļūdaini. Pamatojoties uz koriģētajiem datiem, kurus Spānija nosūtīja 2017. gada 4. augustā, Spānijas kvota garspuru tunzivij Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N ir pārsniegta mazākā apjomā, nekā ņemts vērā ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/1345 noteiktajos atvilkumos. Tāpēc atvilkums no Spānijas 2017. gada kvotas attiecībā uz garspuru tunzivi Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N būtu jākoriģē.

| (11) | Pēc tam kad tika publicēta Īstenošanas regula (ES) 2017/1345, Portugāles zvejniecības iestādes konstatēja, ka Komisijai nosūtītie 2016. gada nozvejas dati par zobenzivi Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N (SWO/AN05N) ir kļūdaini. Pamatojoties uz koriģētajiem datiem, kurus Portugāle nosūtīja 2017. gada 22. augustā, Portugāles kvota zobenzivij Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N ir pārsniegta mazākā apjomā, nekā ņemts vērā ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/1345 noteiktajos atvilkumos. Tāpēc atvilkums no Portugāles 2017. gada kvotas attiecībā uz zobenzivi Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N būtu jākoriģē. |
| --- | --- |

(11)

Pēc tam kad tika publicēta Īstenošanas regula (ES) 2017/1345, Portugāles zvejniecības iestādes konstatēja, ka Komisijai nosūtītie 2016. gada nozvejas dati par zobenzivi Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N (SWO/AN05N) ir kļūdaini. Pamatojoties uz koriģētajiem datiem, kurus Portugāle nosūtīja 2017. gada 22. augustā, Portugāles kvota zobenzivij Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N ir pārsniegta mazākā apjomā, nekā ņemts vērā ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/1345 noteiktajos atvilkumos. Tāpēc atvilkums no Portugāles 2017. gada kvotas attiecībā uz zobenzivi Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N būtu jākoriģē.

| (12) | 2017. gada 17. maijā Lietuva lūdza atjaunināt valsts nozvejas deklarācijas attiecībā uz makreli Savienības ūdeņos IIa zonā un Savienības un Norvēģijas ūdeņos IVa zonā (MAC/*4A-EN). Pamatojoties uz atjauninātajiem datiem, kurus Lietuva nosūtīja tajā pašā dienā, Lietuva ir pārsniegusi 2016. gada kvotu makrelei Savienības ūdeņos IIa zonā un Savienības un Norvēģijas ūdeņos IVa zonā, kā arī tā vecāku krājumam, proti, makrelei VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe apgabalā, Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā un starptautiskajos ūdeņos IIa, XII un XIV zonā (MAC/2CX14-). Tāpēc attiecīgie atvilkumi būtu jāiekļauj Īstenošanas regulas (ES) 2017/1345 pielikumā. |
| --- | --- |

(12)

2017. gada 17. maijā Lietuva lūdza atjaunināt valsts nozvejas deklarācijas attiecībā uz makreli Savienības ūdeņos IIa zonā un Savienības un Norvēģijas ūdeņos IVa zonā (MAC/*4A-EN). Pamatojoties uz atjauninātajiem datiem, kurus Lietuva nosūtīja tajā pašā dienā, Lietuva ir pārsniegusi 2016. gada kvotu makrelei Savienības ūdeņos IIa zonā un Savienības un Norvēģijas ūdeņos IVa zonā, kā arī tā vecāku krājumam, proti, makrelei VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe apgabalā, Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā un starptautiskajos ūdeņos IIa, XII un XIV zonā (MAC/2CX14-). Tāpēc attiecīgie atvilkumi būtu jāiekļauj Īstenošanas regulas (ES) 2017/1345 pielikumā.

| (13) | Apvienotā Karaliste 2017. gada 10. augustā informēja Komisiju, ka ziņojumi par dzelkņu haizivs piezvejām Savienības un starptautiskajos ūdeņos I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā (DGS/*15X14) ir kļūdaini. Pamatojoties uz koriģētajiem datiem, kurus Apvienotā Karaliste 2017. gada 30. augustā iesniedza agregēto nozvejas datu ziņošanas sistēmā, dzelkņu haizivs piezvejas Savienības un starptautiskajos ūdeņos I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā nepārsniedz 2016. gadam iedalīto kvotu. Tāpēc attiecīgie atvilkumi būtu jāsvītro no Īstenošanas regulas (ES) 2017/1345 pielikuma. |
| --- | --- |

(13)

Apvienotā Karaliste 2017. gada 10. augustā informēja Komisiju, ka ziņojumi par dzelkņu haizivs piezvejām Savienības un starptautiskajos ūdeņos I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā (DGS/*15X14) ir kļūdaini. Pamatojoties uz koriģētajiem datiem, kurus Apvienotā Karaliste 2017. gada 30. augustā iesniedza agregēto nozvejas datu ziņošanas sistēmā, dzelkņu haizivs piezvejas Savienības un starptautiskajos ūdeņos I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā nepārsniedz 2016. gadam iedalīto kvotu. Tāpēc attiecīgie atvilkumi būtu jāsvītro no Īstenošanas regulas (ES) 2017/1345 pielikuma.

| (14) | 2017. gada oktobrī pēc agregēto nozvejas datu ziņošanas sistēmas algoritmu koriģēšanas tika konstatēts, ka Dānija ir pārzvejojusi kvotu, kas iedalīta ziemeļu garneles krājumam Grenlandes ūdeņos NAFO 1. zonā (PRA/N1GRN.). Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2017/1345 pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(14)

2017. gada oktobrī pēc agregēto nozvejas datu ziņošanas sistēmas algoritmu koriģēšanas tika konstatēts, ka Dānija ir pārzvejojusi kvotu, kas iedalīta ziemeļu garneles krājumam Grenlandes ūdeņos NAFO 1. zonā (PRA/N1GRN.). Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2017/1345 pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (15) | Lai nozvejas varētu paziņot precīzi, ir mainītas Regulā (ES) 2017/127 noteiktās krājumu apgabalu definīcijas, tāpēc atvilkums, kas piemērojams Nīderlandei par 2016. gadā notikušu saidas pārzveju III un IV apgabalā, Savienības ūdeņos IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā (POK/2A34), tagad būtu jāpiemēro 2017. gada kvotai, kas attiecas uz saidu IIIa un IV apgabalā un Savienības ūdeņos IIa zonā (POK/2C3A4). |
| --- | --- |

(15)

Lai nozvejas varētu paziņot precīzi, ir mainītas Regulā (ES) 2017/127 noteiktās krājumu apgabalu definīcijas, tāpēc atvilkums, kas piemērojams Nīderlandei par 2016. gadā notikušu saidas pārzveju III un IV apgabalā, Savienības ūdeņos IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā (POK/2A34), tagad būtu jāpiemēro 2017. gada kvotai, kas attiecas uz saidu IIIa un IV apgabalā un Savienības ūdeņos IIa zonā (POK/2C3A4).

| (16) | 2017. gadā Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) savā ieteikumā, vadoties pēc 2016. gada novērtējuma, grozīja tūbīšu pārvaldības apgabalus. Tāpēc atvilkumi, kas piemērojami Dānijai un Apvienotajai Karalistei sakarā ar 2016. gadā notikušu tūbīšu pārzveju Savienības ūdeņos 1. tūbīšu pārvaldības apgabalā (SAN/234_1), tiek veikti no 2017. gada kvotas attiecībā uz tūbītēm Savienības ūdeņos 1.r tūbīšu pārvaldības apgabalā (SAN234_1R). |
| --- | --- |

(16)

2017. gadā Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) savā ieteikumā, vadoties pēc 2016. gada novērtējuma, grozīja tūbīšu pārvaldības apgabalus. Tāpēc atvilkumi, kas piemērojami Dānijai un Apvienotajai Karalistei sakarā ar 2016. gadā notikušu tūbīšu pārzveju Savienības ūdeņos 1. tūbīšu pārvaldības apgabalā (SAN/234_1), tiek veikti no 2017. gada kvotas attiecībā uz tūbītēm Savienības ūdeņos 1.r tūbīšu pārvaldības apgabalā (SAN234_1R).

| (17) | Turklāt daži Īstenošanas regulā (ES) 2017/1345 paredzētie atvilkumi šķiet lielāki par pielāgoto kvotu, kas pieejama 2017. gadā, un tāpēc šos atvilkumus minētajā gadā nevar veikt pilnībā. Saskaņā ar Paziņojumu 2012/C 72/07 atlikušie daudzumi būtu jāatvelk no pielāgotajām kvotām, kas pieejamas turpmākajos gados, līdz pārzvejotais daudzums tiek kompensēts. |
| --- | --- |

(17)

Turklāt daži Īstenošanas regulā (ES) 2017/1345 paredzētie atvilkumi šķiet lielāki par pielāgoto kvotu, kas pieejama 2017. gadā, un tāpēc šos atvilkumus minētajā gadā nevar veikt pilnībā. Saskaņā ar Paziņojumu 2012/C 72/07 atlikušie daudzumi būtu jāatvelk no pielāgotajām kvotām, kas pieejamas turpmākajos gados, līdz pārzvejotais daudzums tiek kompensēts.

| (18) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2017/1345 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(18)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2017/1345 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulās (ES) 2016/1903, (ES) 2016/2285, (ES) 2016/2372 un (ES) 2017/127 noteiktās nozvejas kvotas 2017. gadam, kuras minētas šīs regulas I pielikumā, samazina, piemērojot atvilkumus citiem krājumiem, kas norādīti minētajā pielikumā.

2. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2017/1345 pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2014. gada 15. decembra Regula (ES) Nr. 1367/2014, ar ko 2015. un 2016. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (OV L 366, 20.12.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes 2015. gada 17. novembra Regula (ES) 2015/2072, ar ko 2016. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 1221/2014 un Regulu (ES) 2015/104 (OV L 302, 19.11.2015., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes 2016. gada 22. janvāra Regula (ES) 2016/72, ar ko 2016. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un groza Regulu (ES) 2015/104 (OV L 22, 28.1.2016., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes 2016. gada 18. janvāra Regula (ES) 2016/73, ar ko 2016. gadam nosaka dažu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrā (OV L 16, 23.1.2016., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes 2016. gada 28. oktobra Regula (ES) 2016/1903, ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) 2016/72 (OV L 295, 29.10.2016., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes 2016. gada 12. decembra Regula (ES) 2016/2285, ar ko 2017. un 2018. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem un groza Padomes Regulu (ES) 2016/72 (OV L 344, 17.12.2016., 32. lpp.).

7

(8)  Padomes 2016. gada 19. decembra Regula (ES) 2016/2372, ar ko 2017. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā (OV L 352, 23.12.2016., 26. lpp.).

8

(9)  Padomes 2017. gada 20. janvāra Regula (ES) 2017/127, ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2017., 1. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2017. gada 18. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2017/1345, ar kuru iepriekšējos gados notikušās pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2017. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem (OV L 186, 19.7.2017., 6. lpp.).

10

(11)  Komisijas paziņojums – Norādījumi par kvotu atvilkšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1., 2. un 5. punktu (2012/C 72/07) (OV C 72, 10.3.2012., 27. lpp.).

11

(12)  https://www.iccat.int/Documents/Recs/compendiopdf-e/2013-05-e.pdf

12

---

I PIELIKUMS

ATVILKUMI NO CITU KRĀJUMU KVOTĀM

| Dalībvalsts | Sugas kods | Apgabala kods | Suga | Apgabals | 2016. gadā atļautie izkrāvumi (kopējais pielāgotais daudzums kilogramos) (1) | 2016. gada kopējā nozveja (daudzums kilogramos) | Kvotas apguve (%) | Atļauto izkrāvumu pārsniegums (daudzums kilogramos) | Koeficients (2) | Papildu koeficients (3)
   (4) | Vēl piemērojamie atvilkumi no iepriekšējiem gadiem (5) (daudzums kilogramos) | Atvilkumi 2017. gadā (daudzums kilogramos) | Atvilkumi, kas 2017. gadā jau piemēroti attiecībā uz to pašu krājumu (daudzums kilogramos) (6) | Atlikušais daudzums, kas jāatvelk no cita krājuma (kilogramos) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) | (15) |
| |
| DE | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 2 118 | Neattiecas | 2 118 | / | / | / | 2 118 | 0 | 2 118 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| DE | ARU | 34-C. | Ziemeļatlantijas argentīna | Savienības ūdeņi III un IV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 2 118 |
| |
| DK | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 1 350 | Neattiecas | 1 350 | / | / | / | 1 350 | 0 | 1 350 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| DK | NEP | 2AC4-C | Norvēģijas omārs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 1 350 |
| |
| DK | NOP | 04-N. | Esmarka menca | Norvēģijas ūdeņi IV zonā | 0 | 22 880 | Neattiecas | 22 880 | / | / | / | 22 880 | / | 22 880 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| DK | NOP | 2A3A4. | Esmarka menca | IIIa; Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 22 880 |
| |
| DK | POK | 1N2AB. | Saida | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 3 920 | Neattiecas | 3 920 | / | / | / | 3 920 | / | 3 920 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| DK | POK | 2C3A4 | Saida | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 3 920 |
| |
| DK | SAN | 04-N. | Tūbītes | Norvēģijas ūdeņi IV zonā | 0 | 19 860 | Neattiecas | 19 860 | / | / | / | 19 860 | / | 19 860 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| DK | SAN | 234_2R | Tūbītes | Savienības ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (2. tūbīšu pārvaldības apgabals) | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 19 860 |
| |
| ES | BUM | ATLANT | Atlantijas zilais marlīns | Atlantijas okeāns | 0 | 13 396 | Neattiecas | 13 396 | / | A | / | 20 094 | / | 20 094 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | SWO | AN05N | Zobenzivs | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 20 094 |
| |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 9 000 | 27 600 | 306,67 % | 18 600 | 1,0 | A | / | 27 900 | / | 27 900 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | RED | 1N2AB | Sarkanasari | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 27 900 |
| |
| ES | WHM | ATLANT | Baltais marlīns | Atlantijas okeāns | 2 460 | 9 859 | 400,77 % | 7 399 | 1,0 | A | 138 994 | 150 092 | 2 427 | 147 665 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| ES | SWO | AN05N | Zobenzivs | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 147 665 |
| |
| FR | POK | 1/2/INT | Saida | Starptautiskie ūdeņi I un II zonā | 0 | 2 352 | Neattiecas | 2 352 | / | / | / | 2 352 | / | 2 352 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| FR | POK | 2C3A4 | Saida | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | | | | | / | / | / | / | / | 2 352 |
| |
| FR | RED | 51214S | Sarkanasari (seklūdens pelaģiskie) | Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 0 | 29 827 | Neattiecas | 29 827 | / | / | / | 29 827 | / | 29 827 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| FR | BLI | 5B67- | Zilā jūras līdaka | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā | | | | | / | / | / | / | / | 29 827 |
| |
| IE | POK | 1N2AB. | Saida | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 5 969 | Neattiecas | 5 969 | / | / | / | 5 969 | / | 5 969 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| IE | HER | 1/2- | Siļķe | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | | | | | / | / | / | / | / | 5 969 |
| |
| NL | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 1 260 | Neattiecas | 1 260 | / | / | / | 1 260 | / | 1 260 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| NL | COD | 2A3AX4 | Menca | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 1 260 |
| |
| NL | HAD | 7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 559 | 26 220 | Neattiecas | 25 661 | / | / | / | 25 661 | / | 25 661 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| NL | HAD | 2AC4. | Pikša | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 25 661 |
| |
| PT | GHL | 1N2AB. | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | 0 | 18 487 | Neattiecas | 18 487 | / | / | / | 18 487 | / | 18 487 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| PT | RED | 1N2AB | Sarkanasari | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 18 487 |
| |
| UK | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 17 776 | Neattiecas | 17 776 | / | / | / | 17 776 | / | 17 776 |
| Atvilkumi jāveic no šāda krājuma: |
| UK | PLE | 2A3AX4 | Jūras zeltplekste | IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 17 776 |

Dalībvalsts

Sugas kods

Apgabala kods

Suga

Apgabals

2016. gadā atļautie izkrāvumi (kopējais pielāgotais daudzums kilogramos) (1)

2016. gada kopējā nozveja (daudzums kilogramos)

Kvotas apguve (%)

Atļauto izkrāvumu pārsniegums (daudzums kilogramos)

Koeficients (2)

Papildu koeficients (3)
   (4)

Vēl piemērojamie atvilkumi no iepriekšējiem gadiem (5) (daudzums kilogramos)

Atvilkumi 2017. gadā (daudzums kilogramos)

Atvilkumi, kas 2017. gadā jau piemēroti attiecībā uz to pašu krājumu (daudzums kilogramos) (6)

Atlikušais daudzums, kas jāatvelk no cita krājuma (kilogramos)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

(15)

DE

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

0

2 118

Neattiecas

2 118

/

/

/

2 118

0

2 118

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

DE

ARU

34-C.

Ziemeļatlantijas argentīna

Savienības ūdeņi III un IV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

2 118

DK

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

0

1 350

Neattiecas

1 350

/

/

/

1 350

0

1 350

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

DK

NEP

2AC4-C

Norvēģijas omārs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

1 350

DK

NOP

04-N.

Esmarka menca

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

0

22 880

Neattiecas

22 880

/

/

/

22 880

/

22 880

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

DK

NOP

2A3A4.

Esmarka menca

IIIa; Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

22 880

DK

POK

1N2AB.

Saida

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

3 920

Neattiecas

3 920

/

/

/

3 920

/

3 920

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

DK

POK

2C3A4

Saida

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

3 920

DK

SAN

04-N.

Tūbītes

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

0

19 860

Neattiecas

19 860

/

/

/

19 860

/

19 860

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

DK

SAN

234_2R

Tūbītes

Savienības ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (2. tūbīšu pārvaldības apgabals)

/

/

/

/

/

/

/

/

/

19 860

ES

BUM

ATLANT

Atlantijas zilais marlīns

Atlantijas okeāns

0

13 396

Neattiecas

13 396

/

A

/

20 094

/

20 094

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

SWO

AN05N

Zobenzivs

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

/

/

/

/

/

/

/

/

/

20 094

ES

GHL

1N2AB.

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

9 000

27 600

306,67 %

18 600

1,0

A

/

27 900

/

27 900

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

RED

1N2AB

Sarkanasari

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

27 900

ES

WHM

ATLANT

Baltais marlīns

Atlantijas okeāns

2 460

9 859

400,77 %

7 399

1,0

A

138 994

150 092

2 427

147 665

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

ES

SWO

AN05N

Zobenzivs

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

/

/

/

/

/

/

/

/

/

147 665

FR

POK

1/2/INT

Saida

Starptautiskie ūdeņi I un II zonā

0

2 352

Neattiecas

2 352

/

/

/

2 352

/

2 352

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

FR

POK

2C3A4

Saida

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

/

/

/

/

/

2 352

FR

RED

51214S

Sarkanasari (seklūdens pelaģiskie)

Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

0

29 827

Neattiecas

29 827

/

/

/

29 827

/

29 827

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

FR

BLI

5B67-

Zilā jūras līdaka

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā

/

/

/

/

/

29 827

IE

POK

1N2AB.

Saida

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

5 969

Neattiecas

5 969

/

/

/

5 969

/

5 969

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

IE

HER

1/2-

Siļķe

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

/

/

/

/

/

5 969

NL

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

0

1 260

Neattiecas

1 260

/

/

/

1 260

/

1 260

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

NL

COD

2A3AX4

Menca

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

1 260

NL

HAD

7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

559

26 220

Neattiecas

25 661

/

/

/

25 661

/

25 661

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

NL

HAD

2AC4.

Pikša

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

25 661

PT

GHL

1N2AB.

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

0

18 487

Neattiecas

18 487

/

/

/

18 487

/

18 487

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

PT

RED

1N2AB

Sarkanasari

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

18 487

UK

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

0

17 776

Neattiecas

17 776

/

/

/

17 776

/

17 776

Atvilkumi jāveic no šāda krājuma:

UK

PLE

2A3AX4

Jūras zeltplekste

IV; Savienības ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

/

/

/

/

/

/

/

/

/

17 776

---

(1)  Kvotas, kas dalībvalstij pieejamas saskaņā ar attiecīgajām zvejas iespēju regulām pēc tam, kad ņemta vērā apmaiņa ar zvejas iespējām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.) 16. panta 8. punktu, kvotu pārcēlumi no 2015. gada uz 2016. gadu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.) 4. panta 2. punktu, Padomes Regulas (ES) Nr. 1221/2014 (OV L 330, 15.11.2014., 16. lpp.) 5.a pantu, Padomes Regulas (ES) 2015/104 (OV L 22, 28.1.2015., 1. lpp.) 18.a pantu vai zvejas iespēju pārdalīšana un atvilkumu izdarīšana saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. un 105. pantu.

(2)  Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. punktā. Atvilkumu, kas vienāds ar pārzvejas apjomu * 1,00, piemēro visos gadījumos, kad pārzvejas apjoms ir vienāds ar vai mazāks par 100 tonnām.

(3)  Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 3. punktā, un ar noteikumu, ka pārzvejas apjoms pārsniedz 10 %.

(4)  Burts “A” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo konstatēta pārzveja secīgi 2014., 2015. un 2016. gadā. Burts “C” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo uz krājumu attiecas daudzgadu pārvaldības plāns.

(5)  Atlikušie daudzumi, kurus nevarēja atvilkt 2016. gadā saskaņā ar Regulu (ES) 2016/2226 (grozīta ar Regulu (ES) 2017/162), jo kvota nebija pieejama vai bija nepietiekama.

(6)  Daudzumi, kurus varēja atvilkt no tā paša krājuma, pateicoties apmaiņai ar zvejas iespējām, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu.

---

II PIELIKUMS

“PIELIKUMS

ATVILKUMI NO KVOTĀM, KAS IEDALĪTAS ATTIECĪBĀ UZ PĀRZVEJOTIEM KRĀJUMIEM

| Dalībvalsts | Sugas kods | Apgabala kods | Suga | Apgabals | 2016. gada sākotnējā kvota (kilogramos) | 2016. gadā atļautie izkrāvumi (kopējais pielāgotais daudzums kilogramos) (1) | 2016. gada kopējā nozveja (daudzums kilogramos) | Kvotas apguve salīdzinājumā ar atļautajiem izkrāvumiem | Atļauto izkrāvumu pārsniegums (daudzums kilogramos) | Koeficients (2) | Papildu koeficients (3)
   (4) | Vēl piemērojamie atvilkumi no iepriekšējiem gadiem (5) (daudzums kilogramos) | 2017. gadā piemērojamie atvilkumi (daudzums kilogramos) (6) | Atvilkumi, kas piemēroti jau 2017. gadā (daudzums kilogramos) (7) | Daudzumi, kas atvelkami 2018. gadā un turpmākajos gados (daudzums kilogramos) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) | (15) | (16) |
| BE | SOL | 7FG. | Parastā jūrasmēle | VIIf un VIIg | 487 000 | 549 565 | 563 401 | 102,52 % | 13 836 | / | / | / | 13 836 | 13 836 | / |
| BE | SOL | 8AB. | Parastā jūrasmēle | VIIIa un VIIIb | 42 000 | 281 638 | 287 659 | 102,14 % | 6 021 | / | C (8) | / | 6 021 | 6 021 | / |
| BE | SRX | 07D. | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIId zonā | 87 000 | 86 919 | 91 566 | 105,35 % | 4 647 | / | / | / | 4 647 | 4 647 | / |
| BE | T/B | 2AC4-C | Akmeņplekste un gludais rombs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 329 000 | 481 000 | 514 275 | 106,92 % | 33 275  (9) | / | / | / | 33 275 | 33 275 | / |
| DE | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 0 | 2 118 | Neattiecas | 2 118 | / | / | / | 2 118 | 2 118 | / |
| DE | MAC | 2CX14- | Makrele | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā | 22 751 000 | 21 211 759 | 22 211 517 | 104,71 % | 999 758 | / | / | / | 999 758 | 999 758 | / |
| DK | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 0 | 1 350 | Neattiecas | 1 350 | / | / | / | 1 350 | 1 350 | / |
| DK | HER | 1/2- | Siļķe | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | 7 069 000 | 10 331 363 | 10 384 320 | 100,51 % | 52 957 | / | / | / | 52 957 | 52 957 | / |
| DK | JAX | 4BC7D | Stavridas un saistītās piezvejas sugas | Savienības ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā | 5 519 000 | 264 664 | 265 760 | 100,42 % | 1 096 | / | / | / | 1 096 | 1 096 | / |
| DK | MAC | 2A34. | Makrele | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā | 19 461 000 | 13 354 035 | 14 677 440 | 109,91 % | 1 323 405 | / | / | / | 1 323 405 | 1 323 405 | / |
| DK | MAC | 2A4A-N | Makrele | Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā | 14 043 000 | 14 886 020 | 16 351 930 | 109,85 % | 1 465 910 | / | / | / | 1 465 910 | 1 465 910 | / |
| DK | NOP | 04-N. | Esmarka menca | Norvēģijas ūdeņi IV zonā | 0 | 0 | 22 880 | Neattiecas | 22 880 | / | / | / | 22 880 | 22 880 | / |
| DK | OTH | *2AC4C | Citas sugas | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 6 018 300 | 3 994 920 | 4 508 050 | 112,84 % | 513 130 | 1,2 | / | / | 615 756 | 615 756 | / |
| DK | POK | 1N2AB. | Saida | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 0 | 3 920 | Neattiecas | 3 920 | / | / | / | 3 920 | 3 920 | / |
| DK | PRA | N1GRN. | Ziemeļu garnele | Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā | 1 300 000 | 2 700 000 | 2 727 690 | 101,03 % | 27 690 | / | / | / | 27 690 | 27 690 | / |
| DK | SAN | 04-N. | Tūbītes | Norvēģijas ūdeņi IV zonā | 0 | 0 | 19 860 | Neattiecas | 19 860 | / | / | / | 19 860 | 19 860 | / |
| DK | SAN | 234_1 (11) | Tūbītes | Savienības ūdeņi 1. tūbīšu pārvaldības apgabalā | 12 263 000 | 12 517 900 | 12 525 750 | 100,06 % | 7 850 | / | / | / | 7 850 | 7 850 | / |
| ES | ALB | AN05N | Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N | 14 917 370 | 14 754 370 | 16 645 498 | 112,82 % | 1 891 128 | 1,2 | / | / | 2 269 354 | 1 134 677  (12) | 1 134 677  (12) |
| ES | ALF | 3X14- | Beriksas | Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 67 000 | 86 159 | 79 185 | 91,90 % | – 6 974 | / | / | 817 | 0 | 0 | / |
| ES | BSF | 8910- | Melnā mataste | Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā | 12 000 | 24 004 | 16 419 | 68,41 % | – 7 585 | / | / | 2 703 | 0 | 0 | / |
| ES | BUM | ATLANT | Atlantijas zilais marlīns | Atlantijas okeāns | 0 | 0 | 13 396 | Neattiecas | 13 396 | / | A | / | 20 094 | 20 094 | / |
| ES | COD | 1/2B. | Menca | I un IIb | 13 192 000 | 9 730 876 | 9 731 972 | 100,01 % | 1 096 | / | / | / | 1 096 | 1 096 | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 9 000 | 27 600 | 306,67 % | 18 600 | 1,0 | A | / | 27 900 | 27 900 | / |
| ES | GHL | N3LMNO | Grenlandes paltuss | NAFO 3LMNO | 4 067 000 | 4 070 000 | 4 072 999 | 100,07 % | 2 999 | / | C (8) | / | 2 999 | 2 999 | / |
| ES | SRX | 67AKXD | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā | 876 000 | 459 287 | 469 586 | 102,24 % | 10 299 | / | / | / | 10 299 | 10 299 | / |
| ES | SRX | 89-C. | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIII un IX zonā | 1 057 000 | 925 232 | 956 878 | 103,42 % | 31 646 | / | A | 131 767 | 179 236 | 179 236 | / |
| ES | WHM | ATLANT | Baltais marlīns | Atlantijas okeāns | 2 460 | 2 460 | 9 859 | 400,77 % | 7 399 | 1,0 | A | 138 994 | 150 092 | 150 092  (13) | / |
| FR | LIN | 04-C. | Jūras līdaka | Savienības ūdeņi IV zonā | 162 000 | 262 351 | 304 077 | 115,91 % | 41 726 | 1,0 | / | / | 41 726 | 41 726 | / |
| FR | POK | 1/2/INT | Saida | Starptautiskie ūdeņi I un II zonā | 0 | 0 | 2 352 | Neattiecas | 2 352 | / | / | / | 2 352 | 2 352 | / |
| FR | RED | 51214S | Sarkanasari (seklūdens pelaģiskie) | Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 0 | 0 | 29 827 | Neattiecas | 29 827 | / | / | / | 29 827 | 29 827 | / |
| FR | SBR | 678- | Sarkanspuru pagele | Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā | 6 000 | 28 817 | 31 334 | 108,72 % | 2 517 | / | / | / | 2 517 | 2 517 | / |
| FR | SRX | 07D. | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIId zonā | 663 000 | 630 718 | 699 850 | 110,96 % | 69 132 | 1,0 | A | / | 103 698 | 103 698 | / |
| FR | SRX | 67AKXD | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā | 3 255 000 | 3 641 000 | 39 254 | 101,08 % | 39 254 | / | / | / | 39 254 | 39 254 | / |
| FR | WHG | 08. | Merlangs | VIII | 1 524 000 | 2 406 000 | 2 441 333 | 101,47 % | 35 333 | / | / | / | 35 333 | 35 333 | / |
| IE | PLE | 7FG. | Jūras zeltplekste | VIIf un VIIg | 200 000 | 66 332 | 67 431 | 101,66 % | 1 099 | / | / | / | 1 099 | 1 099 | / |
| IE | POK | 1N2AB. | Saida | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 0 | 5 969 | Neattiecas | 5 969 | / | / | / | 5 969 | 5 969 | / |
| IE | SRX | 67AKXD | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā | 1 048 000 | 949 860 | 980 960 | 103,27 % | 31 056 | / | A (8) | / | 31 056 | 31 056 | / |
| LT | MAC | *4A-EN | Makrele | Savienības ūdeņi IIa zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā | 0 | 900 000 | 901 557 | 100,17 % | 1 557 | / | / | / | 1 557 | 1 557 | / |
| LT | MAC | 2CX14- | Makrele | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā | 140 000 | 2 027 000 | 2 039 332 | 100,61 % | 12 332 | / | / | / | 12 332 | 12 332 | / |
| NL | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 0 | 1 260 | Neattiecas | 1 260 | / | / | / | 1 260 | 1 260 | / |
| NL | HAD | 7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | / | 559 | 26 220 | Neattiecas | 25 661 | / | / | / | 25 661 | 25 661 | / |
| NL | HER | *25B-F | Siļķe | II, Vb uz ziemeļiem no 62° N (Fēru Salu ūdeņi) | 736 000 | 477 184 | 476 491 | 99,86 % | – 693 | / | / | 23 551 | 22 858 | 22 858 | / |
| NL | OTH | *2A-14 | Ar stavridām saistītās piezvejas sugas (kaproīdas, merlangs un makrele) | Savienības ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 1 663 800 | 1 777 300 | 2 032 689 | 114,37 % | 255 389 | 1,2 | / | / | 306 467 | 306 467 | / |
| NL | POK | 2A34. (14) | Saida | IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā | 68 000 | 110 846 | 110 889 | 100,04 % | 43 (10) | / | / | 1 057 | 1 057 | 1 057 | / |
| NL | T/B | 2AC4-C | Akmeņplekste un gludais rombs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 2 493 000 | 2 551 261 | 2 737 636 | 107,31 % | 186 375 | / | / | / | 186 375 | 186 375 | / |
| PT | BUM | ATLANT | Atlantijas zilais marlīns | Atlantijas okeāns | 49 550 | 49 550 | 50 611 | 102,14 % | 1 061 | / | / | / | 1 061 | 1 061 | / |
| PT | GHL | 1N2AB | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 0 | 18 487 | Neattiecas | 18 487 | / | / | / | 18 487 | 18 487 | / |
| PT | MAC | 8C3411 | Makrele | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 6 971 000 | 6 313 658 | 6 823 967 | 108,08 % | 510 309 | / | / | / | 510 309 | 510 309 | / |
| PT | SRX | 89-C. | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIII un IX zonā | 1 051 000 | 1 051 000 | 1 068 676 | 101,68 % | 17 676 | / | / | / | 17 676 | 17 676 | / |
| PT | SWO | AN05N | Zobenzivs | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N | 1 161 950 | 1 541 950 | 1 560 248 | 101,19 % | 18 298 | / | / | / | 18 298 | 18 298 | / |
| UK | DGS | 2AC4-C | Dzelkņu haizivs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 0 | 0 | 17 776 | Neattiecas | 17 776 | / | / | / | 17 776 | 17 776 | / |
| UK | HER | 4AB. | Siļķe | Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N | 70 348 000 | 70 710 390 | 73 419 998 | 103,83 % | 2 709 608 | / | / | | 2 709 608 | 2 709 608 | / |
| UK | MAC | 2CX14- | Makrele | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā | 208 557 000 | 195 937 403 | 209 143 232 | 106,74 % | 13 205 829 | / | A (8) | / | 13 205 829 | 13 205 829 | / |
| UK | SAN | 234_1 (11) | Tūbītes | Savienības ūdeņi 1. tūbīšu pārvaldības apgabalā | 268 000 | 0 | 0 | Neattiecas | 0 | / | / | 1 466 168 | 1 466 168 | 1 466 168 | / |
| UK | SRX | 67AKXD | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā | 2 076 000 | 2 006 000 | 2 008 431 | 100,12 % | 2 431 | / | / | / | 2 431 | 2 431 | / |
| UK | T/B | 2AC4-C | Akmeņplekste un gludais rombs | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 693 000 | 522 000 | 544 680 | 104,34 % | 22 680 | / | / | / | 22 680 | 22 680 | / |

Dalībvalsts

Sugas kods

Apgabala kods

Suga

Apgabals

2016. gada sākotnējā kvota (kilogramos)

2016. gadā atļautie izkrāvumi (kopējais pielāgotais daudzums kilogramos) (1)

2016. gada kopējā nozveja (daudzums kilogramos)

Kvotas apguve salīdzinājumā ar atļautajiem izkrāvumiem

Atļauto izkrāvumu pārsniegums (daudzums kilogramos)

Koeficients (2)

Papildu koeficients (3)
   (4)

Vēl piemērojamie atvilkumi no iepriekšējiem gadiem (5) (daudzums kilogramos)

2017. gadā piemērojamie atvilkumi (daudzums kilogramos) (6)

Atvilkumi, kas piemēroti jau 2017. gadā (daudzums kilogramos) (7)

Daudzumi, kas atvelkami 2018. gadā un turpmākajos gados (daudzums kilogramos)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

(15)

(16)

BE

SOL

7FG.

Parastā jūrasmēle

VIIf un VIIg

487 000

549 565

563 401

102,52 %

13 836

/

/

/

13 836

13 836

/

BE

SOL

8AB.

Parastā jūrasmēle

VIIIa un VIIIb

42 000

281 638

287 659

102,14 %

6 021

/

C (8)

/

6 021

6 021

/

BE

SRX

07D.

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIId zonā

87 000

86 919

91 566

105,35 %

4 647

/

/

/

4 647

4 647

/

BE

T/B

2AC4-C

Akmeņplekste un gludais rombs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

329 000

481 000

514 275

106,92 %

33 275  (9)

/

/

/

33 275

33 275

/

DE

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

0

0

2 118

Neattiecas

2 118

/

/

/

2 118

2 118

/

DE

MAC

2CX14-

Makrele

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā

22 751 000

21 211 759

22 211 517

104,71 %

999 758

/

/

/

999 758

999 758

/

DK

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

0

0

1 350

Neattiecas

1 350

/

/

/

1 350

1 350

/

DK

HER

1/2-

Siļķe

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

7 069 000

10 331 363

10 384 320

100,51 %

52 957

/

/

/

52 957

52 957

/

DK

JAX

4BC7D

Stavridas un saistītās piezvejas sugas

Savienības ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā

5 519 000

264 664

265 760

100,42 %

1 096

/

/

/

1 096

1 096

/

DK

MAC

2A34.

Makrele

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

19 461 000

13 354 035

14 677 440

109,91 %

1 323 405

/

/

/

1 323 405

1 323 405

/

DK

MAC

2A4A-N

Makrele

Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā

14 043 000

14 886 020

16 351 930

109,85 %

1 465 910

/

/

/

1 465 910

1 465 910

/

DK

NOP

04-N.

Esmarka menca

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

0

0

22 880

Neattiecas

22 880

/

/

/

22 880

22 880

/

DK

OTH

*2AC4C

Citas sugas

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

6 018 300

3 994 920

4 508 050

112,84 %

513 130

1,2

/

/

615 756

615 756

/

DK

POK

1N2AB.

Saida

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

0

3 920

Neattiecas

3 920

/

/

/

3 920

3 920

/

DK

PRA

N1GRN.

Ziemeļu garnele

Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

1 300 000

2 700 000

2 727 690

101,03 %

27 690

/

/

/

27 690

27 690

/

DK

SAN

04-N.

Tūbītes

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

0

0

19 860

Neattiecas

19 860

/

/

/

19 860

19 860

/

DK

SAN

234_1 (11)

Tūbītes

Savienības ūdeņi 1. tūbīšu pārvaldības apgabalā

12 263 000

12 517 900

12 525 750

100,06 %

7 850

/

/

/

7 850

7 850

/

ES

ALB

AN05N

Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa)

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

14 917 370

14 754 370

16 645 498

112,82 %

1 891 128

1,2

/

/

2 269 354

1 134 677  (12)

1 134 677  (12)

ES

ALF

3X14-

Beriksas

Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

67 000

86 159

79 185

91,90 %

– 6 974

/

/

817

0

0

/

ES

BSF

8910-

Melnā mataste

Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā

12 000

24 004

16 419

68,41 %

– 7 585

/

/

2 703

0

0

/

ES

BUM

ATLANT

Atlantijas zilais marlīns

Atlantijas okeāns

0

0

13 396

Neattiecas

13 396

/

A

/

20 094

20 094

/

ES

COD

1/2B.

Menca

I un IIb

13 192 000

9 730 876

9 731 972

100,01 %

1 096

/

/

/

1 096

1 096

/

ES

GHL

1N2AB.

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

9 000

27 600

306,67 %

18 600

1,0

A

/

27 900

27 900

/

ES

GHL

N3LMNO

Grenlandes paltuss

NAFO 3LMNO

4 067 000

4 070 000

4 072 999

100,07 %

2 999

/

C (8)

/

2 999

2 999

/

ES

SRX

67AKXD

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā

876 000

459 287

469 586

102,24 %

10 299

/

/

/

10 299

10 299

/

ES

SRX

89-C.

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIII un IX zonā

1 057 000

925 232

956 878

103,42 %

31 646

/

A

131 767

179 236

179 236

/

ES

WHM

ATLANT

Baltais marlīns

Atlantijas okeāns

2 460

2 460

9 859

400,77 %

7 399

1,0

A

138 994

150 092

150 092  (13)

/

FR

LIN

04-C.

Jūras līdaka

Savienības ūdeņi IV zonā

162 000

262 351

304 077

115,91 %

41 726

1,0

/

/

41 726

41 726

/

FR

POK

1/2/INT

Saida

Starptautiskie ūdeņi I un II zonā

0

0

2 352

Neattiecas

2 352

/

/

/

2 352

2 352

/

FR

RED

51214S

Sarkanasari (seklūdens pelaģiskie)

Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

0

0

29 827

Neattiecas

29 827

/

/

/

29 827

29 827

/

FR

SBR

678-

Sarkanspuru pagele

Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā

6 000

28 817

31 334

108,72 %

2 517

/

/

/

2 517

2 517

/

FR

SRX

07D.

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIId zonā

663 000

630 718

699 850

110,96 %

69 132

1,0

A

/

103 698

103 698

/

FR

SRX

67AKXD

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā

3 255 000

3 641 000

39 254

101,08 %

39 254

/

/

/

39 254

39 254

/

FR

WHG

08.

Merlangs

VIII

1 524 000

2 406 000

2 441 333

101,47 %

35 333

/

/

/

35 333

35 333

/

IE

PLE

7FG.

Jūras zeltplekste

VIIf un VIIg

200 000

66 332

67 431

101,66 %

1 099

/

/

/

1 099

1 099

/

IE

POK

1N2AB.

Saida

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

0

5 969

Neattiecas

5 969

/

/

/

5 969

5 969

/

IE

SRX

67AKXD

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā

1 048 000

949 860

980 960

103,27 %

31 056

/

A (8)

/

31 056

31 056

/

LT

MAC

*4A-EN

Makrele

Savienības ūdeņi IIa zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā

0

900 000

901 557

100,17 %

1 557

/

/

/

1 557

1 557

/

LT

MAC

2CX14-

Makrele

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā

140 000

2 027 000

2 039 332

100,61 %

12 332

/

/

/

12 332

12 332

/

NL

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

0

0

1 260

Neattiecas

1 260

/

/

/

1 260

1 260

/

NL

HAD

7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

/

559

26 220

Neattiecas

25 661

/

/

/

25 661

25 661

/

NL

HER

*25B-F

Siļķe

II, Vb uz ziemeļiem no 62° N (Fēru Salu ūdeņi)

736 000

477 184

476 491

99,86 %

– 693

/

/

23 551

22 858

22 858

/

NL

OTH

*2A-14

Ar stavridām saistītās piezvejas sugas (kaproīdas, merlangs un makrele)

Savienības ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

1 663 800

1 777 300

2 032 689

114,37 %

255 389

1,2

/

/

306 467

306 467

/

NL

POK

2A34. (14)

Saida

IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

68 000

110 846

110 889

100,04 %

43 (10)

/

/

1 057

1 057

1 057

/

NL

T/B

2AC4-C

Akmeņplekste un gludais rombs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

2 493 000

2 551 261

2 737 636

107,31 %

186 375

/

/

/

186 375

186 375

/

PT

BUM

ATLANT

Atlantijas zilais marlīns

Atlantijas okeāns

49 550

49 550

50 611

102,14 %

1 061

/

/

/

1 061

1 061

/

PT

GHL

1N2AB

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

0

18 487

Neattiecas

18 487

/

/

/

18 487

18 487

/

PT

MAC

8C3411

Makrele

VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

6 971 000

6 313 658

6 823 967

108,08 %

510 309

/

/

/

510 309

510 309

/

PT

SRX

89-C.

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIII un IX zonā

1 051 000

1 051 000

1 068 676

101,68 %

17 676

/

/

/

17 676

17 676

/

PT

SWO

AN05N

Zobenzivs

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

1 161 950

1 541 950

1 560 248

101,19 %

18 298

/

/

/

18 298

18 298

/

UK

DGS

2AC4-C

Dzelkņu haizivs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

0

0

17 776

Neattiecas

17 776

/

/

/

17 776

17 776

/

UK

HER

4AB.

Siļķe

Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

70 348 000

70 710 390

73 419 998

103,83 %

2 709 608

/

/

2 709 608

2 709 608

/

UK

MAC

2CX14-

Makrele

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā

208 557 000

195 937 403

209 143 232

106,74 %

13 205 829

/

A (8)

/

13 205 829

13 205 829

/

UK

SAN

234_1 (11)

Tūbītes

Savienības ūdeņi 1. tūbīšu pārvaldības apgabalā

268 000

0

0

Neattiecas

0

/

/

1 466 168

1 466 168

1 466 168

/

UK

SRX

67AKXD

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā

2 076 000

2 006 000

2 008 431

100,12 %

2 431

/

/

/

2 431

2 431

/

UK

T/B

2AC4-C

Akmeņplekste un gludais rombs

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

693 000

522 000

544 680

104,34 %

22 680

/

/

/

22 680

22 680

/

---

(1)  Kvotas, kas dalībvalstij pieejamas saskaņā ar attiecīgajām zvejas iespēju regulām pēc tam, kad ņemta vērā apmaiņa ar zvejas iespējām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.) 16. panta 8. punktu, kvotu pārcēlumi no 2015. gada uz 2016. gadu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.) 4. panta 2. punktu, Padomes Regulas (ES) Nr. 1221/2014 (OV L 330, 15.11.2014., 16. lpp.) 5.a pantu, Padomes Regulas (ES) 2015/104 (OV L 22, 28.1.2015., 1. lpp.) 18.a pantu, Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu vai zvejas iespēju pārdalīšana un atvilkumu izdarīšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. un 105. pantu.

1

(2)  Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. punktā. Atvilkumu, kas vienāds ar pārzvejas apjomu * 1,00, piemēro visos gadījumos, kad pārzvejas apjoms ir vienāds ar vai mazāks par 100 tonnām.

2

(3)  Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 3. punktā, un ar noteikumu, ka pārzvejas apjoms pārsniedz 10 %.

3

(4)  Burts “A” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo konstatēta pārzveja secīgi 2014., 2015. un 2016. gadā. Burts “C” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo uz krājumu attiecas daudzgadu pārvaldības plāns.

4

(5)  Atlikušie daudzumi, kurus nevarēja atvilkt 2016. gadā saskaņā ar Regulu (ES) 2016/2226 (grozīta ar Regulu (ES) 2017/162), jo kvota nebija pieejama vai bija nepietiekama.

5

(6)  Atvilkumi, kas veicami 2017. gadā.

6

(7)  Atvilkumi, kas veicami 2017. gadā un ko varētu faktiski piemērot atbilstīgi pieejamajai kvotai šīs regulas spēkā stāšanās dienā.

7

(8)  Papildu koeficients nav piemērojams, jo pārzveja nepārsniedz 10 % no atļautajiem izkrāvumiem.

8

(9)  Pēc Beļģijas lūguma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 3. punktu ir atļauti papildu izkrāvumi, kas nepārsniedz 10 % no akmeņplekstes/gludā romba kvotas.

9

(10)  Daudzumus, kas mazāki par vienu tonnu, neņem vērā.

10

(11)  Jāatvelk no (SAN/234_1R) (1.r tūbīšu pārvaldības apgabalā).

11

(12)  Pēc Spānijas lūguma atvilkums 2 269 354 kilogramu apmērā, kas veicams 2017. gadā, ir vienlīdzīgi sadalīts pa diviem gadiem (2017. un 2018. gadā).

12

(13)  No šī daudzuma 2 427 kilogrami ir atvilkti no 2017. gada WHM/ATLANT kvotas un 147 665 kilogrami – no 2017. gada SWO/AN05N kvotas.

13

(14)  Jāatvelk no POK/2C3A4.

14

---

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2310

(2017. gada 13. decembris),

ar ko atver tarifa kvotu 2018. gadam dažu tādu preču importam Savienībā, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kuras iegūtas to lauksaimniecības produktu pārstrādē, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2014

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (1), un jo īpaši tās 16. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmumu 2004/859/EK par Nolīguma vēstuļu apmaiņas formā noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolu Nr. 2 (2) un jo īpaši tā 3. pantu,

tā kā:

| (1) | 1973. gada 14. maija Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (“divpusējais Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti”) Protokols Nr. 2 (3) un EEZ līguma Protokols Nr. 3 (4) nosaka tirdzniecības režīmu starp līgumslēdzējām pusēm attiecībā uz dažiem lauksaimniecības produktiem un pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem. |
| --- | --- |

(1)

1973. gada 14. maija Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (“divpusējais Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti”) Protokols Nr. 2 (3) un EEZ līguma Protokols Nr. 3 (4) nosaka tirdzniecības režīmu starp līgumslēdzējām pusēm attiecībā uz dažiem lauksaimniecības produktiem un pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem.

| (2) | EEZ līguma Protokols Nr. 3 paredz nulles nodokļa likmes piemērošanu ūdenim ar cukura vai citu saldinātāju piedevām vai aromatizētam ūdenim, kurš ir klasificēts ar KN kodu 2202 10 00, un citiem bezalkoholiskajiem dzērieniem, kas nesatur pozīcijās 0401 līdz 0404 minētos produktus vai taukus, kuri iegūti no pozīcijās 0401 līdz 0404 minētajiem produktiem, un kas klasificēti ar KN kodiem 2202 91 00 un 2202 99. |
| --- | --- |

(2)

EEZ līguma Protokols Nr. 3 paredz nulles nodokļa likmes piemērošanu ūdenim ar cukura vai citu saldinātāju piedevām vai aromatizētam ūdenim, kurš ir klasificēts ar KN kodu 2202 10 00, un citiem bezalkoholiskajiem dzērieniem, kas nesatur pozīcijās 0401 līdz 0404 minētos produktus vai taukus, kuri iegūti no pozīcijās 0401 līdz 0404 minētajiem produktiem, un kas klasificēti ar KN kodiem 2202 91 00 un 2202 99.

| (3) | Ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolu Nr. 2 (5) (turpmāk “Nolīgums vēstuļu apmaiņas formā”), kas apstiprināts ar Lēmumu 2004/859/EK, Norvēģijai pagaidām uz nenoteiktu laiku ir apturēta nulles nodokļa likmes piemērošana minētajam ūdenim un citiem minētajiem dzērieniem. Saskaņā ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā tādu preču beznodokļu imports, kuras klasificētas ar KN kodiem 2202 10 00, ex 2202 91 00 un ex 2202 99 un kuru izcelsme ir Norvēģijā, ir atļauts vienīgi beznodokļu kvotas robežās. Par importu, kas pārsniedz iedalīto kvotu, jāmaksā nodoklis. |
| --- | --- |

(3)

Ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolu Nr. 2 (5) (turpmāk “Nolīgums vēstuļu apmaiņas formā”), kas apstiprināts ar Lēmumu 2004/859/EK, Norvēģijai pagaidām uz nenoteiktu laiku ir apturēta nulles nodokļa likmes piemērošana minētajam ūdenim un citiem minētajiem dzērieniem. Saskaņā ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā tādu preču beznodokļu imports, kuras klasificētas ar KN kodiem 2202 10 00, ex 2202 91 00 un ex 2202 99 un kuru izcelsme ir Norvēģijā, ir atļauts vienīgi beznodokļu kvotas robežās. Par importu, kas pārsniedz iedalīto kvotu, jāmaksā nodoklis.

| (4) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2034 (6) atver tarifa kvotu 2017. gadam, lai Savienībā importētu preces ar KN kodiem 2202 10 00, ex 2202 91 00 un ex 2202 99, kuru izcelsme ir Norvēģijā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2034 (6) atver tarifa kvotu 2017. gadam, lai Savienībā importētu preces ar KN kodiem 2202 10 00, ex 2202 91 00 un ex 2202 99, kuru izcelsme ir Norvēģijā.

| (5) | Nolīgumā vēstuļu apmaiņas formā ir noteikts, ka, ja iepriekš minētā tarifu kvota ir izsmelta līdz 2017. gada 31. oktobrim, tarifu kvotu, kas tiek piemērota no nākamā gada 1. janvāra, palielinās par 10 %. Saskaņā ar Komisijai sniegtajiem datiem 2017. gada kvota attiecīgajam ūdenim un dzērieniem, kuru atvēra ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2034, līdz 2017. gada 5. septembrim bija izmantota. |
| --- | --- |

(5)

Nolīgumā vēstuļu apmaiņas formā ir noteikts, ka, ja iepriekš minētā tarifu kvota ir izsmelta līdz 2017. gada 31. oktobrim, tarifu kvotu, kas tiek piemērota no nākamā gada 1. janvāra, palielinās par 10 %. Saskaņā ar Komisijai sniegtajiem datiem 2017. gada kvota attiecīgajam ūdenim un dzērieniem, kuru atvēra ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2034, līdz 2017. gada 5. septembrim bija izmantota.

| (6) | Tādējādi saskaņā ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā palielinātā tarifu kvota minētajam ūdenim un dzērieniem ir atvērta no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2034 atvērtā gada kvota 2017. gadam bija par apjomu 17,303 miljoni litru. Tādējādi 2018. gada kvota būs jāatver par 10 % lielāku apjomu – 19,033 miljoniem litru. |
| --- | --- |

(6)

Tādējādi saskaņā ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā palielinātā tarifu kvota minētajam ūdenim un dzērieniem ir atvērta no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Ar Īstenošanas regulu (ES) 2016/2034 atvērtā gada kvota 2017. gadam bija par apjomu 17,303 miljoni litru. Tādējādi 2018. gada kvota būs jāatver par 10 % lielāku apjomu – 19,033 miljoniem litru.

| (7) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (7) paredzēti noteikumi par tarifa kvotu pārvaldību. Ar šo regulu atvērtā tarifa kvota būtu jāpārvalda saskaņā ar minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447 (7) paredzēti noteikumi par tarifa kvotu pārvaldību. Ar šo regulu atvērtā tarifa kvota būtu jāpārvalda saskaņā ar minētajiem noteikumiem.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem, kas saistīti ar I pielikumā neminētu pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem, kas saistīti ar I pielikumā neminētu pārstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Pielikumā norādītā beznodokļu tarifa kvota Norvēģijas izcelsmes precēm, kas uzskaitītas minētajā pielikumā, ir atvērta laikposmam no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim atbilstoši pielikumā norādītajiem nosacījumiem.

2.   Izcelsmes noteikumus, kas paredzēti 1973. gada 14. maija Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolā Nr. 3, piemēro šīs regulas pielikumā uzskaitītajām precēm.

3.   Daudzumiem, kas importēti, pārsniedzot pielikumā norādītās kvotas apjomu, piemēro preferenciālu nodokli EUR 0,047 litrā.

2. pants

Beznodokļu tarifa kvotu, kas minēta 1. panta 1. punktā, pārvalda Komisija saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 49.–54. pantu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 370, 17.12.2004., 70. lpp.

2

(3)  
  OV L 171, 27.6.1973., 2. lpp.

3

(4)  
  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

4

(5)  
  OV L 370, 17.12.2004., 72. lpp.

5

(6)  Komisijas 2016. gada 21. novembra Īstenošanas regula (ES) 2016/2034, ar ko atver tarifa kvotu 2017. gadam dažu tādu preču importam Eiropas Savienībā, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kuras iegūtas to lauksaimniecības produktu pārstrādē, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2014 (OV L 314, 21.11.2016., 4. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

Beznodokļu tarifa kvota 2018. gadam, kas piemērojama dažu tādu preču importam Savienībā, kuru izcelsme ir Norvēģijā

| Kārtas Nr. | KN kods | Taric kods | Preču apraksts | Kvotas apjoms |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0709 | 2202 10 00 | | — | Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts |

Kārtas Nr.

KN kods

Taric kods

Preču apraksts

Kvotas apjoms

09.0709

2202 10 00

—

Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts

19,033 miljoni litru

ex 2202 91 00

10

| — | Bezalkoholiskais alus, kas satur cukuru |
| --- | --- |

—

Bezalkoholiskais alus, kas satur cukuru

ex 2202 99 11

11

19

| — | Dzērieni uz sojas bāzes ar proteīna saturu 2,8 % no masas vai vairāk, kuri satur cukuru (saharozi vai invertcukuru) |
| --- | --- |

—

Dzērieni uz sojas bāzes ar proteīna saturu 2,8 % no masas vai vairāk, kuri satur cukuru (saharozi vai invertcukuru)

ex 2202 99 15

11

19

| — | Dzērieni uz sojas bāzes ar proteīna saturu mazāk nekā 2,8 % no masas; dzērieni uz 8. nodaļā ietverto riekstu bāzes, 10. nodaļā ietverto graudaugu produktu bāzes vai 12. nodaļā ietverto sēklu bāzes, kuri satur cukuru (saharozi vai invertcukuru) |
| --- | --- |

—

Dzērieni uz sojas bāzes ar proteīna saturu mazāk nekā 2,8 % no masas; dzērieni uz 8. nodaļā ietverto riekstu bāzes, 10. nodaļā ietverto graudaugu produktu bāzes vai 12. nodaļā ietverto sēklu bāzes, kuri satur cukuru (saharozi vai invertcukuru)

ex 2202 99 19

11

19

| — | Citi bezalkoholiskie dzērieni, kuri satur cukuru (saharozi vai invertcukuru) |
| --- | --- |

—

Citi bezalkoholiskie dzērieni, kuri satur cukuru (saharozi vai invertcukuru)

---

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2311

(2017. gada 13. decembris),

kas nosaka mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2016/2292

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regulu (ES) Nr. 531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (1) un jo īpaši tās 6.e panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 no 2017. gada 15. jūnija iekšzemes pakalpojumu sniedzēji godīgas izmantošanas politikas noteiktajās robežās nevienā dalībvalstī viesabonentiem pie iekšzemes mazumcenas nepiemēro papildmaksu par regulēto viesabonēšanas zvanu saņemšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 531/2012 no 2017. gada 15. jūnija iekšzemes pakalpojumu sniedzēji godīgas izmantošanas politikas noteiktajās robežās nevienā dalībvalstī viesabonentiem pie iekšzemes mazumcenas nepiemēro papildmaksu par regulēto viesabonēšanas zvanu saņemšanu.

| (2) | Regula (ES) Nr. 531/2012 iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem ļauj pēc 2017. gada 15. jūnija pie iekšzemes mazumcenas piemērot papildmaksu par regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu, kas pārsniedz godīgas izmantošanas politikas ietvaros noteiktas robežas. |
| --- | --- |

(2)

Regula (ES) Nr. 531/2012 iekšzemes pakalpojumu sniedzējiem ļauj pēc 2017. gada 15. jūnija pie iekšzemes mazumcenas piemērot papildmaksu par regulēto mazumtirdzniecības viesabonēšanas pakalpojumu izmantošanu, kas pārsniedz godīgas izmantošanas politikas ietvaros noteiktas robežas.

| (3) | Regulētu viesabonēšanas zvanu saņemšanai piemērojamo papildmaksu Regula (ES) Nr. 531/2012 ierobežo līdz mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējai svērtajai vērtībai. |
| --- | --- |

(3)

Regulētu viesabonēšanas zvanu saņemšanai piemērojamo papildmaksu Regula (ES) Nr. 531/2012 ierobežo līdz mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējai svērtajai vērtībai.

| (4) | 2017. gadā piemērojamo mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2292 (2) noteica pēc 2016. gada 1. jūlija datu vērtībām. |
| --- | --- |

(4)

2017. gadā piemērojamo mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2292 (2) noteica pēc 2016. gada 1. jūlija datu vērtībām.

| (5) | Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde Komisijai ir iesniegusi atjauninātu informāciju, kas ievākta no dalībvalstu valsts regulatīvajām iestādēm: mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālās likmes, ko tās katrā valsts tirgū piemērojušas vairumtirdzniecības balss izsaukuma savienojuma pabeigšanai atsevišķos mobilo sakaru tīklos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (3) 7. un 16. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/19/EK (4) 13. pantu, un abonentu kopskaitu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde Komisijai ir iesniegusi atjauninātu informāciju, kas ievākta no dalībvalstu valsts regulatīvajām iestādēm: mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālās likmes, ko tās katrā valsts tirgū piemērojušas vairumtirdzniecības balss izsaukuma savienojuma pabeigšanai atsevišķos mobilo sakaru tīklos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (3) 7. un 16. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/19/EK (4) 13. pantu, un abonentu kopskaitu dalībvalstīs.

| (6) | Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisija pēc 2017. gada 1. jūlija datu vērtībām ir aprēķinājusi šādi: i) konkrētā dalībvalstī atļauto mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālo likmi reizinot ar abonentu kopskaitu minētajā dalībvalstī; ii) saskaitot visās dalībvalstīs iegūtos reizinājumus; un iii) iegūto kopsummu dalot ar abonentu kopskaitu visās dalībvalstīs. Dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, attiecīgais valūtas kurss ir 2017. gada otrā ceturkšņa vidējais kurss, ko iegūst no Eiropas Centrālās bankas datubāzes. |
| --- | --- |

(6)

Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību Komisija pēc 2017. gada 1. jūlija datu vērtībām ir aprēķinājusi šādi: i) konkrētā dalībvalstī atļauto mobilā savienojuma pabeigšanas maksimālo likmi reizinot ar abonentu kopskaitu minētajā dalībvalstī; ii) saskaitot visās dalībvalstīs iegūtos reizinājumus; un iii) iegūto kopsummu dalot ar abonentu kopskaitu visās dalībvalstīs. Dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces, attiecīgais valūtas kurss ir 2017. gada otrā ceturkšņa vidējais kurss, ko iegūst no Eiropas Centrālās bankas datubāzes.

| (7) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2016/2292 noteiktā mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība ir jāatjaunina. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2016/2292 noteiktā mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība ir jāatjaunina.

| (8) | Īstenošanas regula (ES) 2016/2292 tādējādi būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(8)

Īstenošanas regula (ES) 2016/2292 tādējādi būtu jāatceļ.

| (9) | Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība Komisijai ir jāpārskata katru gadu. |
| --- | --- |

(9)

Atbilstoši Regulai (ES) Nr. 531/2012 mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība Komisijai ir jāpārskata katru gadu.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējā svērtā vērtība ir EUR 0,0091 par minūti.

2. pants

Īstenošanas regula (ES) 2016/2292 tiek atcelta.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 172, 30.6.2012., 10. lpp.

1

(2)  Komisijas 2016. gada 16. decembra Īstenošanas regula (ES) 2016/2292, kas nosaka mobilā savienojuma pabeigšanas visas Savienības maksimālo likmju vidējo svērto vērtību un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2015/2352 (OV L 344, 17.12.2016., 77. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (Piekļuves direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.).

4

---

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/41

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2312

(2017. gada 13. decembris)

par atļauju Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparātu izmantot jaunā veidā par barības piedevu sivēnmātēm, zīdāmiem sivēniem un suņiem (atļaujas turētājs Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Eiropas pārstāvniecības birojs)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu izmantošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu izmantošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegti pieteikumi, kuros lūgta atļauja Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparātu izmantot jaunā veidā. Minētajiem pieteikumiem bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegti pieteikumi, kuros lūgta atļauja Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparātu izmantot jaunā veidā. Minētajiem pieteikumiem bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikumi attiecas uz atļauju Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparāta izmantošanai jaunā veidā par barības piedevu sivēnmātēm, zīdāmiem sivēniem un suņiem, kura klasificējama barības piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikumi attiecas uz atļauju Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparāta izmantošanai jaunā veidā par barības piedevu sivēnmātēm, zīdāmiem sivēniem un suņiem, kura klasificējama barības piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1444/2006 (2)
  Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”, tika atļauts desmit gadus izmantot par barības piedevu gaļas cāļiem; ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 333/2010 – atšķirtiem sivēniem (3); ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 184/2011 (4) – dējējvistu cāļiem, tītariem, mazāk svarīgām putnu sugām un citiem dekoratīviem un medījamiem putniem un ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/897 (5) – dējējvistām un dekoratīvām zivīm. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1444/2006 (2)
  Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”, tika atļauts desmit gadus izmantot par barības piedevu gaļas cāļiem; ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 333/2010 – atšķirtiem sivēniem (3); ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 184/2011 (4) – dējējvistu cāļiem, tītariem, mazāk svarīgām putnu sugām un citiem dekoratīviem un medījamiem putniem un ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/897 (5) – dējējvistām un dekoratīvām zivīm.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2017. gada 21. marta atzinumos (6) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparāts nelabvēlīgi neietekmē nedz dzīvnieku veselību, nedz cilvēka veselību vai vidi. Tā arī secināja, ka piedeva var uzlabot zootehniskos parametrus sivēnmātēm un zīdāmiem sivēniem un palielināt suņu fekāliju masas sausni. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2017. gada 21. marta atzinumos (6) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) preparāts nelabvēlīgi neietekmē nedz dzīvnieku veselību, nedz cilvēka veselību vai vidi. Tā arī secināja, ka piedeva var uzlabot zootehniskos parametrus sivēnmātēm un zīdāmiem sivēniem un palielināt suņu fekāliju masas sausni. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (6) | Preparāta Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto preparātu būtu jāatļauj izmantot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Preparāta Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto preparātu būtu jāatļauj izmantot tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā specificēto preparātu, kas pieder pie piedevu kategorijas “zootehniskās piedevas” un funkcionālās grupas “zarnu floras stabilizatori”, ar minētajā pielikumā noteiktajiem nosacījumiem ir atļauts izmantot par dzīvnieku barības piedevu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas 2006. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1444/2006 par Bacillus subtilis C-3102 (Calsporin) kā dzīvnieku barības piedevas izmantošanas atļauju (OV L 271, 30.9.2006., 19. lpp.).

2

Bacillus subtilis

Calsporin

(3)  Komisijas 2010. gada 22. aprīļa Regula (ES) Nr. 333/2010 par atļauju jaunā veidā izmantot Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544), lai lietotu to kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem (atļaujas turētājs Calpis Co. Ltd., Japāna, ko Eiropas Savienībā pārstāv Calpis Co. Ltd. Eiropas pārstāvniecības birojs) (OV L 102, 23.4.2010., 19. lpp.).

3

Bacillus subtilis

Calpis Co. Ltd

Calpis Co. Ltd

(4)  Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 184/2011 par atļauju izmantot Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) kā barības piedevu dējējvistu cāļiem, tītariem, mazāk svarīgām putnu sugām un citiem dekoratīviem un medījamiem putniem (atļaujas turētājs Calpis Co. Ltd., Japāna, ko pārstāv Calpis Co. Ltd., Eiropas pārstāvniecības birojs) (OV L 53, 26.2.2011., 33. lpp.).

4

Bacillus subtilis

Calpis Co. Ltd

Calpis Co. Ltd

(5)  Komisijas 2016. gada 8. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2016/897, ar ko atļauj preparātu Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) lietot par barības piedevu dējējvistām un dekoratīvām zivīm (atļaujas turētājs Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) un ar ko attiecībā uz atļaujas turētāju groza Regulu (EK) Nr. 1444/2006, Regulu (ES) Nr. 333/2010 un Regulu (ES) Nr. 184/2011 (OV L 152, 9.6.2016., 7. lpp.).

5

Bacillus subtilis

Asahi Calpis Wellness Co. Ltd

(6)  
  EFSA Journal, 2017; 15(4):4760, un EFSA Journal 2017; 15(4): 4761.

6

EFSA Journal

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori |
| 4b1820 | Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Eiropas pārstāvniecības birojs | Bacillus subtilis

  DSM 15544 | Piedevas sastāvs


  Bacillus subtilis C-3102 preparāts
  DSM 15544 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1010 KVV uz g piedevas cietā veidā

  Aktīvās vielas raksturojums

  Dzīvotspējīgas Bacillus subtilis šūnas
  DSM 15544

  Analītiskā metode

  Skaitīšana: Petri trauciņa un uztriepuma metode, kur visās mērķa matricēs izmanto triptona sojas agaru (EN 15784:2009)
  Identificēšana: pulsējošā lauka gela elektroforēzes (PLGE) metode | Sivēnmātes
  Zīdāmi sivēni | — | 3 × 108 | — | 1. | Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: zootehniskās piedevas. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori

4b1820

Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Eiropas pārstāvniecības birojs

Bacillus subtilis

DSM 15544

Piedevas sastāvs

Bacillus subtilis C-3102 preparāts

DSM 15544 preparāts, kas satur vismaz 1 × 1010 KVV uz g piedevas cietā veidā

Aktīvās vielas raksturojums

Dzīvotspējīgas Bacillus subtilis šūnas

DSM 15544

Analītiskā metode

Skaitīšana: Petri trauciņa un uztriepuma metode, kur visās mērķa matricēs izmanto triptona sojas agaru (EN 15784:2009)

Identificēšana: pulsējošā lauka gela elektroforēzes (PLGE) metode

Sivēnmātes

Zīdāmi sivēni

—

3 × 108

—

1.

Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi.

| 2. | Lietošanas pamācībā norāda:
  “Piedevu vienlaicīgi izbaro sivēnmātēm laktācijas periodā un zīdāmiem sivēniem.” |
| --- | --- |

2.

Lietošanas pamācībā norāda:

“Piedevu vienlaicīgi izbaro sivēnmātēm laktācijas periodā un zīdāmiem sivēniem.”

| 3. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko varētu radīt piedevas un premiksu lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji piedevas un premiksu lietotājiem nosaka darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kuru nolūks ir novērst iespējamos riskus, ko varētu radīt piedevas un premiksu lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus.

2028. gada 3. janvāris

Suņi

1 × 109

---

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/44

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2313

(2017. gada 13. decembris),

ar ko nosaka formāta specifikācijas augu pasei, kas nepieciešama pārvietošanai Savienības teritorijā, un augu pasei, kas nepieciešama ievešanai un pārvietošanai aizsargājamā zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 26. oktobra Regulu (ES) 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEK, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK (1), un jo īpaši tās 83. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) 2016/2031 83. panta 7. punkts Komisiju pilnvaro pieņemt formāta specifikācijas augu pasēm, kas nepieciešamas pārvietošanai Savienības teritorijā, un augu pasēm, kas nepieciešamas ievešanai un pārvietošanai aizsargājamā zonā. Vieglas redzamības un skaidras salasāmības labad ir svarīgi, lai augu pasēm būtu standartizēti formāti. Tādējādi arī tiek nodrošināts, ka augu pases ir skaidri nošķiramas no jebkuras citas informācijas vai etiķetes. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) 2016/2031 83. panta 7. punkts Komisiju pilnvaro pieņemt formāta specifikācijas augu pasēm, kas nepieciešamas pārvietošanai Savienības teritorijā, un augu pasēm, kas nepieciešamas ievešanai un pārvietošanai aizsargājamā zonā. Vieglas redzamības un skaidras salasāmības labad ir svarīgi, lai augu pasēm būtu standartizēti formāti. Tādējādi arī tiek nodrošināts, ka augu pases ir skaidri nošķiramas no jebkuras citas informācijas vai etiķetes.

| (2) | Sakarā ar to, ka augiem, augu produktiem un citiem objektiem, kam nepieciešama augu pase, ir atšķirīgi lielumi un īpašības, attiecībā uz augu pases formāta specifikācijām būtu jānodrošina zināma elastība. Tāpēc katrā augu pases kategorijā, kas noteikta pielikuma A līdz D daļā, būtu jāpiedāvā vairāki alternatīvi paraugi, kuros ņemtas vērā minētās atšķirības augiem, augu produktiem un citiem objektiem, kam nepieciešama augu pase. Turklāt minētajos paraugos nebūtu konkrēti jāparedz augu pasu lielums, robežlīnijas lietojums, elementu lieluma proporcijas, kā arī izmantoto rakstzīmju veids. |
| --- | --- |

(2)

Sakarā ar to, ka augiem, augu produktiem un citiem objektiem, kam nepieciešama augu pase, ir atšķirīgi lielumi un īpašības, attiecībā uz augu pases formāta specifikācijām būtu jānodrošina zināma elastība. Tāpēc katrā augu pases kategorijā, kas noteikta pielikuma A līdz D daļā, būtu jāpiedāvā vairāki alternatīvi paraugi, kuros ņemtas vērā minētās atšķirības augiem, augu produktiem un citiem objektiem, kam nepieciešama augu pase. Turklāt minētajos paraugos nebūtu konkrēti jāparedz augu pasu lielums, robežlīnijas lietojums, elementu lieluma proporcijas, kā arī izmantoto rakstzīmju veids.

| (3) | Augu pases elementiem vajadzētu būt izkārtotiem taisnstūrveidā vai kvadrātveidā un ar robežlīniju vai citādi skaidri nodalītiem no jebkurām citām rakstiskām norādēm vai attēliem. Pieredze liecina, ka tas ir svarīgi, lai veicinātu augu pasu redzamību un atšķirīgumu no jebkuras citas informācijas vai etiķetes. |
| --- | --- |

(3)

Augu pases elementiem vajadzētu būt izkārtotiem taisnstūrveidā vai kvadrātveidā un ar robežlīniju vai citādi skaidri nodalītiem no jebkurām citām rakstiskām norādēm vai attēliem. Pieredze liecina, ka tas ir svarīgi, lai veicinātu augu pasu redzamību un atšķirīgumu no jebkuras citas informācijas vai etiķetes.

| (4) | Juridiskās noteiktības labad šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas kā Regula (ES) 2016/2031. |
| --- | --- |

(4)

Juridiskās noteiktības labad šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas kā Regula (ES) 2016/2031.

| (5) | Daudzi augi, augu produkti un citi objekti, attiecībā uz kuriem augu pases tiks izsniegtas saskaņā ar Komisijas Direktīvu 92/105/EEK (2) pirms šīs regulas piemērošanas dienas, pēc minētās dienas joprojām būs tirgū vai arī joprojām tiks pārvietoti. Nav tāda veselības apdraudējuma, kura dēļ būtu nepieciešams nekavējoties mainīt formāta specifikācijas, tāpēc augu pasēm, kas izdotas pirms 2019. gada 14. decembra, būtu jāpaliek spēkā līdz 2023. gada 14. decembrim. |
| --- | --- |

(5)

Daudzi augi, augu produkti un citi objekti, attiecībā uz kuriem augu pases tiks izsniegtas saskaņā ar Komisijas Direktīvu 92/105/EEK (2) pirms šīs regulas piemērošanas dienas, pēc minētās dienas joprojām būs tirgū vai arī joprojām tiks pārvietoti. Nav tāda veselības apdraudējuma, kura dēļ būtu nepieciešams nekavējoties mainīt formāta specifikācijas, tāpēc augu pasēm, kas izdotas pirms 2019. gada 14. decembra, būtu jāpaliek spēkā līdz 2023. gada 14. decembrim.

| (6) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Augu pasu paraugi

1.   Augu pases, kas nepieciešamas pārvietošanai Savienības teritorijā, atbilst vienam no pielikuma A daļā sniegtajiem paraugiem.

2.   Augu pases, kas nepieciešamas ievešanai un pārvietošanai aizsargājamā zonā, atbilst vienam no pielikuma B daļā sniegtajiem paraugiem.

3.   Augu pases, kas nepieciešamas pārvietošanai Savienības teritorijā, apvienojumā ar sertifikācijas etiķeti saskaņā ar Regulas (ES) 2016/2031 83. panta 5. punkta otro daļu atbilst vienam no pielikuma C daļā sniegtajiem paraugiem.

4.   Augu pases, kas nepieciešamas ievešanai un pārvietošanai aizsargājamā zonā, apvienojumā ar sertifikācijas etiķeti saskaņā ar Regulas (ES) 2016/2031 83. panta 5. punkta trešo daļu atbilst vienam no pielikuma D daļā sniegtajiem paraugiem.

2. pants

Prasības attiecībā uz augu pasu elementiem

Augu pases elementus, kas norādīti Regulas (ES) 2016/2031 VII pielikumā, izkārto taisnstūrveidā vai kvadrātveidā, un tie ir redzami, neizmantojot vizuālus palīglīdzekļus.

Elementus ietver robežlīnija, vai arī tie ir citādi skaidri nodalīti no jebkurām rakstiskām norādēm vai attēliem, lai tie būtu viegli pamanāmi un skaidri atšķirami.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4. pants

Piemērošanas diena

Šo regulu piemēro no 2019. gada 14. decembra.

Augu pases, kas izdotas pirms 2019. gada 14. decembra saskaņā ar Direktīvu 92/105/EEK, paliek spēkā līdz 2023. gada 14. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 317, 23.11.2016., 4. lpp.

1

(2)  Komisijas 1992. gada 3. decembra Direktīva 92/105/EEK, kas nosaka standartizācijas pakāpi augu pasēm, kuras izmantojamas noteiktu augu, augu produktu vai citu objektu pārvadājumos Kopienā, un nosaka sīki izstrādātu kārtību attiecībā uz šādu augu pasu izsniegšanu un uz to nomaiņas kritērijiem un norisēm (OV L 4, 8.1.1993., 22. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Tehniskā specifikācija: augu pasu lielums, robežlīnijas lietojums, elementu lieluma proporcijas, kā arī paraugos izmantoto rakstzīmju veids ir tikai piemēri.

Savienības karogs var būt krāsainā vai melnbaltā drukā, ar baltām zvaigznēm uz melna fona vai otrādi.

Apzīmējumi

| 1. | Vārdi “Augu pase” (Plant Passport) vai “Augu pase – AZ” (Plant Passport – PZ) angļu valodā un (attiecīgā gadījumā) vienā no Savienības oficiālajām valodām jāatdala ar slīpsvītru. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Attiecīgās(-o) auga(-u) sugas(-u) vai – augu un augu produktu gadījumā – taksona(-u) botāniskais(-ie) nosaukums(-i) vai vajadzības gadījumā attiecīgā objekta nosaukums; pēc izvēles var norādīt arī šķirnes nosaukumu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Regulas (ES) 2016/2031 67. panta a) punktā minētais standartā ISO 3166-1-alpha-2 (1) norādītais tās dalībvalsts divu burtu kods, kurā ir reģistrēts profesionālais operators, kas izsniedz augu pasi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Attiecīgā profesionālā operatora nacionālais reģistrācijas numurs burtu, ciparu vai burtciparu formā. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Attiecīgā auga, augu produkta vai cita objekta izsekojamības kods (attiecīgā gadījumā). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Attiecīgā gadījumā – unikālais svītrkods, kvadrātkods jeb QR kods, hologramma, mikroshēma vai cits datu nesējs, kas papildina izsekojamības kodu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Attiecīgā gadījumā – Regulas (ES) 2016/2031 67. panta a) punktā minētais standartā ISO 3166-1-alpha-2 norādītais izcelsmes dalībvalsts(-u) divu burtu kods. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Attiecīgā gadījumā – standartā ISO 3166-1-alpha-2 norādītais izcelsmes trešās(-o) valsts(-u) nosaukums(-i) vai tās (to) divu burtu kods. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Aizsargājamās zonas karantīnas organisma(-u) zinātniskais nosaukums(-i) vai arī šiem organismiem īpaši piešķirtie kodi, kas minēti Regulas (ES) 2016/2031 32. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Informācija, kas nepieciešama oficiālai etiķetei sēklām vai citam reproduktīvajam materiālam, kā attiecīgi minēts Padomes Direktīvas 66/401/EEK (2) 10. panta 1. punktā, Padomes Direktīvas 66/402/EEK (3) 10. panta 1. punktā, Padomes Direktīvas 68/193/EEK (4) 10. panta 1. punktā, Padomes Direktīvas 2002/54/EK (5) 12. pantā, Padomes Direktīvas 2002/55/EK (6) 28. panta 1. punktā, Padomes Direktīvas 2002/56/EK (7) 13. panta 1. punktā, Padomes Direktīvas 2002/57/EK (8) 12. panta 1. punktā, vai etiķetei pirmsbāzes, bāzes vai sertificētam materiālam, kā minēts Padomes Direktīvas 2008/90/EK (9) 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

10.

A DAĻA

1. panta 1. punktā minētie paraugi augu pasēm, kas nepieciešamas pārvietošanai Savienības teritorijā

xxxxx/ Plant Passport1

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C 5,6

D XX7 vai 8

xxxxx / Plant Passport1

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5

D XX7 vai 8

xxxxx / Plant Passport1

A xxxxx2 B XX3 – xxxxx4 C xxxxx5 D XX7 vai 8

6

xxxxx / Plant Passport1

A xxxxx2 B X

A xxxxx2 B XX3 – xxxxx4 C xxxxx5 D XX7 vai 8

xxxxx /

Plant

Passport1

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5

D XX7 vai 8

xxxxx /

Plant

Passport1

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5

D XX7 vai 8

6

xxxxx /

Plant

Passport1

A xxxxx2 C xxxxx5

B XX3 – xxxxx4 D XX7 vai 8

6

xxxxx /

Plant

Passport1

A xxxxx2 B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5 D XX7 vai 8

6

6

B DAĻA

1. panta 2. punktā minētie paraugi augu pasēm, kas nepieciešamas ievešanai un pārvietošanai aizsargājamā zonā

xxxxx – XX /Plant Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C 5,6

D XX7 vai 8

xxxxx – XX /Plant Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5

D XX7 vai 8

6

xxxxx – XX / Plant Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2 B XX3 – xxxxx4 C xxxxx5 D XX7 vai 8

xxxxx – XX / Plant Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2 B XX3 – xxxxx4 C xxxxx5 D XX7 vai 8 6

xxxxx–XX/

Plant

Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5

D XX7 vai 8

xxxxx–XX/

Plant

Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2

B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5

D XX7 vai 8

6

xxxxx – XX /

Plant

Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2 C xxxxx5

B XX3 – xxxxx4 D XX7 vai 8

6

6

xxxxx – XX /

Plant

Passport – PZ1

xxx9

A xxxxx2 B XX3 – xxxxx4

C xxxxx5 D XX7 vai 8

6

C DAĻA

1. panta 3. punktā minētie paraugi augu pasēm, kas nepieciešamas pārvietošanai Savienības teritorijā, apvienojumā ar sertifikācijas etiķeti

xxxxx/Plant Passport1

xxxxxxxxxxxxxx10

6

xxxxx/Plant Passport1

xxxxxxxxxxxxxx10

xxxxx / Plant Passport1

xxxxxxxxxxxxxx10

6

xxxxx / Plant Passport1

xxxxxxxxxxxxxx10

D DAĻA

1. panta 4. punktā minētie paraugi augu pasēm, kas nepieciešamas ievešanai un pārvietošanai aizsargājamā zonā, apvienojumā ar sertifikācijas etiķeti

xxxxx-XX/Plant Passport - PZ1

xxx9

xxxxxxxxxxxxxx10

6

xxxxx-XX/Plant Passport - PZ1

xxx9

xxxxxxxxxxxxxx10

xxxxx – XX / Plant Passport – PZ1

xxx9

xxxxxxxxxxxxxx10

xxxxx – XX / Plant Passport – PZ1

xxx9

xxxxxxxxxxxxxx10

xxxxx – XX / Plant Passport – PZ1

xxx9

xxxxxxxxxxxxxx10

6

---

(1)  ISO 3166-1:2006, valstu un to administratīvi teritoriālā iedalījuma vienību nosaukumu kodi. 1. daļa. Valstu kodi. Starptautiskā Standartizācijas organizācija, Ženēva.

(2)  Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīva 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību (OV 125, 11.7.1966., 2298./66. lpp.).

(3)  Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīva 66/402/EEK par graudaugu sēklu tirdzniecību (OV 125, 11.7.1966., 2309./66. lpp.).

(4)  Padomes 1968. gada 9. aprīļa Direktīva 68/193/EEK par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību (OV L 93, 17.4.1968., 15. lpp.).

(5)  Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīva 2002/54/EK par biešu sēklu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 2. lpp.).

(6)  Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīva 2002/55/EK par dārzeņu sēklu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp.).

(7)  Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīva 2002/56/EK par sēklas kartupeļu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 60. lpp.).

(8)  Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīva 2002/57/EK par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp.).

(9)  Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīva 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (OV L 267, 8.10.2008., 8. lpp.).

---

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/53 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/53

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2314

(2017. gada 13. decembris),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2017. gada 20. novembra līdz 2017. gada 30. novembrim iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2018. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 31. decembrim, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras piena un piena produktu nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 2535/2001

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2535/2001 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas piena un piena produktu nozares produktu importam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2535/2001 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas piena un piena produktu nozares produktu importam.

| (2) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2017. gada 20. novembra līdz 2017. gada 30. novembrim iesniegti par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2017. gada 20. novembra līdz 2017. gada 30. novembrim iesniegti par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

| (3) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2017. gada 20. novembra līdz 2017. gada 30. novembrim iesniegti par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri laikā no 2017. gada 20. novembra līdz 2017. gada 30. novembrim iesniegti par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (4) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Daudzumiem, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2535/2001 iesniegti par apakšperiodu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2535/2001 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2018. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 31. decembrim, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 13. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2001. gada 14. decembra Regula (EK) Nr. 2535/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu importa režīmu un tarifu kvotu atvēršanu (OV L 341, 22.12.2001., 29. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

I.A

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2018. līdz 30.6.2018.
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 1.7.2018. līdz 31.12.2018.
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4590 | — | — |
| 09.4599 | — | — |
| 09.4591 | — | — |
| 09.4592 | — | — |
| 09.4593 | — | — |
| 09.4594 | — | — |
| 09.4595 | — | — |
| 09.4596 | — | — |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2018. līdz 30.6.2018.

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 1.7.2018. līdz 31.12.2018.

(kg)

09.4590

—

—

09.4599

—

—

09.4591

—

—

09.4592

—

—

09.4593

—

—

09.4594

—

—

09.4595

—

—

09.4596

—

—

I.F

| Šveices izcelsmes produkti |
| --- |
| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2018. līdz 30.6.2018.
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 1.7.2018. līdz 31.12.2018.
  (kg) |
| 09.4155 | — | — |

Šveices izcelsmes produkti

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2018. līdz 30.6.2018.

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 1.7.2018. līdz 31.12.2018.

(kg)

09.4155

—

—

I.H

| Norvēģijas izcelsmes produkti |
| --- |
| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2018. līdz 30.6.2018.
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 1.7.2018. līdz 31.12.2018.
  (kg) |
| 09.4179 | — | 2 707 600 |

Norvēģijas izcelsmes produkti

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2018. līdz 30.6.2018.

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 1.7.2018. līdz 31.12.2018.

(kg)

09.4179

—

2 707 600

I.I

| Islandes izcelsmes produkti |
| --- |
| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2018. līdz 30.6.2018.
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 1.7.2018. līdz 31.12.2018.
  (kg) |
| 09.4205 | — | — |
| 09.4206 | — | — |

Islandes izcelsmes produkti

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2018. līdz 30.6.2018.

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 1.7.2018. līdz 31.12.2018.

(kg)

09.4205

—

—

09.4206

—

—

I.K

| Jaunzēlandes izcelsmes produkti |
| --- |
| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2018. līdz 30.6.2018.
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 1.7.2018. līdz 31.12.2018.
  (kg) |
| 09.4514 | — | 7 000 000 |
| 09.4515 | — | 4 000 000 |
| 09.4182 | — | 16 806 000 |
| 09.4195 | — | 20 540 500 |

Jaunzēlandes izcelsmes produkti

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2018. līdz 30.6.2018.

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 1.7.2018. līdz 31.12.2018.

(kg)

09.4514

—

7 000 000

09.4515

—

4 000 000

09.4182

—

16 806 000

09.4195

—

20 540 500

I.L

| Ukrainas izcelsmes produkti |
| --- |
| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2018. līdz 30.6.2018.
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 1.7.2018. līdz 31.12.2018.
  (kg) |
| 09.4600 | — | 3 777 000 |
| 09.4601 | — | 1 250 000 |
| 09.4602 | 0,608872 | — |

Ukrainas izcelsmes produkti

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.1.2018. līdz 30.6.2018.

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 1.7.2018. līdz 31.12.2018.

(kg)

09.4600

—

3 777 000

09.4601

—

1 250 000

09.4602

0,608872

—

---

LĒMUMI

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/57

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/2315

(2017. gada 11. decembris),

ar ko izveido pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) un nosaka iesaistīto dalībvalstu sarakstu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 46. panta 2. punktu,

ņemot vērā Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu Nr. 10 par pastāvīgu strukturētu sadarbību, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienību 42. pantu,

ņemot vērā Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas un Itālijas Republikas priekšlikumu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstā pārstāve”) atzinumu,

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienību (LES) 42. panta 6. punktā ir paredzēts, ka tās dalībvalstis, kuru militārās spējas atbilst augstākiem kritērijiem un kuras šajā jomā ir uzņēmušās ciešākas saistības cita pret citu sarežģītāko uzdevumu izpildīšanai, nodibina pastāvīgu strukturētu sadarbību (PESCO) Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienību (LES) 42. panta 6. punktā ir paredzēts, ka tās dalībvalstis, kuru militārās spējas atbilst augstākiem kritērijiem un kuras šajā jomā ir uzņēmušās ciešākas saistības cita pret citu sarežģītāko uzdevumu izpildīšanai, nodibina pastāvīgu strukturētu sadarbību (PESCO) Savienībā.

| (2) | Padome un Augstā pārstāve 2017. gada 13. novembrī no 23 dalībvalstīm un 2017. gada 7. decembrī – vēl no divām citām dalībvalstīm saņēma kopēju paziņojumu saskaņā ar LES 46. panta 1. punktu, ka visas minētās dalībvalstis ir iecerējušas piedalīties PESCO, pamatojoties uz to, ka tās izpilda iepriekš minētās prasības un tās cita pret citu ir uzņēmušās ciešākās saistības šajā jomā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā, un pamatojoties uz visiem pārējiem paziņojumā, tostarp preambulā, iekļautajiem elementiem un paziņojuma I pielikumā izklāstītajiem PESCO pamatprincipiem, kuriem tās paliek pilnībā uzticīgas, un arī atgādinot LES 42. pantu, tostarp 42. panta 7. punktam (1). |
| --- | --- |

(2)

Padome un Augstā pārstāve 2017. gada 13. novembrī no 23 dalībvalstīm un 2017. gada 7. decembrī – vēl no divām citām dalībvalstīm saņēma kopēju paziņojumu saskaņā ar LES 46. panta 1. punktu, ka visas minētās dalībvalstis ir iecerējušas piedalīties PESCO, pamatojoties uz to, ka tās izpilda iepriekš minētās prasības un tās cita pret citu ir uzņēmušās ciešākās saistības šajā jomā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā, un pamatojoties uz visiem pārējiem paziņojumā, tostarp preambulā, iekļautajiem elementiem un paziņojuma I pielikumā izklāstītajiem PESCO pamatprincipiem, kuriem tās paliek pilnībā uzticīgas, un arī atgādinot LES 42. pantu, tostarp 42. panta 7. punktam (1).

| (3) | Ciešākās saistības, kuras izklāstītas šā lēmuma pielikumā, atbilst to mērķu sasniegšanai, kas izklāstīti Līgumiem pievienotā protokola Nr. 10 1. pantā, un tiem apņemšanās elementiem, kas norādīti minētā protokola 2. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Ciešākās saistības, kuras izklāstītas šā lēmuma pielikumā, atbilst to mērķu sasniegšanai, kas izklāstīti Līgumiem pievienotā protokola Nr. 10 1. pantā, un tiem apņemšanās elementiem, kas norādīti minētā protokola 2. pantā.

| (4) | Dalībvalstu lēmums piedalīties PESCO ir brīvprātīgs un pats par sevi neietekmē valsts suverenitāti vai dažu dalībvalstu drošības politikas un aizsardzības politikas īpašās iezīmes. Iesaistīto dalībvalstu ieguldījums, ko veic, lai izpildītu saskaņā ar PESCO paredzētās ciešākās saistības, tiks realizēts atbilstoši to piemērojamiem konstitucionālajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstu lēmums piedalīties PESCO ir brīvprātīgs un pats par sevi neietekmē valsts suverenitāti vai dažu dalībvalstu drošības politikas un aizsardzības politikas īpašās iezīmes. Iesaistīto dalībvalstu ieguldījums, ko veic, lai izpildītu saskaņā ar PESCO paredzētās ciešākās saistības, tiks realizēts atbilstoši to piemērojamiem konstitucionālajiem noteikumiem.

| (5) | Saistības saskaņā ar PESCO ietver arī to, ka tiek paplašināti kopīgi un sadarbībā balstīti aizsardzības spēju attīstības projekti. Šādus projektus var atbalstīt ar ieguldījumiem no Savienības budžeta atbilstoši Līgumiem un saskaņā ar attiecīgajiem Savienības instrumentiem un programmām. |
| --- | --- |

(5)

Saistības saskaņā ar PESCO ietver arī to, ka tiek paplašināti kopīgi un sadarbībā balstīti aizsardzības spēju attīstības projekti. Šādus projektus var atbalstīt ar ieguldījumiem no Savienības budžeta atbilstoši Līgumiem un saskaņā ar attiecīgajiem Savienības instrumentiem un programmām.

| (6) | Iesaistītās dalībvalstis ir savos attiecīgajos valsts īstenošanas plānos izklāstījušas savu spēju pildīt ciešākās saistības, ko tās ir uzņēmušās cita pret citu. |
| --- | --- |

(6)

Iesaistītās dalībvalstis ir savos attiecīgajos valsts īstenošanas plānos izklāstījušas savu spēju pildīt ciešākās saistības, ko tās ir uzņēmušās cita pret citu.

| (7) | Tā kā vajadzīgie nosacījumi ir izpildīti, Padomei ir lietderīgi pieņemt lēmumu, ar ko izveido PESCO. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā vajadzīgie nosacījumi ir izpildīti, Padomei ir lietderīgi pieņemt lēmumu, ar ko izveido PESCO.

| (8) | Jebkura cita dalībvalsts, kas vēlāk vēlas iesaistīties PESCO, par savu nodomu tā rīkoties var informēt Padomi un Augsto pārstāvi saskaņā ar LES 46. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Jebkura cita dalībvalsts, kas vēlāk vēlas iesaistīties PESCO, par savu nodomu tā rīkoties var informēt Padomi un Augsto pārstāvi saskaņā ar LES 46. panta 3. punktu.

| (9) | Augstais pārstāvis būs pilnībā iesaistīts procesos, kas ir saistīti ar PESCO. |
| --- | --- |

(9)

Augstais pārstāvis būs pilnībā iesaistīts procesos, kas ir saistīti ar PESCO.

| (10) | Vajadzētu ievērot konsekvenci starp PESCO satvarā veiktām darbībām, citām KĀDP darbībām un citu Savienības rīcībpolitiku. Padomei un – attiecīgajās to atbildības jomās – Augstajam pārstāvim un Komisijai būtu jāsadarbojas, lai attiecīgos gadījumos pēc iespējas vairotu sinerģijas. |
| --- | --- |

(10)

Vajadzētu ievērot konsekvenci starp PESCO satvarā veiktām darbībām, citām KĀDP darbībām un citu Savienības rīcībpolitiku. Padomei un – attiecīgajās to atbildības jomās – Augstajam pārstāvim un Komisijai būtu jāsadarbojas, lai attiecīgos gadījumos pēc iespējas vairotu sinerģijas.

| (11) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānijai šis lēmums nav saistošs, |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānijai šis lēmums nav saistošs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pastāvīgās strukturētās sadarbības izveide

Ar šo Savienībā izveido pastāvīgu strukturētu sadarbību (PESCO) starp tām dalībvalstīm, kuru militārās spējas atbilst augstākiem kritērijiem, kā minēts protokola Nr. 10 1. pantā, un kuras šajā jomā ir uzņēmušās saistības cita pret citu, kā norādīts minētā protokola 2. pantā, sarežģītāko uzdevumu izpildīšanai un lai sniegtu ieguldījumu Savienības vērienīgo mērķu īstenošanai.

PESCO

2. pants

Iesaistītās dalībvalstis

PESCO piedalās šādas dalībvalstis:

PESCO

| — | Beļģija, |
| --- | --- |

—

Beļģija,

| — | Bulgārija, |
| --- | --- |

—

Bulgārija,

| — | Čehijas Republika, |
| --- | --- |

—

Čehijas Republika,

| — | Vācija, |
| --- | --- |

—

Vācija,

| — | Igaunija, |
| --- | --- |

—

Igaunija,

| — | Īrija, |
| --- | --- |

—

Īrija,

| — | Grieķija, |
| --- | --- |

—

Grieķija,

| — | Spānija, |
| --- | --- |

—

Spānija,

| — | Francija, |
| --- | --- |

—

Francija,

| — | Horvātija, |
| --- | --- |

—

Horvātija,

| — | Itālija, |
| --- | --- |

—

Itālija,

| — | Kipra, |
| --- | --- |

—

Kipra,

| — | Latvija, |
| --- | --- |

—

Latvija,

| — | Lietuva, |
| --- | --- |

—

Lietuva,

| — | Luksemburga, |
| --- | --- |

—

Luksemburga,

| — | Ungārija, |
| --- | --- |

—

Ungārija,

| — | Nīderlande, |
| --- | --- |

—

Nīderlande,

| — | Austrija, |
| --- | --- |

—

Austrija,

| — | Polija, |
| --- | --- |

—

Polija,

| — | Portugāle, |
| --- | --- |

—

Portugāle,

| — | Rumānija, |
| --- | --- |

—

Rumānija,

| — | Slovēnija, |
| --- | --- |

—

Slovēnija,

| — | Slovākija, |
| --- | --- |

—

Slovākija,

| — | Somija, |
| --- | --- |

—

Somija,

| — | Zviedrija. |
| --- | --- |

—

Zviedrija.

3. pants

Ciešākās saistības saskaņā ar protokolu Nr. 10

1.   Lai īstenotu mērķus, kas izklāstīti protokola Nr. 10 1. pantā, un apņemšanās elementus, kas norādīti minētā protokola 2. pantā, iesaistītās dalībvalstis sniedz ieguldījumu, kas atbilst ciešākajām saistībām, kuras dalībvalstis ir uzņēmušās cita pret citu, kā izklāstīts pielikumā.

2.   Iesaistītās dalībvalstis šajā nolūkā savus valsts īstenošanas plānus, kuros tām jāizklāsta, kā tās izpildīs ciešākās saistības, ik gadu pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina, norādot, kā tās sasniegs konkrētākos mērķus, kuri jāparedz katrā posmā. Atjauninātos valsts īstenošanas plānus katru gadu dara zināmus Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) un Eiropas Aizsardzības aģentūrai (EAA), un dara pieejamu visām iesaistītajām dalībvalstīm.

4. pants

PESCO pārvaldība

1.   
  PESCO pārvaldību organizē:

| — | Padomes līmenī un |
| --- | --- |

—

Padomes līmenī un

| — | tādos projektos, kurus īsteno to iesaistīto dalībvalstu grupas, kuras savā starpā ir vienojušās šādus projektus veikt. |
| --- | --- |

—

tādos projektos, kurus īsteno to iesaistīto dalībvalstu grupas, kuras savā starpā ir vienojušās šādus projektus veikt.

2.   Padome saskaņā ar LES 46. panta 6. punktu pieņem lēmumus un ieteikumus, ar kuriem:

| a) | nodrošina stratēģisku vadību un norādes PESCO; |
| --- | --- |

a)

nodrošina stratēģisku vadību un norādes PESCO;

| b) | norāda pielikumā izklāstīto ciešāko saistību izpildes secību divu sekojošo sākumposmu (2018.–2020. gads un 2021.–2025. gads) laikā un katra posma sākumā nosaka precīzākus mērķus pielikumā izklāstīto ciešāko saistību izpildei; |
| --- | --- |

b)

norāda pielikumā izklāstīto ciešāko saistību izpildes secību divu sekojošo sākumposmu (2018.–2020. gads un 2021.–2025. gads) laikā un katra posma sākumā nosaka precīzākus mērķus pielikumā izklāstīto ciešāko saistību izpildei;

| c) | vajadzības gadījumā atjaunina un pastiprina pielikumā izklāstītās ciešākās saistības, ņemot vērā ar PESCO gūtos sasniegumus, lai atspoguļotu Savienības mainīgo drošības situāciju. Šādus lēmumus pieņem jo īpaši to posmu beigās, kas minēti 2. punkta b) apakšpunktā, pamatojoties uz stratēģiskās pārskatīšanas procesu, kurā izvērtē PESCO saistību izpildi; |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā atjaunina un pastiprina pielikumā izklāstītās ciešākās saistības, ņemot vērā ar PESCO gūtos sasniegumus, lai atspoguļotu Savienības mainīgo drošības situāciju. Šādus lēmumus pieņem jo īpaši to posmu beigās, kas minēti 2. punkta b) apakšpunktā, pamatojoties uz stratēģiskās pārskatīšanas procesu, kurā izvērtē PESCO saistību izpildi;

| d) | izvērtē ieguldījumu, ko iesaistītās dalībvalstis sniegušas nolūkā izpildīt saistības, par kurām panākta vienošanās, saskaņā ar 6. pantā aprakstīto mehānismu; |
| --- | --- |

d)

izvērtē ieguldījumu, ko iesaistītās dalībvalstis sniegušas nolūkā izpildīt saistības, par kurām panākta vienošanās, saskaņā ar 6. pantā aprakstīto mehānismu;

| e) | izstrādā sarakstu ar projektiem, ko attīstīs PESCO satvarā un kuros atspoguļo gan atbalstu spēju attīstīšanai, gan būtiska atbalsta sniegšanu līdzekļu un spēju ziņā kopējās drošības un aizsardzības politikas operācijām un misijām; |
| --- | --- |

e)

izstrādā sarakstu ar projektiem, ko attīstīs PESCO satvarā un kuros atspoguļo gan atbalstu spēju attīstīšanai, gan būtiska atbalsta sniegšanu līdzekļu un spēju ziņā kopējās drošības un aizsardzības politikas operācijām un misijām;

| f) | izstrādā kopēju pārvaldes noteikumu kopumu, ko iesaistītās dalībvalstis, kas piedalās atsevišķā projektā, vajadzības gadījumā varētu pielāgot minētajam projektam; |
| --- | --- |

f)

izstrādā kopēju pārvaldes noteikumu kopumu, ko iesaistītās dalībvalstis, kas piedalās atsevišķā projektā, vajadzības gadījumā varētu pielāgot minētajam projektam;

| g) | savlaicīgi nosaka – saskaņā ar 9. panta 1. punktu – vispārējos nosacījumus, saskaņā ar kuriem trešās valstis varētu izņēmuma kārtā uzaicināt piedalīties atsevišķos projektos; un saskaņā ar 9. panta 2. punktu nosaka, vai konkrēta trešā valsts atbilst šiem nosacījumiem; un |
| --- | --- |

g)

savlaicīgi nosaka – saskaņā ar 9. panta 1. punktu – vispārējos nosacījumus, saskaņā ar kuriem trešās valstis varētu izņēmuma kārtā uzaicināt piedalīties atsevišķos projektos; un saskaņā ar 9. panta 2. punktu nosaka, vai konkrēta trešā valsts atbilst šiem nosacījumiem; un

| h) | paredz jebkādus citus pasākumus, kas nepieciešami šā lēmuma turpmākai izpildei. |
| --- | --- |

h)

paredz jebkādus citus pasākumus, kas nepieciešami šā lēmuma turpmākai izpildei.

5. pants

PESCO projekti

1.   Pēc tam, kad iesaistītās dalībvalstis, kas ir iecerējušas piedalīties kādā atsevišķā projektā, ir iesniegušas priekšlikumus, Augstais pārstāvis, pamatojoties uz novērtējumiem, kas sniegti saskaņā ar 7. pantu, pēc ESMK militārām konsultācijām var nākt klajā ar ieteikumu Padomes lēmumiem un ieteikumiem, ko pieņem saskaņā ar 4. panta 2. punkta e) apakšpunktu attiecībā uz PESCO projektu apzināšanu un sakārtošanu prioritārā secībā.

2.   Iesaistītās dalībvalstis, kas ir iecerējušas ierosināt atsevišķu projektu, laikus pirms sava priekšlikuma ierosināšanas informē pārējās iesaistītās dalībvalstis, lai iegūtu atbalstu un dotu tām iespēju pievienoties kolektīvai priekšlikuma ierosināšanai.

Projekta dalībnieces ir iesaistītās dalībvalstis, kas ir to ierosinājušas. Katra atsevišķā projekta dalībnieku sarakstu pievieno Padomes lēmumam, kas minēts 4. panta 2. punkta e) apakšpunktā.

Iesaistītās dalībvalstis, kas piedalās projektā, var savā starpā vienoties ļaut tam pievienoties citām iesaistītajām dalībvalstīm, kuras pēc tam vēlas piedalīties projektā.

3.   Iesaistītās dalībvalstis, kas piedalās kādā projektā, savā starpā vienojas par sadarbības režīmu un darbības jomu, un par minētā projekta pārvaldību. Attiecīgā gadījumā iesaistītās dalībvalstis, kas piedalās kādā projektā, regulāri informē Padomi par projekta norisi.

6. pants

Pārraudzības, novērtēšanas un ziņošanas režīms

1.   Padome saistībā ar LES 46. panta 6. punktu nodrošina PESCO vienotību, saskaņotību un efektivitāti. Arī Augstais pārstāvis dod savu ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā.

2.   Saskaņā ar 10. protokolu Augstais pārstāvis ir pilnībā iesaistīts procesos, kas ir saistīti ar PESCO.

3.   Augstais pārstāvis Padomi iepazīstina ar gada pārskatu par PESCO. Šā pārskata pamatā ir EAA komentāri saskaņā ar 7. panta 3. punkta a) apakšpunktu un EĀDD komentāri saskaņā ar 7. panta 2. panta a) apakšpunktu. Augstā pārstāvja sniegtajā pārskatā apraksta PESCO īstenošanas stāvokli, tostarp to, kā katra iesaistītā dalībvalsts pilda savas saistības saskaņā ar valsts īstenošanas plānu.

ESMK Politikas un drošības komitejai sniedz militāras konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz ikgadējo PESCO novērtēšanas procesu.

Uz Augstā pārstāvja iesniegtā gada pārskata pamata Padome reizi gadā pārskata, vai iesaistītās dalībvalstis turpina pildīt ciešākās saistības, kas ir minētas 3. pantā.

4.   Lēmumu par kādas dalībvalsts dalības apturēšanu pieņem saskaņā ar LES 46. panta 4. punktu tikai pēc tam, kad dalībvalstij ir bijis dots skaidri definēts laiks individuālām konsultācijām un atbildes pasākumiem.

7. pants

Atbalsts, ko sniedz EĀDD un EAA

1.   Augstā pārstāvja atbildībā, kurš pilda arī EAA vadītāja pienākumus, EĀDD, tostarp arī ES militārais personāls (ESMŠ), un EAA kopīgi PESCO nodrošina nepieciešamās sekretariāta funkcijas, kas nav Padomes līmenī, un šajā ziņā ir tās vienotais kontaktpunkts.

2.   EĀDD, tostarp ESMŠ, atbalsta PESCO darbību, jo īpaši:

| a) | palīdzot Augstajam pārstāvim viņa sniegtajā gada pārskatā par PESCO novērtēt, kāds saskaņā ar 6. pantu ir iesaistīto dalībvalstu ieguldījums operatīvajos aspektos; |
| --- | --- |

a)

palīdzot Augstajam pārstāvim viņa sniegtajā gada pārskatā par PESCO novērtēt, kāds saskaņā ar 6. pantu ir iesaistīto dalībvalstu ieguldījums operatīvajos aspektos;

| b) | koordinējot 5. pantā minēto projektu priekšlikumu novērtēšanu, īpaši spēku pieejamības, sadarbspējas, elastīguma un izvietojamības jomā. EĀDD, tostarp ESMŠ, jo īpaši novērtē, vai ierosinātie projekti atbilst operatīvajām vajadzībām un kāds ir to ieguldījums. |
| --- | --- |

b)

koordinējot 5. pantā minēto projektu priekšlikumu novērtēšanu, īpaši spēku pieejamības, sadarbspējas, elastīguma un izvietojamības jomā. EĀDD, tostarp ESMŠ, jo īpaši novērtē, vai ierosinātie projekti atbilst operatīvajām vajadzībām un kāds ir to ieguldījums.

3.   EAA atbalstīs pastāvīgo strukturēto sadarbību, jo īpaši:

| a) | palīdzot Augstajam pārstāvim viņa sniegtajā gada pārskatā par PESCO novērtēt, kāds saskaņā ar 6. pantu ir iesaistīto dalībvalstu ieguldījums spējās, jo īpaši ieguldījums, kas ir sniegts saskaņā ar 3. pantā minētajām ciešākajām saistībām; |
| --- | --- |

a)

palīdzot Augstajam pārstāvim viņa sniegtajā gada pārskatā par PESCO novērtēt, kāds saskaņā ar 6. pantu ir iesaistīto dalībvalstu ieguldījums spējās, jo īpaši ieguldījums, kas ir sniegts saskaņā ar 3. pantā minētajām ciešākajām saistībām;

| b) | sekmējot spēju attīstības projektus, jo īpaši koordinējot 5. pantā minēto projektu priekšlikumu novērtēšanu, īpaši spēju attīstības jomā. EAA jo īpaši palīdz dalībvalstīm nodrošināt, lai citās institucionālajās kopsakarībās nebūtu nevajadzīgas dublēšanās ar jau pastāvošajām iniciatīvām. |
| --- | --- |

b)

sekmējot spēju attīstības projektus, jo īpaši koordinējot 5. pantā minēto projektu priekšlikumu novērtēšanu, īpaši spēju attīstības jomā. EAA jo īpaši palīdz dalībvalstīm nodrošināt, lai citās institucionālajās kopsakarībās nebūtu nevajadzīgas dublēšanās ar jau pastāvošajām iniciatīvām.

8. pants

Finansējums

1.   Savienības iestāžu un EĀDD administratīvie izdevumi, kas rodas šā lēmuma īstenošanā, tiek segti no Savienības budžeta. EAA administratīvajiem izdevumiem piemēro attiecīgos EAA finansēšanas noteikumus saskaņā ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/1835 (2).

2.   Par darbības izdevumiem, kas rodas pastāvīgajā strukturētajā sadarbībā īstenotajos projektos, galvenokārt gādā tās iesaistītās dalībvalstis, kas piedalās atsevišķajā projektā. Šādos projektos var veikt iemaksas no Savienības vispārējā budžeta, ievērojot Līgumus un saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem.

9. pants

Trešo valstu dalība atsevišķos projektos

1.   Vispārējos nosacījumus trešo valstu dalībai atsevišķos projektos precizē Padomes lēmumā, ko pieņem saskaņā ar 4. panta 2. punktu un kur var iekļaut paraugu administratīvam režīmam ar trešām valstīm.

2.   Padome saskaņā ar LES 46. panta 6. punktu izlemj, vai kāda trešā valsts, kuru iesaistītās dalībvalstis, kas piedalās projektā, vēlas aicināt piedalīties minētajā projektā, atbilst prasībām, kas ir izklāstītas 1. punktā minētajā lēmumā.

3.   Pēc pozitīva lēmuma, kā minēts 2. punktā, iesaistītās dalībvalstis, kas piedalās projektā, var ar attiecīgo trešo valsti iedibināt administratīvu režīmu tās dalībai minētajā projektā. Šādos režīmos ievēro Savienības procedūras un lēmumu pieņemšanas autonomija.

10. pants

Drošības noteikumi

Saistībā ar PESCO piemēro Padomes Lēmumā 2013/488/ES (3) izklāstītos noteikumus.

PESCO

3

11. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2017. gada 11. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  Paziņojums ir publicēts kopā ar šo lēmumu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 65 lappusi).

1

Oficiālā Vēstneša

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1835 (2015. gada 12. oktobris), ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus (OV L 266, 13.10.2015., 55. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Saraksts ar vērienīgākām un ciešākām kopējām saistībām, ko iesaistītās dalībvalstis uzņēmušās 10. protokola 2. pantā izklāstītajās piecās jomās

| “a) | no dienas, kad stājas spēkā Lisabonas līgums, sadarboties, lai sasniegtu paredzētos mērķus attiecībā uz investīciju izdevumiem aizsardzības ekipējumam, un regulāri pārskatīt šos mērķus, ņemot vērā drošības situāciju un Savienības starptautisko atbildību.” |
| --- | --- |

“a)

Balstoties uz kolektīvajiem rādītājiem, kas noteikti 2007. gadā, iesaistītās dalībvalstis uzņemas šādas saistības:

| 1. | Regulāri palielināt aizsardzībai paredzēto budžetu reālā izteiksmē, lai sasniegtu apstiprinātos mērķus. |
| --- | --- |

1.

Regulāri palielināt aizsardzībai paredzēto budžetu reālā izteiksmē, lai sasniegtu apstiprinātos mērķus.

| 2. | Secīgi vidējā termiņā palielināt aizsardzības investīciju izdevumus, sasniedzot 20 % no kopējiem aizsardzības tēriņiem (kolektīvais rādītājs), lai novērstu stratēģisko spēju trūkumus, piedaloties aizsardzības spēju projektos saskaņā ar Spēju attīstības plānu (CDP) un koordinēto ikgadējo pārskatu (CARD). |
| --- | --- |

2.

Secīgi vidējā termiņā palielināt aizsardzības investīciju izdevumus, sasniedzot 20 % no kopējiem aizsardzības tēriņiem (kolektīvais rādītājs), lai novērstu stratēģisko spēju trūkumus, piedaloties aizsardzības spēju projektos saskaņā ar Spēju attīstības plānu (CDP) un koordinēto ikgadējo pārskatu (CARD).

CDP

CARD

| 3. | Palielināt kopīgus un uz sadarbību balstītus stratēģisko aizsardzības spēju projektus. Ja nepieciešams un attiecīgā gadījumā, šādus kopīgus un uz sadarbību balstītus projektus būtu jāatbalsta no Eiropas Aizsardzības fonda. |
| --- | --- |

3.

Palielināt kopīgus un uz sadarbību balstītus stratēģisko aizsardzības spēju projektus. Ja nepieciešams un attiecīgā gadījumā, šādus kopīgus un uz sadarbību balstītus projektus būtu jāatbalsta no Eiropas Aizsardzības fonda.

| 4. | Palielināt to izdevumu daļu, kas piešķirta aizsardzības pētniecībai un tehnoloģijām, lai tuvinātos atzīmei 2 % no kopējiem aizsardzības tēriņiem (kolektīvais rādītājs). |
| --- | --- |

4.

Palielināt to izdevumu daļu, kas piešķirta aizsardzības pētniecībai un tehnoloģijām, lai tuvinātos atzīmei 2 % no kopējiem aizsardzības tēriņiem (kolektīvais rādītājs).

| 5. | Ieviest šo saistību regulāru pārskatīšanu (ar mērķi, ka Padome to apstiprina). |
| --- | --- |

5.

Ieviest šo saistību regulāru pārskatīšanu (ar mērķi, ka Padome to apstiprina).

| “b) | cik vien iespējams savstarpēji tuvināt savus aizsardzības līdzekļus, jo īpaši saskaņojot militāro vajadzību noteikšanu, apvienojot un, ja nepieciešams, specializējot savus aizsardzības līdzekļus un spējas, kā arī veicinot sadarbību mācību un nodrošinājuma jomā.” |
| --- | --- |

“b)

| 6. | Ieņemt būtisku nozīmi spēju attīstīšanā ES, tostarp CARD satvarā, lai nodrošinātu, ka ir pieejamas Eiropas vērienīgo mērķu sasniegšanai nepieciešamās spējas. |
| --- | --- |

6.

Ieņemt būtisku nozīmi spēju attīstīšanā ES, tostarp CARD satvarā, lai nodrošinātu, ka ir pieejamas Eiropas vērienīgo mērķu sasniegšanai nepieciešamās spējas.

CARD

| 7. | Apņemties cik vien iespējams atbalstīt CARD, atzīstot, ka minētais pārskats ir brīvprātīgs un ka iesaistītajām dalībvalstīm ir individuāli ierobežojumi. |
| --- | --- |

7.

Apņemties cik vien iespējams atbalstīt CARD, atzīstot, ka minētais pārskats ir brīvprātīgs un ka iesaistītajām dalībvalstīm ir individuāli ierobežojumi.

CARD

| 8. | Paust apņēmību gaidāmo Eiropas Aizsardzības fondu intensīvi iesaistīt daudznacionālā iepirkumā, kam ir apzināta ES pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

8.

Paust apņēmību gaidāmo Eiropas Aizsardzības fondu intensīvi iesaistīt daudznacionālā iepirkumā, kam ir apzināta ES pievienotā vērtība.

| 9. | Apņemties izstrādāt saskaņotas prasības attiecībā uz visiem spēju attīstības projektiem, par ko vienojušās visas iesaistītās dalībvalstis. |
| --- | --- |

9.

Apņemties izstrādāt saskaņotas prasības attiecībā uz visiem spēju attīstības projektiem, par ko vienojušās visas iesaistītās dalībvalstis.

| 10. | Apņemties apsvērt esošo spēju kopīgu izmantošanu, lai optimizētu pieejamos resursus un uzlabotu to kopējo efektivitāti. |
| --- | --- |

10.

Apņemties apsvērt esošo spēju kopīgu izmantošanu, lai optimizētu pieejamos resursus un uzlabotu to kopējo efektivitāti.

| 11. | Apņemties nodrošināt aizvien lielākus centienus sadarbībā kiberaizsardzības jomā, piemēram, dalīties informācijā, veikt apmācību un sniegt darbības atbalstu. |
| --- | --- |

11.

Apņemties nodrošināt aizvien lielākus centienus sadarbībā kiberaizsardzības jomā, piemēram, dalīties informācijā, veikt apmācību un sniegt darbības atbalstu.

| “c) | veikt konkrētus pasākumus, lai palielinātu savu spēku pieejamību, savietojamību, elastīgumu un gatavību, jo īpaši, identificējot kopējus mērķus attiecībā uz spēku iesaistīšanu, tostarp, iespējams, pārskatot lēmumu pieņemšanas procedūras valsts līmenī.” |
| --- | --- |

“c)

| 12. | Attiecībā uz spēku pieejamību un izvietojamību, iesaistītās dalībvalstis ir apņēmušās:






  — | darīt pieejamus tādus formējumus, kas ir stratēģiski izvietojami, lai īstenotu ES mērķu vērienīgumu, papildus iespējamai ES kaujas vienību izvietošanai. Šī apņemšanās neaptver ne ātras reaģēšanas spēkus, ne pastāvīgos spēkus, ne rezerves spēkus, |
| --- | --- | --- |

12.

Attiecībā uz spēku pieejamību un izvietojamību, iesaistītās dalībvalstis ir apņēmušās:

—

darīt pieejamus tādus formējumus, kas ir stratēģiski izvietojami, lai īstenotu ES mērķu vērienīgumu, papildus iespējamai ES kaujas vienību izvietošanai. Šī apņemšanās neaptver ne ātras reaģēšanas spēkus, ne pastāvīgos spēkus, ne rezerves spēkus,

| — | izstrādāt stabilu instrumentu (piemēram, datu bāzi), kas būs pieejams tikai iesaistītajām dalībvalstīm un valstīm, kas sniedz ieguldījumu, lai reģistrētu pieejamās un ātri izvietojamās spējas nolūkā atvieglot un paātrināt spēku formēšanas procesu, |
| --- | --- |

—

izstrādāt stabilu instrumentu (piemēram, datu bāzi), kas būs pieejams tikai iesaistītajām dalībvalstīm un valstīm, kas sniedz ieguldījumu, lai reģistrētu pieejamās un ātri izvietojamās spējas nolūkā atvieglot un paātrināt spēku formēšanas procesu,

| — | censties panākt paātrinātu politisko apņemšanos valsts līmenī, tostarp, iespējams, pārskatīt savas valsts mēroga lēmumu pieņemšanas procedūras, |
| --- | --- |

—

censties panākt paātrinātu politisko apņemšanos valsts līmenī, tostarp, iespējams, pārskatīt savas valsts mēroga lēmumu pieņemšanas procedūras,

| — | rīkojoties iespēju un spēju robežās, sniegt būtisku atbalstu KDAP operācijām (piemēram, EUFOR) un misijām (piemēram, ES apmācību misijām), nodrošinot personālu, materiālus, apmācību, sniedzot atbalstu mācībām, nodrošinot infrastruktūru un citādi; minēto atbalstu sniedz pēc vienprātīga Padomes lēmuma, neskarot jebkādu citu lēmumu par ieguldījumu KDAP operācijās un neskarot nekādus konstitucionālos ierobežojumus, |
| --- | --- |

—

rīkojoties iespēju un spēju robežās, sniegt būtisku atbalstu KDAP operācijām (piemēram, EUFOR) un misijām (piemēram, ES apmācību misijām), nodrošinot personālu, materiālus, apmācību, sniedzot atbalstu mācībām, nodrošinot infrastruktūru un citādi; minēto atbalstu sniedz pēc vienprātīga Padomes lēmuma, neskarot jebkādu citu lēmumu par ieguldījumu KDAP operācijās un neskarot nekādus konstitucionālos ierobežojumus,

EUFOR

| — | sniegt būtisku ieguldījumu ES kaujas vienībās, parasti vismaz četrus gadus iepriekš apstiprinot ieguldījumu, ievērojot gaidīšanas laikposmu saskaņā ar ES kaujas vienību koncepciju, īstenojot pienākumu veikt ES kaujas vienību mācības visam ES kaujas vienību spēku kopumam (vadošā valsts) un/vai piedalīties šajās mācībās (visas ES dalībvalstis, kas piedalās ES kaujas vienībās), |
| --- | --- |

—

sniegt būtisku ieguldījumu ES kaujas vienībās, parasti vismaz četrus gadus iepriekš apstiprinot ieguldījumu, ievērojot gaidīšanas laikposmu saskaņā ar ES kaujas vienību koncepciju, īstenojot pienākumu veikt ES kaujas vienību mācības visam ES kaujas vienību spēku kopumam (vadošā valsts) un/vai piedalīties šajās mācībās (visas ES dalībvalstis, kas piedalās ES kaujas vienībās),

| — | vienkāršot un standartizēt pārrobežu militāro transportu Eiropā, lai atvieglotu militārā materiāla un personāla ātru izvietošanu. |
| --- | --- |

—

vienkāršot un standartizēt pārrobežu militāro transportu Eiropā, lai atvieglotu militārā materiāla un personāla ātru izvietošanu.

| 13. | Attiecībā uz spēku sadarbspēju iesaistītās dalībvalstis ir apņēmušās:






  — | attīstīt savu spēku sadarbspēju:






  — | apņemoties vienoties par kopīgiem novērtēšanas un validēšanas kritērijiem attiecībā uz ES kaujas vienību spēku kopumu, tos saskaņojot ar NATO standartiem, bet tajā pašā laikā saglabājot valsts sertifikāciju, |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Attiecībā uz spēku sadarbspēju iesaistītās dalībvalstis ir apņēmušās:

—

attīstīt savu spēku sadarbspēju:

—

apņemoties vienoties par kopīgiem novērtēšanas un validēšanas kritērijiem attiecībā uz ES kaujas vienību spēku kopumu, tos saskaņojot ar NATO standartiem, bet tajā pašā laikā saglabājot valsts sertifikāciju,

| — | apņemoties vienoties par kopīgiem spēku tehniskajiem un darbības standartiem, apzinoties, ka ir jānodrošina sadarbspēja ar NATO, |
| --- | --- |

—

apņemoties vienoties par kopīgiem spēku tehniskajiem un darbības standartiem, apzinoties, ka ir jānodrošina sadarbspēja ar NATO,

| — | optimizēt daudzpusējas struktūras: iesaistītās dalībvalstis varētu apņemties pievienoties un uzņemties aktīvu lomu galvenajās jau esošajās un iespējamās topošajās struktūrās, piedaloties Eiropas ārējā darbībā militārajā jomā (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS). |
| --- | --- |

—

optimizēt daudzpusējas struktūras: iesaistītās dalībvalstis varētu apņemties pievienoties un uzņemties aktīvu lomu galvenajās jau esošajās un iespējamās topošajās struktūrās, piedaloties Eiropas ārējā darbībā militārajā jomā (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS).

EUROCORPS

EUROMARFOR

EUROGENDFOR

MCCE/ATARES/SEOS

| 14. | Iesaistītās dalībvalstis centīsies panākt vērienīgu pieeju attiecībā uz kopīgu finansējumu militārām KDAP operācijām un misijām, kas būs tālejošāka par “kopējām izmaksām”, kas definētas saskaņā ar Padomes lēmumu par Athena. |
| --- | --- |

14.

Iesaistītās dalībvalstis centīsies panākt vērienīgu pieeju attiecībā uz kopīgu finansējumu militārām KDAP operācijām un misijām, kas būs tālejošāka par “kopējām izmaksām”, kas definētas saskaņā ar Padomes lēmumu par Athena.

Athena

| “d) | sadarboties, nodrošinot nepieciešamos pasākumus, lai novērstu – tostarp ar daudznacionāliem līdzekļiem un neskarot saistības, kuras nosaka Ziemeļatlantijas Līguma Organizācija – trūkumus, ko konstatē saskaņā ar “Spēju attīstības mehānismu”.” |
| --- | --- |

“d)

| 15. | Sniegt atbalstu, lai pārvarētu spēju trūkumus, kas konstatēti saskaņā ar Spēju attīstības plānu un CARD. Šie spēju projekti palielinās Eiropas stratēģisko autonomiju un stiprinās Eiropas aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu (EDTIB). |
| --- | --- |

15.

Sniegt atbalstu, lai pārvarētu spēju trūkumus, kas konstatēti saskaņā ar Spēju attīstības plānu un CARD. Šie spēju projekti palielinās Eiropas stratēģisko autonomiju un stiprinās Eiropas aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu (EDTIB).

CARD

EDTIB

| 16. | Kā prioritāru apsvērt Eiropas sadarbības pieejas izmantošanu, lai novērstu valsts līmenī konstatētos spēju trūkumus, un valsts līmeņa pieeju parasti izmantot tikai tad, ja šāds izvērtējums jau ir veikts. |
| --- | --- |

16.

Kā prioritāru apsvērt Eiropas sadarbības pieejas izmantošanu, lai novērstu valsts līmenī konstatētos spēju trūkumus, un valsts līmeņa pieeju parasti izmantot tikai tad, ja šāds izvērtējums jau ir veikts.

| 17. | Piedalīties vismaz vienā PESCO projektā, kurā attīsta vai nodrošina spējas, ko dalībvalstis noteikušas par stratēģiski nozīmīgām. |
| --- | --- |

17.

Piedalīties vismaz vienā PESCO projektā, kurā attīsta vai nodrošina spējas, ko dalībvalstis noteikušas par stratēģiski nozīmīgām.

PESCO

| “e) | ja nepieciešams, līdzdarboties saistībā ar Eiropas Aizsardzības aģentūru, lai attīstītu galvenās kopīgās vai Eiropas ekipējuma programmas.” |
| --- | --- |

“e)

| 18. | Apņemties izmantot EAA kā Eiropas forumu kopīgu spēju attīstīšanai, un uzskatīt OCCAR par vispiemērotāko organizāciju uz sadarbību balstītu programmu pārvaldībai. |
| --- | --- |

18.

Apņemties izmantot EAA kā Eiropas forumu kopīgu spēju attīstīšanai, un uzskatīt OCCAR par vispiemērotāko organizāciju uz sadarbību balstītu programmu pārvaldībai.

OCCAR

| 19. | Īstenojot piemērotu rūpniecības politiku, kurā novērsta nevajadzīga pārklāšanās, nodrošināt, lai visi projekti, kas attiecas uz spējām un ko vada iesaistītās dalībvalstis, padarītu Eiropas aizsardzības rūpniecību vēl konkurētspējīgāku. |
| --- | --- |

19.

Īstenojot piemērotu rūpniecības politiku, kurā novērsta nevajadzīga pārklāšanās, nodrošināt, lai visi projekti, kas attiecas uz spējām un ko vada iesaistītās dalībvalstis, padarītu Eiropas aizsardzības rūpniecību vēl konkurētspējīgāku.

| 20. | Nodrošināt, lai sadarbības programmām – no kurām atbalstu gūst tikai tās struktūras, kas ES teritorijā uzskatāmi nodrošina pievienoto vērtību – un iesaistīto dalībvalstu pieņemtajām iegādes stratēģijām būtu labvēlīga ietekme uz EDTIB. |
| --- | --- |

20.

Nodrošināt, lai sadarbības programmām – no kurām atbalstu gūst tikai tās struktūras, kas ES teritorijā uzskatāmi nodrošina pievienoto vērtību – un iesaistīto dalībvalstu pieņemtajām iegādes stratēģijām būtu labvēlīga ietekme uz EDTIB.

EDTIB

---

TULKOJUMS

Paziņojums par pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) Padomei un Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos

Preambula

Preambula

Iesaistītās dalībvalstis

Iesaistītās dalībvalstis

Atgādinot, ka Savienība īsteno kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kuras pamatā ir tiekšanās “uz arvien lielāku dalībvalstu darbības konverģenci” (LES 24. panta 2. punkts), un ka kopējā drošības un aizsardzības politika (KDAP) ir kopējās ārpolitikas un drošības politikas daļa;

uzskatot, ka kopējā drošības un aizsardzības politika nodrošina Savienību ar operatīvām spējām, kuru pamatā ir civilo un militāro līdzekļu izmantošana, un drošības un aizsardzības politikas stiprināšana prasīs, lai dalībvalstis izvērstu centienus spēju jomā;

atgādinot arī Eiropas Savienības un dalībvalstu apņemšanos veicināt noteikumos balstītu globālo kārtību, kuras galvenais princips ir multilaterālisms un kuras kodols ir Apvienoto Nāciju Organizācija;

atgādinot Līguma par Eiropas Savienību (LES) 42. panta 6. punktu, saskaņā ar kuru ir paredzēts, ka “[...] dalībvalstis, kuru militārās spējas atbilst augstākiem kritērijiem un kuras šajā jomā ir uzņēmušās ciešākas saistības cita pret citu sarežģītāko uzdevumu izpildīšanai, nodibina pastāvīgu strukturētu sadarbību (PESCO) Savienībā”;

PESCO

uzskatot, ka PESCO varētu būtiski sekmēt ES mērķu vērienīguma izpildi, tostarp attiecībā uz sarežģītākajām misijām un operācijām, un ka ar PESCO –, izmantojot intensīvu iesaisti daudznacionālos iepirkumu projektos un ar atbilstošām rūpniecības struktūrām, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem, – varētu atvieglot dalībvalstu aizsardzības spēju attīstību un stiprināt Eiropas sadarbību aizsardzības jomā, vienlaikus pilnībā liekot lietā Līgumus;

PESCO

PESCO

ņemot vērā pastāvīgās strukturētās sadarbības mērķus un dalībvalstu apņemšanos tos sasniegt, kā paredzēts 10. protokolā par pastāvīgu strukturētu sadarbību un kā norādīts LES 46. pantā;

pieņemot zināšanai, ka 2016. gada 15. decembrī sanākusī Eiropadome secināja, ka eiropiešiem ir jāuzņemas lielāka atbildība par savu drošību un, lai izaicinājumu pilnā ģeopolitiskajā vidē stiprinātu Eiropas drošību un aizsardzību un labāk aizsargātu tās iedzīvotājus, Eiropadome, apstiprinot iepriekšējās apņemšanās šajā sakarā, uzsvēra nepieciešamību darīt vairāk, tostarp darīt pieejamus pietiekamus papildu resursus un vienlaikus ņemt vērā valstu konkrētos apstākļus un juridiskās saistības un – attiecībā uz dalībvalstīm, kas ir arī NATO dalībnieces – attiecīgās NATO pamatnostādnes aizsardzības izdevumu jomā;

Atgādinot, ka Eiropadome arī aicināja pastiprināt sadarbību nepieciešamo spēju izstrādē, kā arī apņemties šādas spējas vajadzības gadījumā darīt pieejamas, un tā norādīja, ka Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm jāspēj apņēmīgi sekmēt kolektīvus centienus, kā arī, kad un kur vajadzīgs, rīkoties autonomi un, kad vien iespējams, ar partneriem;

Norādot, ka 2017. gada jūnija Eiropadome aicināja, – lai realizētu ES mērķu vērienīgumu, ko Eiropadome apstiprināja 2016. gada decembrī, izšķirīgi svarīgi ir kopā attīstīt spēju projektus, par ko dalībvalstis kopīgi vienojušās, lai novērstu pašlaik esošos lielākos trūkumus un izstrādātu nākotnes tehnoloģijas; atzinīgi vērtēja Komisijas paziņojumu par Eiropas Aizsardzības fondu, ko veido pētniecības atzars un spēju atzars; un aicināja dalībvalstis apzināt spēju projektus, kas ir piemēroti Eiropas Aizsardzības fondam un Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmai;

jo īpaši atgādinot, ka Eiropadome aicināja Augsto pārstāvi, pamatojoties uz modulāru pieeju un ieskicējot iespējamus projektus, nākt klajā ar priekšlikumiem attiecībā uz iekļaujošas pastāvīgās strukturētās sadarbības elementiem un iespējām;

atgādinot, ka Ārlietu Padome 2017. gada 6. martā piekrita, ka, pamatojoties uz modulāru pieeju, ir jāturpina darbs pie iekļaujošas pastāvīgās strukturētās sadarbības, kurai vajadzētu būt atvērtai visām dalībvalstīm, kas vēlas uzņemties nepieciešamās saistības un izpildīt kritērijus, pamatojoties uz LES 42. panta 6. punktu un 46. pantu un Līgumam pievienoto 10. protokolu;

apņēmības pilnas sasniegt jaunu pakāpi Savienības kopējās aizsardzības politikas pakāpeniskā izstrādē, uz kuru ir aicināts LES 42. panta 2. punktā, iedibinot pastāvīgo strukturēto sadarbību Savienībā; vienlaikus paturot prātā visu dalībvalstu drošības un aizsardzības politikas specifiku;

atgādinot par LES 42. panta 7. punktā paredzēto pienākumu sniegt savstarpēju atbalstu un palīdzību;

atgādinot, ka atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 42. panta 7. punktam saistības un sadarbība kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā “atbilst saistībām, kuras nosaka Ziemeļatlantijas Līguma organizācija, kas tām valstīm, kuras ir tās locekles, turpina būt to kolektīvās aizsardzības pamats un joprojām ir forums šīs aizsardzības īstenošanai”;

uzsverot, ka Eiropadome 2017. gada 22. un 23. jūnijā vienojās par iekļaujošas un vērienīgas pastāvīgā strukturētās sadarbības (PESCO) sākšanu, un reaģējot uz Eiropadomes pilnvarojumu trīs mēnešu laikā izstrādāt “kopēju kritēriju un saistību sarakstu, pilnībā ievērojot LES 42. panta 6. punktu un 46. pantu un Līgumam pievienoto 10. protokolu, tostarp attiecībā uz vissarežģītākajiem uzdevumiem [...], minētajam sarakstam pievienojot precīzu grafiku un konkrētus novērtēšanas mehānismus, lai ļautu tām dalībvalstīm, kas to spēj, par saviem nodomiem piedalīties paziņot bez kavēšanās”,

PESCO

AR ŠO PAZIŅO Padomei un Eiropas Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par savu ieceri piedalīties pastāvīgā strukturētā sadarbībā;

AICINA Padomi pieņemt lēmumu, ar ko, saskaņā ar attiecīgajiem Līguma par Eiropas Savienību noteikumiem un Līgumam pievienoto 10. protokolu un pamatojoties uz I pielikumā precizētajiem principiem, II pielikumā iekļautajām ciešākām kopīgām saistībām, kā arī III pielikumā izklāstītajiem pārvaldības priekšlikumiem izveido pastāvīgo strukturēto sadarbību;

pirms Padome pieņem lēmumu, ar ko izveido PESCO, IESNIEDZ valsts īstenošanas plānu, kurā parādīta to spēja izpildīt II pielikumā iekļautās ciešākās kopīgās saistības.

PESCO

Briselē, divtūkstoš septiņpadsmitā gada trīspadsmitajā novembrī.

| * | Īrija 2017. gada 7. decembrī paziņoja Padomei un Augstajai pārstāvei par savu nodomu piedalīties PESCO un pievienoties šim kopīgajam paziņojumam. |
| --- | --- |

*

Īrija 2017. gada 7. decembrī paziņoja Padomei un Augstajai pārstāvei par savu nodomu piedalīties PESCO

| * | Portugāles Republika 2017. gada 7. decembrī paziņoja Padomei un Augstajai pārstāvei par savu nodomu piedalīties PESCO un pievienoties šim kopīgajam paziņojumam. |
| --- | --- |

*

Portugāles Republika 2017. gada 7. decembrī paziņoja Padomei un Augstajai pārstāvei par savu nodomu piedalīties PESCO

I PIELIKUMS – PESCO PRINCIPI

“Pastāvīgā strukturētā sadarbība” ir paredzēta Līguma par Eiropas Savienību 42. un 46. pantā un Līgumam pievienotajā 10. protokolā. To var aktivizēt tikai vienreiz un to izveido ar Padomes lēmumu, ko pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, lai pulcētu vienkop visas tās attiecīgu vēlēšanos paudušās dalībvalstis, “kuru militārās spējas atbilst augstākiem kritērijiem un kuras šajā jomā ir uzņēmušās ciešākas saistības” sarežģītāko misiju un operāciju izpildīšanai.

PESCO ir vērienīgs, saistošs un iekļaujošs Eiropas tiesiskais satvars, ar ko reglamentē ieguldījumus ES teritorijas un iedzīvotāju drošībā un aizsardzībā. Tāpat PESCO visām dalībvalstīm nodrošina svarīgu politisku satvaru uzlabot to attiecīgos militāros līdzekļus un aizsardzības spējas, izmantojot labi sakoordinētas iniciatīvas un konkrētus projektus, kuru pamatā ir ciešākas saistības. Pastiprinātas ES dalībvalstu aizsardzības spējas nāks par labu arī NATO. Tās stiprinās alianses Eiropas pīlāru un būs atbilde atkārtotajiem aicinājumiem uzņemties lielāku transatlantiskā sloga sadalījuma daļu.

PESCO ir izšķirīgs solis kopējās aizsardzības politikas stiprināšanā. Tas varētu būt viens no elementiem, lai eventuāli virzītos uz kopēju aizsardzību, ja Padome vienprātīgā balsojumā izlemtu tādu veidot (kā tas paredzēts LES 42. panta 2. punktā). PESCO ilgtermiņa redzējums varētu būt nonākt līdz saskanīgas pilna spektra spēku paketes izveidei – papildinot NATO, kas turpinās būt tās dalībnieku kolektīvās aizsardzības stūrakmens.

Mēs uzskatām iekļaujošu PESCO par pašu svarīgāko instrumentu, ar ko stiprināt kopējo drošību un aizsardzību jomā, kurā ir vajadzīga lielāka saskanība, kontinuitāte, koordinācija un sadarbība. Eiropas centieniem šajā sakarā ir jābūt vienotiem, koordinētiem un jēgpilniem, turklāt to pamatā ir jābūt kopīgi saskaņotām politiskajām pamatnostādnēm.

PESCO piedāvā uzticamu un saistošu tiesisko regulējumu ES institucionālajā satvarā. Iesaistītās dalībvalstis pildīs to ciešākās saistības, apstiprinot, ka pastāvīgās strukturētās sadarbības izveide un īstenošana notiks, pilnībā ievērojot LES noteikumus un tam pievienotos protokolus un respektējot dalībvalstu konstitucionālos noteikumus.

PESCO saistību saistošais raksturs tiks nodrošināts ar gadskārtēju regulāru novērtēšanu, ko veiks Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un atbalstīs – attiecībā uz spēju attīstības aspektiem (kuri konkrētāk aprakstīti 10. protokola 3. pantā) – jo īpaši Eiropas Aizsardzības aģentūra (EAA), un attiecībā uz PESCO operatīvajiem aspektiem – EĀDD, tostarp ESMŠ, un citas KDAP struktūras. Izmantojot PESCO Savienība varētu savā darbībā virzīties uz to, lai panāktu saskanīgu pilna spektra spēku paketi, jo PESCO esošās vai turpmākās augšupējās struktūras un centienu virzību papildinātu ar lejupēju koordināciju un norādījumiem.

PESCO dalībvalstīm dotu iespējas uzlabot aizsardzības spējas, izmantojot dalību labi sakoordinētās iniciatīvās un konkrētos kopējos projektos, eventuāli gūstot papildu labumu no esošajām reģionālajām kopām. Dalība PESCO ir brīvprātīga un neskar valstu suverenitāti.

Iekļaujoša PESCO ir spēcīgs politisks signāls mūsu pilsoņiem un ārējai pasaulei: ES dalībvalstu valdības kopējo drošību un aizsardzību uztver nopietni un aktīvi virza tās attīstību. ES pilsoņiem tā nozīmē vairāk drošības un ir skaidri apliecina to, ka visas dalībvalstis vēlas stiprināt kopējo drošību un aizsardzību, lai sasniegtu ES globālajā stratēģijā nospraustos mērķus.

PESCO būs orientēta uz rezultātiem un tai būtu jādod iespēja sasniegt taustāmu progresu attiecībā uz aizsardzības ekipējumā ieguldīto investīciju izdevumu apmēru, sadarbībā balstītiem spēju attīstības mērķiem un dislocējamu aizsardzības spēju pieejamību kombinēto misiju un operāciju vajadzībām, vienlaikus atzīstot viena spēku kopuma principu. Galvenais PESCO spēju attīstības virzītājs būs spēju nepietiekamību pārvarēšana saistībā ar ES mērķu vērienīgumu un kopējās drošības un aizsardzības politikas mērķiem un prioritātēm.

PESCO
  “iekļaujošais” un “modulārais” raksturs, kas aprakstīts Eiropadomes 2016. gada decembra secinājumos, nedrīkst novest pie tā, ka tiek pazemināti sadarbības standarti. PESCO
  “vērienīguma” mērķis uzsver to, ka visām PESCO iesaistītajām dalībvalstīm ir jāievēro kopējais mērķu un saistību saraksts. Eiropadome 2017. gada jūnijā atgādināja, ka PESCO ir “iekļaujoša un vērienīga”.

Turpmāk izklāstītajam saistību sarakstam ir jāpalīdz realizēt ES mērķu vērienīgums, kā noteikts Padomes 2016. gada 14. novembra secinājumos, kurus apstiprinājusi 2016. gada decembra Eiropadome, un tādējādi jāstiprina gan eiropiešu, gan ES stratēģiskā autonomija.

II PIELIKUMS – SARAKSTS AR VĒRIENĪGĀKĀM UN CIEŠĀKĀM KOPĪGĀM SAISTĪBĀM 10. PROTOKOLA 2. PANTĀ IZKLĀSTĪTAJĀS PIECĀS JOMĀS

| “a) | no dienas, kad stājas spēkā Lisabonas līgums, sadarboties, lai sasniegtu paredzētos mērķus attiecībā uz investīciju izdevumiem aizsardzības ekipējumam, un regulāri pārskatīt šos mērķus, ņemot vērā drošības situāciju un Savienības starptautisko atbildību.” |
| --- | --- |

“a)

Balstoties uz kolektīvajiem rādītājiem, kas noteikti 2007. gadā, iesaistītās dalībvalstis uzņemas šādas saistības:

kolektīvajiem rādītājiem, kas noteikti 2007. gadā

| 1. | Regulāri palielināt aizsardzībai paredzēto budžetu reālā izteiksmē, lai sasniegtu apstiprinātos mērķus. |
| --- | --- |

1.

1.

Regulāri palielināt aizsardzībai paredzēto budžetu reālā izteiksmē, lai sasniegtu apstiprinātos mērķus.

Regulāri palielināt aizsardzībai paredzēto budžetu reālā izteiksmē, lai sasniegtu apstiprinātos mērķus.

| 2. | Secīgi vidējā termiņā palielināt aizsardzības investīciju izdevumus, sasniedzot 20 % no kopējiem aizsardzības tēriņiem (kolektīvais rādītājs), lai novērstu stratēģisko spēju trūkumus, piedaloties aizsardzības spēju projektos saskaņā ar Spēju attīstības plānu (CDP) un koordinēto ikgadējo pārskatu (CARD). |
| --- | --- |

2.

2.

Secīgi vidējā termiņā palielināt aizsardzības investīciju izdevumus, sasniedzot 20 % no kopējiem aizsardzības tēriņiem (kolektīvais rādītājs), lai novērstu stratēģisko spēju trūkumus, piedaloties aizsardzības spēju projektos saskaņā ar Spēju attīstības plānu (CDP) un koordinēto ikgadējo pārskatu (CARD).

Secīgi vidējā termiņā palielināt aizsardzības investīciju izdevumus, sasniedzot 20 % no kopējiem aizsardzības tēriņiem (kolektīvais rādītājs), lai novērstu stratēģisko spēju trūkumus, piedaloties aizsardzības spēju projektos saskaņā ar Spēju attīstības plānu (CDP

CARD

| 3. | Palielināt kopīgus un uz sadarbību balstītus stratēģisko aizsardzības spēju projektus. Ja nepieciešams un attiecīgā gadījumā, šādus kopīgus un uz sadarbību balstītus projektus būtu jāatbalsta no Eiropas Aizsardzības fonda. |
| --- | --- |

3.

3.

Palielināt kopīgus un uz sadarbību balstītus stratēģisko aizsardzības spēju projektus. Ja nepieciešams un attiecīgā gadījumā, šādus kopīgus un uz sadarbību balstītus projektus būtu jāatbalsta no Eiropas Aizsardzības fonda.

Palielināt kopīgus un uz sadarbību balstītus stratēģisko aizsardzības spēju projektus. Ja nepieciešams un attiecīgā gadījumā, šādus kopīgus un uz sadarbību balstītus projektus būtu jāatbalsta no Eiropas Aizsardzības fonda.

| 4. | Palielināt to izdevumu daļu, kas piešķirta aizsardzības pētniecībai un tehnoloģijām, lai tuvinātos atzīmei 2 % no kopējiem aizsardzības tēriņiem (kolektīvais rādītājs). |
| --- | --- |

4.

4.

Palielināt to izdevumu daļu, kas piešķirta aizsardzības pētniecībai un tehnoloģijām, lai tuvinātos atzīmei 2 % no kopējiem aizsardzības tēriņiem (kolektīvais rādītājs).

Palielināt to izdevumu daļu, kas piešķirta aizsardzības pētniecībai un tehnoloģijām, lai tuvinātos atzīmei 2 % no kopējiem aizsardzības tēriņiem (kolektīvais rādītājs).

| 5. | Ieviest šo saistību regulāru pārskatīšanu (ar mērķi, ka Padome to apstiprina). |
| --- | --- |

5.

5.

Ieviest šo saistību regulāru pārskatīšanu (ar mērķi, ka Padome to apstiprina).

Ieviest šo saistību regulāru pārskatīšanu (ar mērķi, ka Padome to apstiprina).

| “b) | cik vien iespējams savstarpēji tuvināt savus aizsardzības līdzekļus, jo īpaši saskaņojot militāro vajadzību noteikšanu, apvienojot un, ja nepieciešams, specializējot savus aizsardzības līdzekļus un spējas, kā arī veicinot sadarbību mācību un nodrošinājuma jomā.” |
| --- | --- |

“b)

| 6. | Būtiski iesaistīties spēju attīstīšanā Eiropas Savienības, tostarp CARD ietvaros, lai nodrošinātu, ka ir pieejamas Eiropas mērķu vērienīguma sasniegšanai nepieciešamās spējas. |
| --- | --- |

6.

Būtiski iesaistīties spēju attīstīšanā Eiropas Savienības, tostarp CARD ietvaros, lai nodrošinātu, ka ir pieejamas Eiropas mērķu vērienīguma sasniegšanai nepieciešamās spējas.

CARD

| 7. | Apņemties cik vien iespējams atbalstīt CARD, atzīstot, ka minētais pārskats ir brīvprātīgs un ka iesaistītajām dalībvalstīm ir individuāli ierobežojumi. |
| --- | --- |

7.

Apņemties cik vien iespējams atbalstīt CARD, atzīstot, ka minētais pārskats ir brīvprātīgs un ka iesaistītajām dalībvalstīm ir individuāli ierobežojumi.

CARD

| 8. | Paust apņēmību gaidāmo Eiropas Aizsardzības fondu intensīvi iesaistīt daudznacionālā iepirkumā, kam ir apzināta ES pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

8.

Paust apņēmību gaidāmo Eiropas Aizsardzības fondu intensīvi iesaistīt daudznacionālā iepirkumā, kam ir apzināta ES pievienotā vērtība.

| 9. | Apņemties izstrādāt saskaņotas prasības attiecībā uz visiem spēju attīstības projektiem, par ko vienojušās iesaistītās dalībvalstis. |
| --- | --- |

9.

9.

Apņemties izstrādāt saskaņotas prasības attiecībā uz visiem spēju attīstības projektiem, par ko vienojušās iesaistītās dalībvalstis.

Apņemties izstrādāt saskaņotas prasības attiecībā uz visiem spēju attīstības projektiem, par ko vienojušās iesaistītās dalībvalstis.

| 10. | Apņemties apsvērt esošo spēju kopīgu izmantošanu, lai optimizētu pieejamos resursus un uzlabotu to kopējo efektivitāti. |
| --- | --- |

10.

10.

Apņemties apsvērt esošo spēju kopīgu izmantošanu, lai optimizētu pieejamos resursus un uzlabotu to kopējo efektivitāti.

Apņemties apsvērt esošo spēju kopīgu izmantošanu, lai optimizētu pieejamos resursus un uzlabotu to kopējo efektivitāti.

| 11. | Apņemties nodrošināt aizvien lielākus centienus sadarbībā kiberaizsardzības jomā, piemēram, dalīties informācijā, veikt apmācību un sniegt operatīvo atbalstu. |
| --- | --- |

11.

11.

Apņemties nodrošināt aizvien lielākus centienus sadarbībā kiberaizsardzības jomā, piemēram, dalīties informācijā, veikt apmācību un sniegt operatīvo atbalstu.

Apņemties nodrošināt aizvien lielākus centienus sadarbībā kiberaizsardzības jomā, piemēram, dalīties informācijā, veikt apmācību un sniegt operatīvo atbalstu.

| “c) | veikt konkrētus pasākumus, lai palielinātu savu spēku pieejamību, savietojamību, elastīgumu un gatavību, jo īpaši, identificējot kopējus mērķus attiecībā uz spēku iesaistīšanu, tostarp, iespējams, pārskatot lēmumu pieņemšanas procedūras valsts līmenī.” |
| --- | --- |

“c)

| 12. | Attiecībā uz spēku pieejamību un izvietojamību, iesaistītās dalībvalstis ir apņēmušās:







  — | darīt pieejamus tādus formējumus, kas ir stratēģiski izvietojami, lai īstenotu ES mērķu vērienīgumu, papildus iespējamai ES kaujas grupu izvietošanai. Šī apņemšanās neaptver ne ātras reaģēšanas spēkus, ne pastāvīgos spēkus, ne rezerves spēkus; |
| --- | --- | --- |

12.

12.

Attiecībā uz spēku pieejamību un izvietojamību, iesaistītās dalībvalstis ir apņēmušās:

Attiecībā uz spēku pieejamību un izvietojamību, iesaistītās dalībvalstis ir apņēmušās:

—

darīt pieejamus tādus formējumus, kas ir stratēģiski izvietojami, lai īstenotu ES mērķu vērienīgumu, papildus iespējamai ES kaujas grupu izvietošanai. Šī apņemšanās neaptver ne ātras reaģēšanas spēkus, ne pastāvīgos spēkus, ne rezerves spēkus;

darīt pieejamus tādus formējumus, kas ir stratēģiski izvietojami, lai īstenotu ES mērķu vērienīgumu, papildus iespējamai ES kaujas grupu izvietošanai. Šī apņemšanās neaptver ne ātras reaģēšanas spēkus, ne pastāvīgos spēkus, ne rezerves spēkus;

| — | izstrādāt stabilu instrumentu (piemēram, datu bāzi), kas būs pieejams tikai iesaistītajām dalībvalstīm un valstīm, kas sniedz ieguldījumu, lai reģistrētu pieejamās un ātri izvietojamās spējas nolūkā atvieglot un paātrināt spēku formēšanas procesu; |
| --- | --- |

—

izstrādāt stabilu instrumentu (piemēram, datu bāzi), kas būs pieejams tikai iesaistītajām dalībvalstīm un valstīm, kas sniedz ieguldījumu, lai reģistrētu pieejamās un ātri izvietojamās spējas nolūkā atvieglot un paātrināt spēku formēšanas procesu;

izstrādāt stabilu instrumentu (piemēram, datu bāzi), kas būs pieejams tikai iesaistītajām dalībvalstīm un valstīm, kas sniedz ieguldījumu, lai reģistrētu pieejamās un ātri izvietojamās spējas nolūkā atvieglot un paātrināt spēku formēšanas procesu;

| — | censties panākt paātrinātu politiskās apņemšanās procedūru valsts līmenī, tostarp, iespējams, pārskatīt nacionālās lēmumu pieņemšanas procedūras; |
| --- | --- |

—

censties panākt paātrinātu politiskās apņemšanās procedūru valsts līmenī, tostarp, iespējams, pārskatīt nacionālās lēmumu pieņemšanas procedūras;

censties panākt paātrinātu politiskās apņemšanās procedūru valsts līmenī, tostarp, iespējams, pārskatīt nacionālās lēmumu pieņemšanas procedūras;

| — | rīkojoties iespēju un spēju robežās, sniegt būtisku atbalstu KDAP operācijām (piemēram, EUFOR) un misijām (piemēram, ES apmācību misijām), nodrošinot personālu, materiālus, apmācību, sniedzot atbalstu mācībām, nodrošinot infrastruktūru un citādi; minēto atbalstu sniedz pēc vienprātīga Padomes lēmuma, neskarot jebkādu citu lēmumu par ieguldījumu KDAP operācijās un neskarot nekādus konstitucionālos ierobežojumus; |
| --- | --- |

—

rīkojoties iespēju un spēju robežās, sniegt būtisku atbalstu KDAP operācijām (piemēram, EUFOR) un misijām (piemēram, ES apmācību misijām), nodrošinot personālu, materiālus, apmācību, sniedzot atbalstu mācībām, nodrošinot infrastruktūru un citādi; minēto atbalstu sniedz pēc vienprātīga Padomes lēmuma, neskarot jebkādu citu lēmumu par ieguldījumu KDAP operācijās un neskarot nekādus konstitucionālos ierobežojumus;

rīkojoties iespēju un spēju robežās, sniegt būtisku atbalstu KDAP operācijām (piemēram, EUFOR

| — | sniegt būtisku ieguldījumu ES kaujas grupās, parasti vismaz četrus gadus iepriekš apstiprinot ieguldījumu, ievērojot gaidīšanas laikposmu saskaņā ar ES kaujas vienību koncepciju, īstenojot pienākumu veikt ES kaujas vienību mācības visam ES kaujas vienību spēku kopumam (vadošā valsts) un/vai piedalīties šajās mācībās (visas ES dalībvalstis, kas piedalās ES kaujas vienībās); |
| --- | --- |

—

sniegt būtisku ieguldījumu ES kaujas grupās, parasti vismaz četrus gadus iepriekš apstiprinot ieguldījumu, ievērojot gaidīšanas laikposmu saskaņā ar ES kaujas vienību koncepciju, īstenojot pienākumu veikt ES kaujas vienību mācības visam ES kaujas vienību spēku kopumam (vadošā valsts) un/vai piedalīties šajās mācībās (visas ES dalībvalstis, kas piedalās ES kaujas vienībās);

sniegt būtisku ieguldījumu ES kaujas grupās, parasti vismaz četrus gadus iepriekš apstiprinot ieguldījumu, ievērojot gaidīšanas laikposmu saskaņā ar ES kaujas vienību koncepciju, īstenojot pienākumu veikt ES kaujas vienību mācības visam ES kaujas vienību spēku kopumam (vadošā valsts) un/vai piedalīties šajās mācībās (visas ES dalībvalstis, kas piedalās ES kaujas vienībās);

| — | vienkāršot un standartizēt pārrobežu militāro transportu Eiropā, lai atvieglotu militāro materiālu un personāla ātru izvietošanu. |
| --- | --- |

—

vienkāršot un standartizēt pārrobežu militāro transportu Eiropā, lai atvieglotu militāro materiālu un personāla ātru izvietošanu.

vienkāršot un standartizēt pārrobežu militāro transportu Eiropā, lai atvieglotu militāro materiālu un personāla ātru izvietošanu.

| 13. | Attiecībā uz spēku sadarbspēju iesaistītās dalībvalstis ir apņēmušās:







  — | attīstīt savu spēku sadarbspēju:







  — | apņemoties vienoties par kopīgiem ES kaujas grupu spēku kopumu novērtēšanas un validēšanas kritērijiem, tos saskaņojot ar NATO standartiem, bet tajā pašā laikā saglabājot valsts sertifikāciju, |
| --- | --- | --- | --- |

13.

13.

Attiecībā uz spēku sadarbspēju iesaistītās dalībvalstis ir apņēmušās:

Attiecībā uz spēku sadarbspēju iesaistītās dalībvalstis ir apņēmušās:

—

attīstīt savu spēku sadarbspēju:

attīstīt savu spēku sadarbspēju:

—

apņemoties vienoties par kopīgiem ES kaujas grupu spēku kopumu novērtēšanas un validēšanas kritērijiem, tos saskaņojot ar NATO standartiem, bet tajā pašā laikā saglabājot valsts sertifikāciju,

apņemoties vienoties par kopīgiem ES kaujas grupu spēku kopumu novērtēšanas un validēšanas kritērijiem, tos saskaņojot ar NATO standartiem, bet tajā pašā laikā saglabājot valsts sertifikāciju,

| — | apņemoties vienoties par kopīgiem spēku tehniskajiem un operatīvajiem standartiem, apzinoties, ka ir jānodrošina sadarbspēja ar NATO; |
| --- | --- |

—

apņemoties vienoties par kopīgiem spēku tehniskajiem un operatīvajiem standartiem, apzinoties, ka ir jānodrošina sadarbspēja ar NATO;

apņemoties vienoties par kopīgiem spēku tehniskajiem un operatīvajiem standartiem, apzinoties, ka ir jānodrošina sadarbspēja ar NATO;

| — | optimizēt daudzpusējas struktūras: iesaistītās dalībvalstis varētu apņemties pievienoties un uzņemties aktīvu lomu galvenajās esošajās un turpmākās struktūrās, piedaloties Eiropas ārējā darbībā militārajā jomā (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS). |
| --- | --- |

—

optimizēt daudzpusējas struktūras: iesaistītās dalībvalstis varētu apņemties pievienoties un uzņemties aktīvu lomu galvenajās esošajās un turpmākās struktūrās, piedaloties Eiropas ārējā darbībā militārajā jomā (EUROCORPS, EUROMARFOR, EUROGENDFOR, MCCE/ATARES/SEOS).

optimizēt daudzpusējas struktūras: iesaistītās dalībvalstis varētu apņemties pievienoties un uzņemties aktīvu lomu galvenajās esošajās un turpmākās struktūrās, piedaloties Eiropas ārējā darbībā militārajā jomā (EUROCORPS

EUROMARFOR

EUROGENDFOR

MCCE/ATARES/SEOS

| 14. | Iesaistītās dalībvalstis centīsies panākt vērienīgu pieeju attiecībā uz militāro KDAP operāciju un misiju kopīgo finansējumu, kas būs tālejošāks par “kopējām izmaksām”, kas tiks definētas saskaņā ar Padomes lēmumu par Athena. |
| --- | --- |

14.

14.

Iesaistītās dalībvalstis centīsies panākt vērienīgu pieeju attiecībā uz militāro KDAP operāciju un misiju kopīgo finansējumu, kas būs tālejošāks par “kopējām izmaksām”, kas tiks definētas saskaņā ar Padomes lēmumu par Athena.

Iesaistītās dalībvalstis centīsies panākt vērienīgu pieeju attiecībā uz militāro KDAP operāciju un misiju kopīgo finansējumu, kas būs tālejošāks par “kopējām izmaksām”, kas tiks definētas saskaņā ar Padomes lēmumu par Athena

| “d) | sadarboties, nodrošinot nepieciešamos pasākumus, lai novērstu – tostarp ar daudznacionāliem līdzekļiem un neskarot saistības, kuras nosaka Ziemeļatlantijas Līguma Organizācija – trūkumus, ko konstatē saskaņā ar “Spēju attīstības mehānismu”.” |
| --- | --- |

“d)

| 15. | Sniegt atbalstu, lai pārvarētu spēju trūkumus, kas konstatēti saskaņā ar Spēju attīstības plānu un CARD. Šie spēju projekti palielinās Eiropas stratēģisko autonomiju un stiprinās Eiropas aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu (EDTIB). |
| --- | --- |

15.

15.

Sniegt atbalstu, lai pārvarētu spēju trūkumus, kas konstatēti saskaņā ar Spēju attīstības plānu un CARD. Šie spēju projekti palielinās Eiropas stratēģisko autonomiju un stiprinās Eiropas aizsardzības tehnisko un rūpniecisko pamatu (EDTIB).

Sniegt atbalstu, lai pārvarētu spēju trūkumus, kas konstatēti saskaņā ar Spēju attīstības plānu un CARD

EDTIB

| 16. | Kā prioritāru apsvērt Eiropas sadarbības pieejas izmantošanu, lai novērstu valsts līmenī konstatētos spēju trūkumus, un valsts līmeņa pieeju parasti izmantot tikai tad, ja šāds izvērtējums jau ir veikts. |
| --- | --- |

16.

16.

Kā prioritāru apsvērt Eiropas sadarbības pieejas izmantošanu, lai novērstu valsts līmenī konstatētos spēju trūkumus, un valsts līmeņa pieeju parasti izmantot tikai tad, ja šāds izvērtējums jau ir veikts.

Kā prioritāru apsvērt Eiropas sadarbības pieejas izmantošanu, lai novērstu valsts līmenī konstatētos spēju trūkumus, un valsts līmeņa pieeju parasti izmantot tikai tad, ja šāds izvērtējums jau ir veikts.

| 17. | Piedalīties vismaz vienā PESCO projektā, kurā attīsta vai nodrošina spējas, ko dalībvalstis noteikušas par stratēģiski nozīmīgām. |
| --- | --- |

17.

17.

Piedalīties vismaz vienā PESCO projektā, kurā attīsta vai nodrošina spējas, ko dalībvalstis noteikušas par stratēģiski nozīmīgām.

Piedalīties vismaz vienā PESCO

| “e) | ja nepieciešams, līdzdarboties saistībā ar Eiropas Aizsardzības aģentūru, lai attīstītu galvenās kopīgās vai Eiropas ekipējuma programmas.” |
| --- | --- |

“e)

| 18. | Apņemties izmantot EAA kā Eiropas forumu kopīgu spēju attīstīšanai, un uzskatīt OCCAR par vispiemērotāko organizāciju uz sadarbību balstītu programmu pārvaldībai. |
| --- | --- |

18.

18.

Apņemties izmantot EAA kā Eiropas forumu kopīgu spēju attīstīšanai, un uzskatīt OCCAR par vispiemērotāko organizāciju uz sadarbību balstītu programmu pārvaldībai.

Apņemties izmantot EAA kā Eiropas forumu kopīgu spēju attīstīšanai, un uzskatīt OCCAR

| 19. | Īstenojot piemērotu rūpniecības politiku, kurā novērsta nevajadzīga pārklāšanās, nodrošināt, lai visi projekti, kas attiecas uz spējām un ko vada iesaistītās dalībvalstis, padarītu Eiropas aizsardzības rūpniecību vēl konkurētspējīgāku. |
| --- | --- |

19.

19.

Īstenojot piemērotu rūpniecības politiku, kurā novērsta nevajadzīga pārklāšanās, nodrošināt, lai visi projekti, kas attiecas uz spējām un ko vada iesaistītās dalībvalstis, padarītu Eiropas aizsardzības rūpniecību vēl konkurētspējīgāku.

Īstenojot piemērotu rūpniecības politiku, kurā novērsta nevajadzīga pārklāšanās, nodrošināt, lai visi projekti, kas attiecas uz spējām un ko vada iesaistītās dalībvalstis, padarītu Eiropas aizsardzības rūpniecību vēl konkurētspējīgāku.

| 20. | Nodrošināt, lai sadarbības programmām – no kurām atbalstu gūst tikai tās struktūras, kas ES teritorijā uzskatāmi nodrošina pievienoto vērtību – un iesaistīto dalībvalstu pieņemtajām iegādes stratēģijām būtu labvēlīga ietekme uz EDTIB. |
| --- | --- |

20.

20.

Nodrošināt, lai sadarbības programmām – no kurām atbalstu gūst tikai tās struktūras, kas ES teritorijā uzskatāmi nodrošina pievienoto vērtību – un iesaistīto dalībvalstu pieņemtajām iegādes stratēģijām būtu labvēlīga ietekme uz EDTIB.

Nodrošināt, lai sadarbības programmām – no kurām atbalstu gūst tikai tās struktūras, kas ES teritorijā uzskatāmi nodrošina pievienoto vērtību – un iesaistīto dalībvalstu pieņemtajām iegādes stratēģijām būtu labvēlīga ietekme uz EDTIB

III PIELIKUMS – PĀRVALDĪBA

1.   Iesaistītās dalībvalstis turpina atrasties lēmumu pieņemšanas procesa centrā, vienlaikus koordinējot darbību ar Augsto pārstāvi

PESCO ir iesaistīto dalībvalstu virzīts satvars, un tas galvenokārt paliek to kompetencē. Neiesaistītajām ES dalībvalstīm tiek nodrošināta pārredzamība.

Lai nodrošinātu pienācīgu PESCO koordināciju ar kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP), kurā PESCO ietilpst, Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos būs pilnībā iesaistīts procedūrās, kas saistītas ar PESCO. Augstais pārstāvis būs atbildīgs par ikgadējo novērtējumu, ko aicina veikt Eiropadome un kas izklāstīts turpmākā teksta 4. daļā. EĀDD, tostarp ES Militārais štābs (ESMŠ), un EAA nodrošinās PESCO sekretariātu ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) ģenerālsekretāra vietnieku KDAP un krīžu reaģēšanas jautājumos.

Saskaņā ar LES, 10. protokola 3. pantu un Padomes lēmumu par Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidošanu EAA atbalstīs Augsto pārstāvi attiecībā uz PESCO spēju attīstīšanas aspektiem. EĀDD atbalstīs Augsto pārstāvi jo īpaši saistībā ar PESCO operatīvajiem aspektiem, tostarp ar ES Militārā štāba un citu KDAP struktūru palīdzību.

Tiek norādīts, ka saskaņā LES 41. panta 1. punktu “administratīvos izdevumus, kas rodas iestādēm, īstenojot šīs nodaļas noteikumus, sedz no Savienības budžeta”.

2.   Pārvaldību veido divu līmeņu pārvaldība, kurā vispārējais līmenis ir atbildīgs par PESCO saskanības un vērienīguma uzturēšanu, to papildinot ar konkrētām pārvaldības procedūrām PESCO projektu līmenī.

2.1.   Vispārējais līmenis būs atbildīgs par PESCO īstenošanas saskanību un uzticamību.

Tā tiks balstīta uz esošām struktūrām. ES ārlietu un aizsardzības ministri, tiekoties kopējās Ārlietu padomes / aizsardzība sanāksmēs (parasti divas reizes gadā), varētu risināt PESCO jautājumus. Kad Padome tiekas, lai risinātu PESCO jautājumus, balsstiesības ir tikai iesaistīto dalībvalstu pārstāvjiem. Šajās tikšanās reizēs iesaistītās dalībvalstis varētu pieņemt jaunus projektus ar vienprātīgu lēmumu (saskaņā ar LES 46. panta 6. punktu), saņemt novērtējumu iesaistīto dalībvalstu centieniem, jo īpaši tiem, kas minēti šā pielikuma 3. daļā, un ar kvalificētu vairākumu un pēc konsultēšanās ar Augsto pārstāvi, un saskaņā ar LES 46. panta 3. punktu varētu apstiprināt citas dalībvalsts dalību.

Galējā situācijā Padome saskaņā ar LES 46. panta 4. punktu var apturēt tādas dalībvalsts dalību, kura vairs neatbilst kritērijiem un kurai ir bijis dots skaidri noteikts laiks individuālām konsultācijām un atbildes pasākumiem, vai kura vairs nevar vai nevēlas pildīt PESCO saistības un pienākumus.

Attiecīgās esošās Padomes darba sagatavošanas struktūras tiksies “
  PESCO sastāvā”, proti, klātesot visām ES dalībvalstīm, taču ar nosacījumu, ka tikai iesaistītajām dalībvalstīm ir balsstiesības Padomē. PDK sanāksmes “
  PESCO sastāvā” varētu sasaukt, lai risinātu kopīgu interešu jautājumus starp iesaistītajām dalībvalstīm, plānotu un apspriestu projektus vai diskutētu par jauniem PESCO dalībniekiem. Tās darbu atbalstīs ar PMG sanāksmēm PESCO sastāvā. Arī ES Militārā komiteja tiks sasaukta PESCO sastāvā, un tai jo īpaši tiks lūgtas militāras konsultācijas. Papildus minētajam var notikt neformālas sanāksmes, kurās piedalās tikai iesaistītās dalībvalstis.

2.2.   Projektu pārvaldība

2.2.1.   PESCO projektu kontrole balstīsies uz Augstās pārstāves novērtējumu, paļaujoties uz EĀDD, tostarp ESMŠ un EAA, un projektu atlasei būs vajadzīgs Padomes lēmums

Iesaistītās dalībvalstis var iesniegt jebkādu projektu, ko tās uzskata par lietderīgu PESCO vajadzībām. Tās publiskos savu nodomu nolūkā iegūt atbalstu un kolektīvi iesniegt projektus PESCO sekretariātam, un dalīsies informācijā par tiem vienlaicīgi ar visām iesaistītajām dalībvalstīm.

Projektiem būtu jāpalīdz izpildīt paziņojuma II pielikumā minētās saistības, daudzas no kurām aicina attīstīt vai nodrošināt spējas, kuras dalībvalstis ir atzinušas par stratēģiski noderīgām un kurām ir kopīgi saskaņota ES pievienotā vērtība, kā arī aicina līdzekļu un spēju robežās sniegt būtisku atbalstu KDAP operācijām (EUFOR) un misijām (piemēram, ES apmācību misijām) saskaņā ar LES 42. panta 6. punktu.

Lai nodrošinātu dažādo PESCO projektu saskanību un konsekvenci, mēs ierosinām ierobežotu skaitu konkrēti uz operācijām un misijām vērstu projektu atbilstīgi ES mērķu vērienīgumam. Šos projektus atbalstītu ar citiem projektiem, kam ir veicinoša un sekmējoša nozīme. Projekti būtu attiecīgi jāsagrupē.

PESCO sekretariāts koordinēs projektu priekšlikumu novērtēšanu. Attiecībā uz spēju attīstības projektiem EAA nodrošinās, lai citos institucionālajos kontekstos nebūtu dublēšanās ar jau esošām iniciatīvām. Uz operācijām un misijām vērstos projektos ESMŠ novērtēs atbilstību ES un dalībvalstu operatīvajām vajadzībām un ieguldījumu tajās. Uz tā pamata Augstā pārstāve nāks klajā ar ieteikumu, apzinot tos projektu priekšlikumus, kuri ir visvērienīgākie, kuri sniedz ieguldījumu ES mērķu vērienīgumā un ir vispiemērotākie, lai vairotu Eiropas stratēģisko autonomiju. Projektu portfelī ir ievērots pienācīgs līdzsvars starp projektiem, kas vairāk ietilpst spēju attīstības jomā, un projektiem, kuri vairāk ietilpst operāciju un misiju jomā.

Augstās pārstāves ieteikums palīdzēs Padomei PESCO ietvaros lemt par PESCO projektu sarakstu pēc militāro konsultāciju saņemšanas no ESMK PESCO sastāvā un ar PDK starpniecību PESCO sastāvā. Padome pieņem vienprātīgu lēmumu, balsojot iesaistīto dalībvalstu pārstāvjiem atbilstīgi LES 46. panta 6. punktam.

Neiesaistītās ES dalībvalstis vienmēr var norādīt par nodomu piedalīties projektos, uzņemoties pildīt to saistības un pievienojoties PESCO.

Projekta dalībnieki izņēmuma kārtā var uzaicināt trešās valstis saskaņā ar vispārējo kārtību, par ko Padome pieņem savlaicīgu lēmumu saskaņā ar LES 46. panta 6. punktu. Tām būtu jāsniedz būtiska pievienotā vērtība projektam, jāveicina PESCO un KDAP stiprināšana un jāizpilda stingrākas saistības. Tas šādām trešām valstīm nedos lēmumu pieņemšanas pilnvaras PESCO pārvaldībā. Turklāt Padome PESCO sastāvā lems par to, vai katra no trešām valstīm, ko attiecīgie projekta dalībnieki uzaicinājuši, ir izpildījusi vispārējā kārtībā izklāstītos nosacījumus.

2.2.2.   Par projektu pārvaldību vispirms ir atbildīgas iesaistītās dalībvalstis

Pieņemot lēmumu par Padomes PESCO projektu sarakstu, ir jāpievieno ar projektu saistīto iesaistīto dalībvalstu saraksts. Minētās dalībvalstis, kuras piedalās projektā, būs projektu kolektīvi iesniegušas jau iepriekš.

Ar projektu saistītās iesaistītās dalībvalstis savstarpēji vienprātīgi vienosies par savas sadarbības praktisko kārtību un tvērumu, tostarp par vajadzīgo ieguldījumu, lai pievienotos projektam. Tās noteiks projekta pārvaldības noteikumus un lems par citu iesaistīto dalībvalstu pielaišanu projekta cikla laikā dalībnieka vai novērotāja statusā. Tomēr būtu jāizstrādā kopējs pārvaldības noteikumu kopums, kuru varētu pielāgot atsevišķiem projektiem. Tādējādi tiktu nodrošināta zināma veida standartizācija visu projektu pārvaldībā un atvieglota to uzsākšana. Jo īpaši spēju attīstības projektu gadījumā projektu vadība (specifikācijas, iegādes stratēģija, izpildaģentūras izvēle, rūpniecības uzņēmumu atlase utt.) joprojām paliks ekskluzīvs ar projektu saistīto iesaistīto dalībvalstu pienākums.

Iesaistītās dalībvalstis par projektiem attiecīgi informē neiesaistītās dalībvalstis.

3.   Precīza pakāpeniska pieeja ar reālistiskiem un saistošiem mērķiem katram posmam

Saistības, ko iesaistītās dalībvalstis ir uzņēmušās, tiks pildītas ar valsts centieniem un konkrētiem projektiem.

Reālistiska pakāpeniska pieeja ir izšķiroša, lai saglabātu avangarda dalībvalstu grupu PESCO un tādējādi lai saglabātu vērienīguma un iekļautības principus. Lai gan iesaistītās dalībvalstis tieksies izpildīt visas savas saistības tiklīdz PESCO tiks oficiāli sākta, dažas saistības varēs izpildīt ātrāk nekā citas. Šajā nolūkā iesaistītajām dalībvalstīm ir jāvienojas par pakāpenisku pieeju.

Posmos tiks ņemti vērā jau esošie hronoloģiskā grafika ieraksti (piemēram, EDAP īstenošana, nākamās daudzgadu finanšu shēmas sākums 2021. gadā un saistības, ko dalībvalstis jau uzņēmušās citos kontekstos). Divi attiecīgi posmi (2018.–2021. gads un 2021.–2025. gads) ļaus saistības sakārtot secīgi. Pēc 2025. gada notiks pārskatīšanas process. Šim nolūkam iesaistītās dalībvalstis novērtēs visu PESCO saistību izpildi un lems par jaunām saistībām, lai sāktu jaunu stadiju virzībā uz Eiropas drošības un aizsardzības integrāciju.

4.   PESCO pārvaldībai ir nepieciešams labi izplānots un vērienīgs novērtēšanas mehānisms, kas ir balstīts uz valsts īstenošanas plāniem

Visas iesaistītās valstis ir garantijas devēji, un Augstais pārstāvis ziņos par saistību izpildi atbilstoši 10. protokolā (3. pantā) noteiktajam regulāras novērtēšanas principam. Saskaņoto saistību saistošais raksturs un ticamība tiek nodrošināta ar divu līmeņu novērtēšanas mehānismu.

4.1.   
  “Valsts īstenošanas plāns”

Lai parādītu katras iesaistītās dalībvalsts spēju un gribu pildīt saskaņotās saistības, pirms tiek pieņemts Padomes lēmums par PESCO izveidi, tās apņemas iesniegt valsts īstenošanas plānu, kurā ir izklāstīta to spēja pildīt ciešākas saistības. Pārredzamības nolūkā piekļuve šiem īstenošanas plāniem tiks piešķirta visām iesaistītajām dalībvalstīm.

Reizi gadā, balstoties uz valsts īstenošanas plāniem un ar PESCO sekretariāta starpniecību Augstā pārstāvja pilnvarojumā (ar EAA atbalstu attiecībā uz investīcijām aizsardzībā un spēju attīstībā un ar EĀDD, tostarp ESMŠ, atbalstu attiecībā uz operatīvajiem aspektiem), tiek novērtēts tas, kā iesaistītās dalībvalstis pilda saskaņotās saistības. Padomes atbildībā šo novērtējumu sūta PDK (PESCO sastāvā), kā arī ESMK (PESCO sastāvā), lai lūgtu konsultācijas.

Novērtētāji koncentrēsies uz PESCO saistību ticamību, kontrolējot dalībvalstu valsts īstenošanas plānus, faktiskos noteikumus un ieguldījumus projektos.

Pēc PESCO sākšanas iesaistītās dalībvalstis attiecīgi atjauninās savus valsts īstenošanas plānus, balstoties uz pakāpeniskās pieejas prasībām.

Katra posma sākumā saistības tiks sīkāk izklāstītas ar precīzākiem mērķiem, kas noteikti iesaistīto dalībvalstu vidū nolūkā veicināt novērtēšanas procesu.

4.2.   Ikgadēja un stratēģiska pārskatīšana katra posma beigās

Vismaz reizi gadā apvienotā Ārlietu padome/aizsardzība saņems Augstā pārstāvja ziņojumu, kas balstīts uz ieguldījumiem no EAA (saskaņā ar 10. protokola 3. pantu) un EĀDD, tostarp ESMŠ. Minētajā ziņojumā tiks sīki aprakstīts PESCO īstenošanas stāvoklis, tostarp tas, kā katra iesaistītā dalībvalsts pilda savas saistības saskaņā ar valsts īstenošanas plānu. Šis ziņojums pēc ESMK konsultācijas kalpos par pamatu Padomes ieteikumiem un lēmumiem, kas tiks pieņemti saskaņā ar LES 46. pantu.

Katra posma beigās (2021. un 2025. gadā) tiks veikta stratēģiska pārskatīšana, lai novērtētu attiecīgajā posmā paredzēto saistību pildīšanu un pieņemtu lēmumu par nākamā posma sākšanu un vajadzības gadījumā par nākamā posma saistību atjaunināšanu.

---

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/78 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/78

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2316

(2017. gada 12. decembris),

ar ko atceļ Lēmumu 92/176/EEK par kartēm, kas jānodrošina Animo tīkla izmantošanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 8316)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 20. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai ieviestu datorizētu sistēmu, kas savieno veterinārās iestādes (Animo tīklu), Komisija ir pieņēmusi Lēmumus 91/398/EEK (2), 92/175/EEK (3) un 92/176/EEK (4). |
| --- | --- |

(1)

Lai ieviestu datorizētu sistēmu, kas savieno veterinārās iestādes (Animo tīklu), Komisija ir pieņēmusi Lēmumus 91/398/EEK (2), 92/175/EEK (3) un 92/176/EEK (4).

| (2) | Lēmums 91/398/EEK un Lēmums 92/175/EEK ir atcelti, un Animo tīkls ir aizstāts ar tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēmas (TRACES) tiešsaistes pārvaldības rīku, kurā ietvertas visas sanitārās prasības attiecībā uz dzīvnieku, spermas un embriju, pārtikas, barības un augu ES iekšējo tirdzniecību un importu. |
| --- | --- |

(2)

Lēmums 91/398/EEK un Lēmums 92/175/EEK ir atcelti, un Animo tīkls ir aizstāts ar tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēmas (TRACES) tiešsaistes pārvaldības rīku, kurā ietvertas visas sanitārās prasības attiecībā uz dzīvnieku, spermas un embriju, pārtikas, barības un augu ES iekšējo tirdzniecību un importu.

| (3) | Tāpēc Lēmums 92/176/EEK būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Lēmums 92/176/EEK būtu jāatceļ.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 92/176/EEK atceļ.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 12. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas 1991. gada 19. jūlija Lēmums 91/398/EEK par datorizētu tīklu, kas savieno veterinārās iestādes (Animo) (OV L 221, 9.8.1991., 30. lpp.).

2

Animo

(3)  Komisijas 1992. gada 21. februāra Lēmums 92/175/EEK, ar ko identificē datorizētā tīkla Animo vienības un izveido šo vienību sarakstu (OV L 80, 25.3.1992., 1. lpp.).

3

Animo

(4)  Komisijas 1992. gada 2. marta Lēmums 92/176/EEK par kartēm, kas jānodrošina Animo tīkla izmantošanai (OV L 80, 25.3.1992., 33. lpp.).

4

Animo

---

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/79

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2317

(2017. gada 13. decembris)

par brīvprātīgas shēmas Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet Scheme atzīšanu, lai pierādītu atbilstību ilgtspējības kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/70/EK un 2009/28/EK

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (1), un jo īpaši tās 7.c panta 4. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (2), un jo īpaši tās 18. panta 4. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 98/70/EK 7.b un 7.c pantā un IV pielikumā un Direktīvas 2009/28/EK 17. un 18. pantā un V pielikumā ir noteikti līdzīgi biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības kritēriji, kā arī līdzīgas procedūras, ar kurām verificē atbilstību minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 98/70/EK 7.b un 7.c pantā un IV pielikumā un Direktīvas 2009/28/EK 17. un 18. pantā un V pielikumā ir noteikti līdzīgi biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības kritēriji, kā arī līdzīgas procedūras, ar kurām verificē atbilstību minētajiem kritērijiem.

| (2) | Ja Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām ir jāņem vērā biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie, dalībvalstīm būtu jāprasa, lai uzņēmēji pierāda, ka biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie atbilst minētās direktīvas 17. panta 2.–5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Ja Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkta vajadzībām ir jāņem vērā biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie, dalībvalstīm būtu jāprasa, lai uzņēmēji pierāda, ka biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie atbilst minētās direktīvas 17. panta 2.–5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem.

| (3) | Komisija var pieņemt lēmumu, ka brīvprātīgās valstu vai starptautiskās shēmās, kurās noteikti standarti biomasas produktu ražošanai, ir ietverti precīzi dati, piemērojot Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punktu, un/vai ir pierādīts, ka biodegvielas vai bioloģiskā šķidrā kurināmā sūtījumi atbilst 17. panta 3., 4. un 5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem un/vai ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai uz sūtījumu vai tā daļu attiektos IX pielikums. Ja uzņēmējs iesniedz apliecinājumu vai datus, kas iegūti saskaņā ar Komisijas atzītu brīvprātīgu shēmu, dalībvalstij nebūtu jāpieprasa no piegādātāja papildu pierādījumi par atbilstību ilgtspējības kritērijiem, ciktāl uz to attiecas atzīšanas lēmums. |
| --- | --- |

(3)

Komisija var pieņemt lēmumu, ka brīvprātīgās valstu vai starptautiskās shēmās, kurās noteikti standarti biomasas produktu ražošanai, ir ietverti precīzi dati, piemērojot Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punktu, un/vai ir pierādīts, ka biodegvielas vai bioloģiskā šķidrā kurināmā sūtījumi atbilst 17. panta 3., 4. un 5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem un/vai ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai uz sūtījumu vai tā daļu attiektos IX pielikums. Ja uzņēmējs iesniedz apliecinājumu vai datus, kas iegūti saskaņā ar Komisijas atzītu brīvprātīgu shēmu, dalībvalstij nebūtu jāpieprasa no piegādātāja papildu pierādījumi par atbilstību ilgtspējības kritērijiem, ciktāl uz to attiecas atzīšanas lēmums.

| (4) | Pieprasījums atzīt, ka brīvprātīgā shēma Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet Scheme apliecina biodegvielas sūtījumu atbilstību Direktīvā 98/70/EK un Direktīvā 2009/28/EK noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem, Komisijai pirmoreiz tika iesniegts 2017. gada 27. septembrī. Šī shēma, kuras adrese ir 5–11 Lavington SE1 0NZ Street, London, Apvienotā Karaliste, attiecas uz graudaugiem, eļļas augu sēklām un cukurbietēm, kas audzētas Apvienotajā Karalistē, līdz šo kultūru pirmajam piegādes punktam. Atzītās shēmas dokumenti būtu jāpublisko pārredzamības platformā, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījums atzīt, ka brīvprātīgā shēma Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet Scheme apliecina biodegvielas sūtījumu atbilstību Direktīvā 98/70/EK un Direktīvā 2009/28/EK noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem, Komisijai pirmoreiz tika iesniegts 2017. gada 27. septembrī. Šī shēma, kuras adrese ir 5–11 Lavington SE1 0NZ Street, London, Apvienotā Karaliste, attiecas uz graudaugiem, eļļas augu sēklām un cukurbietēm, kas audzētas Apvienotajā Karalistē, līdz šo kultūru pirmajam piegādes punktam. Atzītās shēmas dokumenti būtu jāpublisko pārredzamības platformā, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK.

| (5) | Brīvprātīgās shēmas Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet Scheme novērtējumā Komisija konstatēja, ka tā pienācīgi aptver Direktīvā 98/70/EK un Direktīvā 2009/28/EK noteiktos ilgtspējības kritērijus un ka tajā izmanto masu bilances metodiku, kas atbilst Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 1. punkta un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(5)

Brīvprātīgās shēmas Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet Scheme novērtējumā Komisija konstatēja, ka tā pienācīgi aptver Direktīvā 98/70/EK un Direktīvā 2009/28/EK noteiktos ilgtspējības kritērijus un ka tajā izmanto masu bilances metodiku, kas atbilst Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 1. punkta un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 1. punkta prasībām.

| (6) | Brīvprātīgās shēmas Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet Scheme novērtējums apliecināja, ka tā ir pienācīgi uzticama, pārredzama un tajā ir nodrošināta neatkarīga revīzija, kā arī ir ievērotas Direktīvas 98/70/EK IV pielikumā un Direktīvas 2009/28/EK V pielikumā noteiktās metodiskās prasības. |
| --- | --- |

(6)

Brīvprātīgās shēmas Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet Scheme novērtējums apliecināja, ka tā ir pienācīgi uzticama, pārredzama un tajā ir nodrošināta neatkarīga revīzija, kā arī ir ievērotas Direktīvas 98/70/EK IV pielikumā un Direktīvas 2009/28/EK V pielikumā noteiktās metodiskās prasības.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ilgtspējības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Brīvprātīgā shēma Red Tractor Farm Assurance Combinable Crops & Sugar Beet Scheme (turpmāk “shēma”), kuras atzīšanas pieprasījums Komisijai tika iesniegts 2017. gada 27. septembrī, apliecina, ka atbilstoši shēmā noteiktajiem biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo ražošanas standartiem audzēto graudaugu, eļļas augu sēklu un cukurbiešu sūtījumi atbilst ilgtspējības kritērijiem, kas noteikti Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 3., 4. un 5. punktā un Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 3., 4. un 5. punktā.

Turklāt shēma sniedz precīzus datus Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punkta un Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 2. punkta vajadzībām, ciktāl tie attiecas uz Direktīvas 98/70/EK IV pielikuma C daļas 1. punktā un Direktīvas 2009/28/EK V pielikuma C daļas 1. punktā minētajām gada emisijām, kas rodas, zemes izmantojuma izmaiņu ietekmē mainoties oglekļa uzkrājumam (e
  l
  ), kurām shēma uzrāda līmeni, kas vienāds ar nulli.

2. pants

Ja shēmā, kura 2017. gada 27. septembrī iesniegta Komisijai atzīšanai, izdara saturiskas izmaiņas, kas var ietekmēt šā lēmuma pieņemšanas pamatu, par šādām izmaiņām nekavējoties paziņo Komisijai. Komisija paziņotās izmaiņas izvērtē, lai noteiktu, vai shēma vēl joprojām pienācīgi aptver tos ilgtspējības kritērijus, attiecībā uz kuriem tā atzīta.

3. pants

Komisija var šo lēmumu atcelt cita starpā šādos apstākļos:

| (a) | ja ir skaidri pierādījumi, ka ar shēmu nav īstenoti elementi, kurus uzskata par izšķirīgiem šā lēmumā sakarā, vai ja saistībā ar šiem elementiem noticis nopietns un strukturāls pārkāpums; |
| --- | --- |

(a)

ja ir skaidri pierādījumi, ka ar shēmu nav īstenoti elementi, kurus uzskata par izšķirīgiem šā lēmumā sakarā, vai ja saistībā ar šiem elementiem noticis nopietns un strukturāls pārkāpums;

| (b) | ja par shēmu Komisijai netiek iesniegti gada ziņojumi, kā noteikts Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 6. punktā un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

(b)

ja par shēmu Komisijai netiek iesniegti gada ziņojumi, kā noteikts Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 6. punktā un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 6. punktā;

| (c) | ja shēmā netiek īstenoti neatkarīgas revīzijas standarti, kas norādīti Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 5. punkta trešajā daļā un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 5. punkta trešajā daļā minētajos īstenošanas aktos, vai citu shēmas elementu uzlabojumi, kurus uzskata par izšķirīgiem atzīšanas pagarināšanai. |
| --- | --- |

(c)

ja shēmā netiek īstenoti neatkarīgas revīzijas standarti, kas norādīti Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 5. punkta trešajā daļā un Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 5. punkta trešajā daļā minētajos īstenošanas aktos, vai citu shēmas elementu uzlabojumi, kurus uzskata par izšķirīgiem atzīšanas pagarināšanai.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro līdz 2022. gada 15. decembrim.

Briselē, 2017. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.

1

(2)  
  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

2

---

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/81 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/81

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2318

(2017. gada 13. decembris)

par Austrālijas tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas, ko piemēro finanšu tirgiem, līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1), un jo īpaši tās 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (2) 23. panta 1. punktā ir noteikta prasība, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām jānodrošina, lai darījumi, ko tās veic ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietā, notiktu regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās vai sistemātiskos internalizētājos, vai trešo valstu tirdzniecības vietās, ko Komisija novērtējusi kā līdzvērtīgas saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (2) 23. panta 1. punktā ir noteikta prasība, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām jānodrošina, lai darījumi, ko tās veic ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietā, notiktu regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās vai sistemātiskos internalizētājos, vai trešo valstu tirdzniecības vietās, ko Komisija novērtējusi kā līdzvērtīgas saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā paredzētais tirdzniecības pienākums attiecas tikai uz akcijām. Tirdzniecības pienākums neattiecas uz citiem kapitāla vērtspapīru instrumentiem, piemēram, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā paredzētais tirdzniecības pienākums attiecas tikai uz akcijām. Tirdzniecības pienākums neattiecas uz citiem kapitāla vērtspapīru instrumentiem, piemēram, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem.

| (3) | Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā izklāstītās līdzvērtības noteikšanas procedūras tirdzniecības vietām, kuras veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, mērķis ir ļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībām veikt darījumus ar akcijām, uz kurām attiecas tirdzniecības pienākums Savienībā, par līdzvērtīgām atzītās trešo valstu tirdzniecības vietās. Komisijai būtu jānovērtē, vai trešās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums nodrošina, ka tirdzniecības vieta, kurai atļauja piešķirta attiecīgajā trešā valstī, atbilst juridiski saistošām prasībām, kas ir līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (3), no Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, no Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (4) un attiecībā uz kurām attiecīgajā trešā valstī piemēro efektīvu uzraudzību un izpildi. Šis nosacījums būtu jāskata, ņemot vērā minētajā tiesību aktā noteiktos mērķus, jo īpaši tā ieguldījumu iekšējā tirgus izveidē un darbībā, tirgus integritātē, ieguldītāju aizsardzībā un, visbeidzot, kas nav mazāk svarīgi, – finanšu stabilitātē. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā izklāstītās līdzvērtības noteikšanas procedūras tirdzniecības vietām, kuras veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, mērķis ir ļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībām veikt darījumus ar akcijām, uz kurām attiecas tirdzniecības pienākums Savienībā, par līdzvērtīgām atzītās trešo valstu tirdzniecības vietās. Komisijai būtu jānovērtē, vai trešās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums nodrošina, ka tirdzniecības vieta, kurai atļauja piešķirta attiecīgajā trešā valstī, atbilst juridiski saistošām prasībām, kas ir līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (3), no Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, no Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (4) un attiecībā uz kurām attiecīgajā trešā valstī piemēro efektīvu uzraudzību un izpildi. Šis nosacījums būtu jāskata, ņemot vērā minētajā tiesību aktā noteiktos mērķus, jo īpaši tā ieguldījumu iekšējā tirgus izveidē un darbībā, tirgus integritātē, ieguldītāju aizsardzībā un, visbeidzot, kas nav mazāk svarīgi, – finanšu stabilitātē.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturto daļu trešās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums ir uzskatāms par līdzvērtīgu, ja šis regulējums atbilst vismaz nosacījumiem, ka a) uz tirgiem attiecas prasība saņemt atļauju un tajos pastāvīgi piemēro efektīvu uzraudzību un prasību izpildi; b) tirgiem ir skaidri un pārredzami noteikumi par vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai, lai šādus vērtspapīrus varētu tirgot godīgi, pareizi un efektīvi un lai tie būtu brīvi apgrozāmi; c) uz vērtspapīru emitentiem būtu jāattiecas prasībām par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī; un d) tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturto daļu trešās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums ir uzskatāms par līdzvērtīgu, ja šis regulējums atbilst vismaz nosacījumiem, ka a) uz tirgiem attiecas prasība saņemt atļauju un tajos pastāvīgi piemēro efektīvu uzraudzību un prasību izpildi; b) tirgiem ir skaidri un pārredzami noteikumi par vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai, lai šādus vērtspapīrus varētu tirgot godīgi, pareizi un efektīvi un lai tie būtu brīvi apgrozāmi; c) uz vērtspapīru emitentiem būtu jāattiecas prasībām par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī; un d) tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas.

| (5) | Šā līdzvērtības novērtējuma nolūks citstarp ir novērtēt to, vai juridiski saistošās prasības, kas Austrālijā piemērojamas finanšu tirgiem, kuri šajā valstī ir izveidoti un saņēmuši atļauju darboties kā vērtspapīru biržas, esot Austrālijas Vērtspapīru un ieguldījumu komisijas (Australian Securities and Investments Commission – ASIC) uzraudzībā, ir līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Regulas (ES) Nr. 596/2014, no Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, no Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un no Direktīvas 2004/109/EK un kurām šajā trešā valstī piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi. |
| --- | --- |

(5)

Šā līdzvērtības novērtējuma nolūks citstarp ir novērtēt to, vai juridiski saistošās prasības, kas Austrālijā piemērojamas finanšu tirgiem, kuri šajā valstī ir izveidoti un saņēmuši atļauju darboties kā vērtspapīru biržas, esot Austrālijas Vērtspapīru un ieguldījumu komisijas (Australian Securities and Investments Commission – ASIC) uzraudzībā, ir līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Regulas (ES) Nr. 596/2014, no Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, no Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un no Direktīvas 2004/109/EK un kurām šajā trešā valstī piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi.

| (6) | 2001. gada Komercsabiedrību likumā (Corporations Act 2001, turpmāk “Komercsabiedrību likums”) finanšu tirgus definēts kā sistēma, ar kuras starpniecību tiek regulāri veikti vai pieņemti finanšu instrumentu pirkšanas vai pārdošanas piedāvājumi. Finanšu tirgum ir jāuztur daudzpusēja sistēma atbilstīgi nediskrecionāriem noteikumiem. Tam nav rīcības brīvības attiecībā uz to, kā tas izpilda darījumus, un tas nedrīkst veikt tirdzniecību savā vārdā vai sapārotu tirdzniecību savā vārdā. Turklāt finanšu tirgum ir jānodrošina dalībniekiem taisnīga piekļuve to tirgiem un pakalpojumiem. Piekļuves kritērijiem jābūt objektīviem un pārredzamiem, un tie jāpiemēro nediskriminējoši. Tālab finanšu tirgus uzturēšanas noteikumiem ir jāparedz samērīgi un nediskriminējoši piekļuves standarti un atbilstības nosacījumi. Šos noteikumus pārskata ASIC. |
| --- | --- |

(6)

2001. gada Komercsabiedrību likumā (Corporations Act 2001, turpmāk “Komercsabiedrību likums”) finanšu tirgus definēts kā sistēma, ar kuras starpniecību tiek regulāri veikti vai pieņemti finanšu instrumentu pirkšanas vai pārdošanas piedāvājumi. Finanšu tirgum ir jāuztur daudzpusēja sistēma atbilstīgi nediskrecionāriem noteikumiem. Tam nav rīcības brīvības attiecībā uz to, kā tas izpilda darījumus, un tas nedrīkst veikt tirdzniecību savā vārdā vai sapārotu tirdzniecību savā vārdā. Turklāt finanšu tirgum ir jānodrošina dalībniekiem taisnīga piekļuve to tirgiem un pakalpojumiem. Piekļuves kritērijiem jābūt objektīviem un pārredzamiem, un tie jāpiemēro nediskriminējoši. Tālab finanšu tirgus uzturēšanas noteikumiem ir jāparedz samērīgi un nediskriminējoši piekļuves standarti un atbilstības nosacījumi. Šos noteikumus pārskata ASIC.

| (7) | Lai varētu noteikt, ka trešās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums attiecībā uz biržām, kas darbības atļauju saņēmušas attiecīgajā valstī, ir līdzvērtīgs Direktīvā 2014/65/ES noteiktajam regulējumam, ir jābūt izpildītiem četriem Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturtajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(7)

Lai varētu noteikt, ka trešās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums attiecībā uz biržām, kas darbības atļauju saņēmušas attiecīgajā valstī, ir līdzvērtīgs Direktīvā 2014/65/ES noteiktajam regulējumam, ir jābūt izpildītiem četriem Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturtajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem.

| (8) | Saskaņā ar pirmo nosacījumu trešo valstu tirdzniecības vietām ir jāsaņem atļauja un tām pastāvīgi jāpiemēro efektīva uzraudzība un prasību izpilde. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar pirmo nosacījumu trešo valstu tirdzniecības vietām ir jāsaņem atļauja un tām pastāvīgi jāpiemēro efektīva uzraudzība un prasību izpilde.

| (9) | Lai uzturētu finanšu tirgu, personai ir jābūt Austrālijas tirgus licencei (Australian Market Licence – AML). Saskaņā ar Komercsabiedrību likumu tiesības piešķirt AML ir ministra kompetencē. Saskaņā ar Komercsabiedrību likuma 795.A pantu pieteikums AML saņemšanai jāiesniedz ASIC, kas attiecībā uz pieteikumu konsultē ministru. Atļauju piešķir vienīga tad, ja, inter alia, ministrs ir pārliecinājies, ka pieteikuma iesniedzējam ir atbilstoši mehānismi, lai izpildītu piemērojamās prasības, un ka pieteikuma iesniedzējs spēj pienācīgi uzraudzīt tirgu, pārraudzīt dalībnieku darbības un nodrošināt tirgus uzturēšanas noteikumu izpildi (Komercsabiedrību likuma 795.B pants). Pēc licences saņemšanas finanšu tirgiem ir pastāvīgi jāatbilst licences nosacījumiem un tiem jābūt atbilstošiem mehānismiem tirgus uzturēšanai, tostarp pasākumiem, lai pārraudzītu un nodrošinātu tirgus uzturēšanas noteikumu izpildi (Komercsabiedrību likuma 792.A pants). |
| --- | --- |

(9)

Lai uzturētu finanšu tirgu, personai ir jābūt Austrālijas tirgus licencei (Australian Market Licence – AML). Saskaņā ar Komercsabiedrību likumu tiesības piešķirt AML ir ministra kompetencē. Saskaņā ar Komercsabiedrību likuma 795.A pantu pieteikums AML saņemšanai jāiesniedz ASIC, kas attiecībā uz pieteikumu konsultē ministru. Atļauju piešķir vienīga tad, ja, inter alia, ministrs ir pārliecinājies, ka pieteikuma iesniedzējam ir atbilstoši mehānismi, lai izpildītu piemērojamās prasības, un ka pieteikuma iesniedzējs spēj pienācīgi uzraudzīt tirgu, pārraudzīt dalībnieku darbības un nodrošināt tirgus uzturēšanas noteikumu izpildi (Komercsabiedrību likuma 795.B pants). Pēc licences saņemšanas finanšu tirgiem ir pastāvīgi jāatbilst licences nosacījumiem un tiem jābūt atbilstošiem mehānismiem tirgus uzturēšanai, tostarp pasākumiem, lai pārraudzītu un nodrošinātu tirgus uzturēšanas noteikumu izpildi (Komercsabiedrību likuma 792.A pants).

| (10) | ASIC ir publiskā sektora iestāde, kas izveidota saskaņā ar 2001. gada Austrālijas Vērtspapīru un ieguldījumu komisijas likumu (Australian Securities and Investments Commission Act 2001 – turpmāk “ASIC likums”) un ir atbildīga par Austrālijas finanšu tirgu nozares tiesību aktu administrēšanu un izpildes nodrošināšanu. ASIC pilnvaras uzraudzības un prasību izpildes nodrošināšanas jomā ietver izmeklēšanu saistībā ar aizdomām par tiesību aktu pārkāpumiem, pārkāpuma paziņojumu izdošanu un prasības par civiltiesiskiem sodiem iesniegšanu tiesā. ASIC attiecībā uz Komercsabiedrību likumā paredzētajiem pienākumiem, kuru nepildīšana uzskatāma par kriminālpārkāpumu, var ierosināt kriminālvajāšanu. Turklāt ASIC ir pilnvarota veikt pārbaudes finanšu tirgos bez iepriekšēja brīdinājuma. To ietvaros tā var pārbaudīt reģistrus, uzskaiti un citus dokumentus. Turklāt finanšu pakalpojumu ministrs var dot rakstveida norādījumus attiecīgajam finanšu tirgus uzturētājam par konkrētu pasākumu veikšanu, lai nodrošinātu atbilstību tā pienākumiem, kas izriet no finanšu tirgus licences, ja ministrs uzskata, ka šie pienākumi netiek izpildīti (Komercsabiedrību likuma 794.A pants). Ja attiecīgais finanšu tirgus šos norādījumus neievēro, ASIC var vērsties tiesā ar lūgumu izsniegt izpildu rakstu par atbilstības ievērošanu (Komercsabiedrību likuma 794.A pants). ASIC ir pilnvarota arī dot norādījumus attiecīgai juridiskai personai (piemēram, tirgus uzturētājam vai licencēta tirgus dalībniekam), ja tā uzskata, ka ir nepieciešams (vai plašas sabiedrības interesēs) aizsargāt cilvēkus, kas tirgojas ar finanšu instrumentu vai finanšu instrumentu kategorijām (Komercsabiedrību likuma 798.J pants). Turklāt ASIC var lūgt izsniegt izpildu rakstus un nodot lietu tiesvedībai, lai panāktu savu regulatīvo un izmeklēšanas pasākumu izpildi. ASIC var vērsties tiesā ar lūgumu izsniegt izpildu rakstu par to ASIC aktu ievērošanu, kuri pieņemti, izmantojot tās pilnvaras regulēšanas un izmeklēšanas jomā (ASIC likuma 70. pants). Turklāt, ja kāda juridiskā persona neievēro norādījumus, kuri doti saskaņā ar Komercsabiedrību likumu, ASIC var vērsties tiesā ar lūgumu izsniegt izpildu rakstu par attiecīgo norādījumu ievērošanu. Visbeidzot, Komercsabiedrību likumā paredzēta arī prasība, ka finanšu tirgiem ir jāspēj nodrošināt to dalībnieku atbilstību Komercsabiedrību likuma noteikumiem, normām un regulējumiem un to tirgus uzturēšanas noteikumiem (Komercsabiedrību likuma 792.A pants). Turklāt licencētai biržai ir pienākums vērsties pret jebkādiem iespējamajiem tirgus uzturēšanas noteikumu vai Komercsabiedrību likuma pārkāpumiem, ko veikuši tās dalībnieki, un ziņot par šādiem iespējamajiem pārkāpumiem ASIC. |
| --- | --- |

(10)

ASIC ir publiskā sektora iestāde, kas izveidota saskaņā ar 2001. gada Austrālijas Vērtspapīru un ieguldījumu komisijas likumu (Australian Securities and Investments Commission Act 2001 – turpmāk “ASIC likums”) un ir atbildīga par Austrālijas finanšu tirgu nozares tiesību aktu administrēšanu un izpildes nodrošināšanu. ASIC pilnvaras uzraudzības un prasību izpildes nodrošināšanas jomā ietver izmeklēšanu saistībā ar aizdomām par tiesību aktu pārkāpumiem, pārkāpuma paziņojumu izdošanu un prasības par civiltiesiskiem sodiem iesniegšanu tiesā. ASIC attiecībā uz Komercsabiedrību likumā paredzētajiem pienākumiem, kuru nepildīšana uzskatāma par kriminālpārkāpumu, var ierosināt kriminālvajāšanu. Turklāt ASIC ir pilnvarota veikt pārbaudes finanšu tirgos bez iepriekšēja brīdinājuma. To ietvaros tā var pārbaudīt reģistrus, uzskaiti un citus dokumentus. Turklāt finanšu pakalpojumu ministrs var dot rakstveida norādījumus attiecīgajam finanšu tirgus uzturētājam par konkrētu pasākumu veikšanu, lai nodrošinātu atbilstību tā pienākumiem, kas izriet no finanšu tirgus licences, ja ministrs uzskata, ka šie pienākumi netiek izpildīti (Komercsabiedrību likuma 794.A pants). Ja attiecīgais finanšu tirgus šos norādījumus neievēro, ASIC var vērsties tiesā ar lūgumu izsniegt izpildu rakstu par atbilstības ievērošanu (Komercsabiedrību likuma 794.A pants). ASIC ir pilnvarota arī dot norādījumus attiecīgai juridiskai personai (piemēram, tirgus uzturētājam vai licencēta tirgus dalībniekam), ja tā uzskata, ka ir nepieciešams (vai plašas sabiedrības interesēs) aizsargāt cilvēkus, kas tirgojas ar finanšu instrumentu vai finanšu instrumentu kategorijām (Komercsabiedrību likuma 798.J pants). Turklāt ASIC var lūgt izsniegt izpildu rakstus un nodot lietu tiesvedībai, lai panāktu savu regulatīvo un izmeklēšanas pasākumu izpildi. ASIC var vērsties tiesā ar lūgumu izsniegt izpildu rakstu par to ASIC aktu ievērošanu, kuri pieņemti, izmantojot tās pilnvaras regulēšanas un izmeklēšanas jomā (ASIC likuma 70. pants). Turklāt, ja kāda juridiskā persona neievēro norādījumus, kuri doti saskaņā ar Komercsabiedrību likumu, ASIC var vērsties tiesā ar lūgumu izsniegt izpildu rakstu par attiecīgo norādījumu ievērošanu. Visbeidzot, Komercsabiedrību likumā paredzēta arī prasība, ka finanšu tirgiem ir jāspēj nodrošināt to dalībnieku atbilstību Komercsabiedrību likuma noteikumiem, normām un regulējumiem un to tirgus uzturēšanas noteikumiem (Komercsabiedrību likuma 792.A pants). Turklāt licencētai biržai ir pienākums vērsties pret jebkādiem iespējamajiem tirgus uzturēšanas noteikumu vai Komercsabiedrību likuma pārkāpumiem, ko veikuši tās dalībnieki, un ziņot par šādiem iespējamajiem pārkāpumiem ASIC.

| (11) | Tādēļ var secināt, ka uz vērtspapīru biržām Austrālijā attiecina prasības par atļaujas saņemšanu, un tām pastāvīgi tiek piemērota iedarbīga uzraudzība un nodrošināta prasību izpilde. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ var secināt, ka uz vērtspapīru biržām Austrālijā attiecina prasības par atļaujas saņemšanu, un tām pastāvīgi tiek piemērota iedarbīga uzraudzība un nodrošināta prasību izpilde.

| (12) | Saskaņā ar otro nosacījumu trešo valstu tirdzniecības vietām ir jābūt spēkā skaidriem un pārredzamiem noteikumiem par vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai, lai šādus vērtspapīrus varētu tirgot godīgi, pareizi un efektīvi un lai tie būtu brīvi apgrozāmi. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar otro nosacījumu trešo valstu tirdzniecības vietām ir jābūt spēkā skaidriem un pārredzamiem noteikumiem par vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai, lai šādus vērtspapīrus varētu tirgot godīgi, pareizi un efektīvi un lai tie būtu brīvi apgrozāmi.

| (13) | Uz finanšu tirgu operatoru attiecas vispārējs pienākums pārliecināties, vai vērtspapīrus, kas pielaisti tirdzniecībai to uzturētajā tirgū, var tirgot godīgi, pareizi un pārredzamā veidā. Komercsabiedrību likuma 793.A pantā ir ietvertas juridiski saistošas prasības attiecībā uz to, ka ir jābūt tirgus uzturēšanas noteikumiem, kas reglamentē vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai. Finanšu tirgu uzturēšanas noteikumos ir izklāstīti nosacījumi, kuri jāizpilda, lai biržas sarakstā iekļautas sabiedrības akcijas varētu tikt kotētas tirgū. Sabiedrībai jāpiesakās, lai saņemtu tirdzniecības atļauju tur, kur tiks tirgoti tās vērtspapīri, un jāsaņem atļauja visu savas svarīgākās vērtspapīru kategorijas vērtspapīru kotēšanai finanšu tirgus oficiālajā sarakstā. Tirgus operators publicē sarakstu ar sabiedrībām, kas saņēmušas atļauju tirdzniecībai, un atjaunina to pēc katras tirdzniecības dienas. ASIC pārbauda, vai finanšu tirgiem ir atbilstoši noteikumi, sistēmas un procesi, lai konstatētu, vai finanšu instruments atbilst finanšu tirgu un likumā noteiktajiem kritērijiem, lai tiktu pielaists tirdzniecībai tirgū, tostarp lai nodrošinātu, ka nepastāv nekādi nepamatoti ierobežojumi vērtspapīru tirdzniecībai. Visiem licencētās biržās tirgotiem vērtspapīriem ir jāatbilst konkrētiem noteikumiem par iekļaušanu sarakstā, kuri tiek iesniegti ASIC izskatīšanai. Vērtspapīriem jābūt brīvi apgrozāmiem un jāatbilst noteiktiem vērtspapīra novērtēšanai nepieciešamiem kritērijiem attiecībā uz vērtspapīru izplatīšanu sabiedrībai un emitentiem. Licencēta birža nevar iekļaut sarakstā vērtspapīrus, ja publiski nav pieejama informācija par emitētajiem vērtspapīriem un emitentu. Visbeidzot, lai nodrošinātu vērtspapīru pareizu tirdzniecību licencētās biržās, ASIC un ministrs var apturēt finanšu instrumenta vai finanšu instrumentu kategorijas tirdzniecību. |
| --- | --- |

(13)

Uz finanšu tirgu operatoru attiecas vispārējs pienākums pārliecināties, vai vērtspapīrus, kas pielaisti tirdzniecībai to uzturētajā tirgū, var tirgot godīgi, pareizi un pārredzamā veidā. Komercsabiedrību likuma 793.A pantā ir ietvertas juridiski saistošas prasības attiecībā uz to, ka ir jābūt tirgus uzturēšanas noteikumiem, kas reglamentē vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai. Finanšu tirgu uzturēšanas noteikumos ir izklāstīti nosacījumi, kuri jāizpilda, lai biržas sarakstā iekļautas sabiedrības akcijas varētu tikt kotētas tirgū. Sabiedrībai jāpiesakās, lai saņemtu tirdzniecības atļauju tur, kur tiks tirgoti tās vērtspapīri, un jāsaņem atļauja visu savas svarīgākās vērtspapīru kategorijas vērtspapīru kotēšanai finanšu tirgus oficiālajā sarakstā. Tirgus operators publicē sarakstu ar sabiedrībām, kas saņēmušas atļauju tirdzniecībai, un atjaunina to pēc katras tirdzniecības dienas. ASIC pārbauda, vai finanšu tirgiem ir atbilstoši noteikumi, sistēmas un procesi, lai konstatētu, vai finanšu instruments atbilst finanšu tirgu un likumā noteiktajiem kritērijiem, lai tiktu pielaists tirdzniecībai tirgū, tostarp lai nodrošinātu, ka nepastāv nekādi nepamatoti ierobežojumi vērtspapīru tirdzniecībai. Visiem licencētās biržās tirgotiem vērtspapīriem ir jāatbilst konkrētiem noteikumiem par iekļaušanu sarakstā, kuri tiek iesniegti ASIC izskatīšanai. Vērtspapīriem jābūt brīvi apgrozāmiem un jāatbilst noteiktiem vērtspapīra novērtēšanai nepieciešamiem kritērijiem attiecībā uz vērtspapīru izplatīšanu sabiedrībai un emitentiem. Licencēta birža nevar iekļaut sarakstā vērtspapīrus, ja publiski nav pieejama informācija par emitētajiem vērtspapīriem un emitentu. Visbeidzot, lai nodrošinātu vērtspapīru pareizu tirdzniecību licencētās biržās, ASIC un ministrs var apturēt finanšu instrumenta vai finanšu instrumentu kategorijas tirdzniecību.

| (14) | Saskaņā ar Komercsabiedrību likuma juridiski saistošo prasību tirgot “godīgi, pareizi un pārredzamā veidā” finanšu tirgiem ir pienākums darīt publiski pieejamu informāciju par darījumiem, pirkšanas un pārdošanas piedāvājumiem. Turklāt ir spēkā noteikums, ka dalībnieks drīkst iesaistīties darījumā tikai, tad, ja iesaistīšanās darījumā notiek, saskaņojot rīkojumu reģistrā ar pirmstirdzniecības pārredzamības prasībām atbilstošu rīkojumu. Uz noteiktiem darījumiem attiecas atbrīvojumi, piemēram, uz bloka darījumiem vai darījumiem ar cenas uzlabojumu. Ja tirgus dalībnieks izmanto kādu no šiem atbrīvojumiem, uz to attiecas prasība reģistrēt ierakstus, kas apliecina, ka darījums ir atbildis izmantotā atbrīvojuma piemērošanas kritērijiem. Saskaņā ar konkurences un tirgus integritātes noteikumiem (Competition Market Integrity Rules) finanšu tirgiem pastāvīgi, reāllaikā, atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem ir nekavējoties jādara pieejama tirdzniecības laikā saņemtā pirmstirdzniecības informācija. Ja informācija tiek saņemta pēc tirdzniecības laika, tirgus operatoram pirmstirdzniecības informācija ir jādara pieejama ne vēlāk kā līdz tirdzniecības laika nākamās atsākšanās brīdim. Turklāt Austrālijas tiesiskajā regulējumā ir ietvertas prasības par to, ka pastāvīgi reāllaikā jāsniedz pēctirdzniecības informācija. Finanšu tirgiem pēctirdzniecības informācija bez maksas jādara pieejama publiski pieejamā tīmekļa vietnē, kavēšanai nepārsniedzot 20 minūtes. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Komercsabiedrību likuma juridiski saistošo prasību tirgot “godīgi, pareizi un pārredzamā veidā” finanšu tirgiem ir pienākums darīt publiski pieejamu informāciju par darījumiem, pirkšanas un pārdošanas piedāvājumiem. Turklāt ir spēkā noteikums, ka dalībnieks drīkst iesaistīties darījumā tikai, tad, ja iesaistīšanās darījumā notiek, saskaņojot rīkojumu reģistrā ar pirmstirdzniecības pārredzamības prasībām atbilstošu rīkojumu. Uz noteiktiem darījumiem attiecas atbrīvojumi, piemēram, uz bloka darījumiem vai darījumiem ar cenas uzlabojumu. Ja tirgus dalībnieks izmanto kādu no šiem atbrīvojumiem, uz to attiecas prasība reģistrēt ierakstus, kas apliecina, ka darījums ir atbildis izmantotā atbrīvojuma piemērošanas kritērijiem. Saskaņā ar konkurences un tirgus integritātes noteikumiem (Competition Market Integrity Rules) finanšu tirgiem pastāvīgi, reāllaikā, atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem ir nekavējoties jādara pieejama tirdzniecības laikā saņemtā pirmstirdzniecības informācija. Ja informācija tiek saņemta pēc tirdzniecības laika, tirgus operatoram pirmstirdzniecības informācija ir jādara pieejama ne vēlāk kā līdz tirdzniecības laika nākamās atsākšanās brīdim. Turklāt Austrālijas tiesiskajā regulējumā ir ietvertas prasības par to, ka pastāvīgi reāllaikā jāsniedz pēctirdzniecības informācija. Finanšu tirgiem pēctirdzniecības informācija bez maksas jādara pieejama publiski pieejamā tīmekļa vietnē, kavēšanai nepārsniedzot 20 minūtes.

| (15) | Tāpēc var secināt, ka vērtspapīru biržām Austrālijā ir skaidri un pārredzami noteikumi par vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai, lai šādus vērtspapīrus varētu tirgot godīgi, pareizi un efektīvi un lai tie būtu brīvi apgrozāmi. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc var secināt, ka vērtspapīru biržām Austrālijā ir skaidri un pārredzami noteikumi par vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai, lai šādus vērtspapīrus varētu tirgot godīgi, pareizi un efektīvi un lai tie būtu brīvi apgrozāmi.

| (16) | Saskaņā ar trešo nosacījumu uz vērtspapīru emitentiem attiecas prasības par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar trešo nosacījumu uz vērtspapīru emitentiem attiecas prasības par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī.

| (17) | Austrālijas tiesiskajā regulējumā ir noteiktas skaidras, visaptverošas un konkrētas informācijas atklāšanas prasības, kas attiecas uz gada un starpposma pārskatiem. Emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot kādā Austrālijas vērtspapīru biržā, ir jāpublicē gada un starpposma (pusgada) finanšu pārskati (292. un 302. pants). Pārskatiem ir jāatbilst grāmatvedības standartiem (Komercsabiedrību likuma 296. un 304. pants) un jāsniedz patiess un objektīvs priekšstats par sabiedrības finanšu stāvokli un finanšu darbības rezultātiem (Komercsabiedrību likuma 297. un 305. pants). Turklāt gada finanšu pārskatiem ir jāveic revīzija un ir jāsaņem revidenta ziņojums (Komercsabiedrību likuma 301. pants). ASIC reģistrē informāciju par uzņēmumu, tostarp prospektus un uzņēmuma gada finanšu pārskatus. Vispusīga un laikus sniegta informācija par akciju emitentiem dod ieguldītājiem iespēju novērtēt emitentu darījumdarbības rezultātus un nodrošina ieguldītājiem atbilstošu pārredzamību, izmantojot regulāru informācijas plūsmu. |
| --- | --- |

(17)

Austrālijas tiesiskajā regulējumā ir noteiktas skaidras, visaptverošas un konkrētas informācijas atklāšanas prasības, kas attiecas uz gada un starpposma pārskatiem. Emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot kādā Austrālijas vērtspapīru biržā, ir jāpublicē gada un starpposma (pusgada) finanšu pārskati (292. un 302. pants). Pārskatiem ir jāatbilst grāmatvedības standartiem (Komercsabiedrību likuma 296. un 304. pants) un jāsniedz patiess un objektīvs priekšstats par sabiedrības finanšu stāvokli un finanšu darbības rezultātiem (Komercsabiedrību likuma 297. un 305. pants). Turklāt gada finanšu pārskatiem ir jāveic revīzija un ir jāsaņem revidenta ziņojums (Komercsabiedrību likuma 301. pants). ASIC reģistrē informāciju par uzņēmumu, tostarp prospektus un uzņēmuma gada finanšu pārskatus. Vispusīga un laikus sniegta informācija par akciju emitentiem dod ieguldītājiem iespēju novērtēt emitentu darījumdarbības rezultātus un nodrošina ieguldītājiem atbilstošu pārredzamību, izmantojot regulāru informācijas plūsmu.

| (18) | Tādējādi var secināt, ka uz emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot ASIC licencētās biržās Austrālijā, attiecas prasības par regulāru un pastāvīgu informācijas sniegšanu, nodrošinot ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī. |
| --- | --- |

(18)

Tādējādi var secināt, ka uz emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot ASIC licencētās biržās Austrālijā, attiecas prasības par regulāru un pastāvīgu informācijas sniegšanu, nodrošinot ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī.

| (19) | Saskaņā ar ceturto nosacījumu trešo valstu tiesiskajam regulējumam un uzraudzības sistēmai ir jānodrošina tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar ceturto nosacījumu trešo valstu tiesiskajam regulējumam un uzraudzības sistēmai ir jānodrošina tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija.

| (20) | Ar Austrālijas tiesību aktiem vērtspapīru jomā ir izveidota visaptveroša regulatīvā un uzraudzības sistēma, lai nodrošinātu tirgus integritāti, nepieļautu krāpniecisku vai maldinošu rīcību licencētās biržās un nepatiesas vai maldinošas informācijas izplatīšanu par vērtspapīriem vai emitentiem, kā arī iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā un tirgus manipulāciju. Noteikumi, lai nepieļautu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, ir izklāstīti Komercsabiedrību likuma 7.10. daļā. Arī tirgus integritātes noteikumos (Market Integrity Rules, MIR), kas tika izveidoti ar Komercsabiedrību likuma 798.G panta 1. punktu, ir izklāstīti daži aizliegumi, kas attiecas uz regulētiem finanšu tirgiem un šo tirgu dalībniekiem. Saskaņā ar Komercsabiedrību likuma 1041.E un 1041.F pantu ir aizliegts sniegt nepatiesas vai maldinošas ziņas par finanšu instrumentiem un, izmantojot nepatiesu vai maldinošu informāciju, pamudināt citus tirgoties ar finanšu instrumentiem, kā arī ir aizliegts veikt negodīgu rīcību attiecībā uz finanšu instrumentu un/vai darbojoties kā licencētam finanšu pakalpojumu sniedzējam (1041.G un 1041.H pants). Komercsabiedrību likuma 7.10. daļas 2. nodaļā ir noteikti vairāki aizliegumi attiecībā uz tirgus manipulāciju. Turklāt Komercsabiedrību likuma 7.10. daļas 3. nodaļā ir nepārprotami aizliegta iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā. ASIC nodrošina šo noteikumu izpildi, izmantojot savas plašās pilnvaras, lai izmeklētu aizdomīgas norises tirgū un sauktu pie atbildības par iespējamajiem noteikumu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(20)

Ar Austrālijas tiesību aktiem vērtspapīru jomā ir izveidota visaptveroša regulatīvā un uzraudzības sistēma, lai nodrošinātu tirgus integritāti, nepieļautu krāpniecisku vai maldinošu rīcību licencētās biržās un nepatiesas vai maldinošas informācijas izplatīšanu par vērtspapīriem vai emitentiem, kā arī iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā un tirgus manipulāciju. Noteikumi, lai nepieļautu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, ir izklāstīti Komercsabiedrību likuma 7.10. daļā. Arī tirgus integritātes noteikumos (Market Integrity Rules, MIR), kas tika izveidoti ar Komercsabiedrību likuma 798.G panta 1. punktu, ir izklāstīti daži aizliegumi, kas attiecas uz regulētiem finanšu tirgiem un šo tirgu dalībniekiem. Saskaņā ar Komercsabiedrību likuma 1041.E un 1041.F pantu ir aizliegts sniegt nepatiesas vai maldinošas ziņas par finanšu instrumentiem un, izmantojot nepatiesu vai maldinošu informāciju, pamudināt citus tirgoties ar finanšu instrumentiem, kā arī ir aizliegts veikt negodīgu rīcību attiecībā uz finanšu instrumentu un/vai darbojoties kā licencētam finanšu pakalpojumu sniedzējam (1041.G un 1041.H pants). Komercsabiedrību likuma 7.10. daļas 2. nodaļā ir noteikti vairāki aizliegumi attiecībā uz tirgus manipulāciju. Turklāt Komercsabiedrību likuma 7.10. daļas 3. nodaļā ir nepārprotami aizliegta iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā. ASIC nodrošina šo noteikumu izpildi, izmantojot savas plašās pilnvaras, lai izmeklētu aizdomīgas norises tirgū un sauktu pie atbildības par iespējamajiem noteikumu pārkāpumiem.

| (21) | Tāpēc var secināt, ka ar Austrālijas tiesisko un uzraudzības regulējumu tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas. |
| --- | --- |

(21)

Tāpēc var secināt, ka ar Austrālijas tiesisko un uzraudzības regulējumu tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas.

| (22) | Tādējādi var secināt, ka tiesiskais un uzraudzības regulējums, kas Austrālijā reglamentē finanšu tirgus un kuru īsteno ASIC pārraudzībā, atbilst četriem tiesiskajam un uzraudzības regulējumam izvirzītajiem nosacījumiem un tādējādi būtu jāuzskata, ka tas nodrošina līdzvērtīgu sistēmu Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014, Regulā (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvā 2004/109/EK noteiktajām prasībām tirdzniecības vietām. |
| --- | --- |

(22)

Tādējādi var secināt, ka tiesiskais un uzraudzības regulējums, kas Austrālijā reglamentē finanšu tirgus un kuru īsteno ASIC pārraudzībā, atbilst četriem tiesiskajam un uzraudzības regulējumam izvirzītajiem nosacījumiem un tādējādi būtu jāuzskata, ka tas nodrošina līdzvērtīgu sistēmu Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014, Regulā (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvā 2004/109/EK noteiktajām prasībām tirdzniecības vietām.

| (23) | Ņemot vērā to, ka ievērojamu skaitu Austrālijā emitēto un tirdzniecībai pielaisto akciju tirgo arī tirdzniecības vietās ES, ir vajadzīgs lēmums, kas nodrošinātu, ka visas ieguldījumu brokeru sabiedrības, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā noteiktais tirdzniecības pienākums, saglabā spēju veikt darījumus ar akcijām, kuras atļauts tirgot Austrālijas biržās. Tā kā Austrālijas biržas attiecībā uz šādām akcijām piedāvā būtiskus alternatīvus likviditātes portfeļus, ir nepieciešams atzīt Austrālijas tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu, it īpaši, lai ieguldījumu brokeru sabiedrībām dotu iespēju izpildīt pienākumu panākt labāko iespējamo izpildi attiecībā pret saviem klientiem. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka ievērojamu skaitu Austrālijā emitēto un tirdzniecībai pielaisto akciju tirgo arī tirdzniecības vietās ES, ir vajadzīgs lēmums, kas nodrošinātu, ka visas ieguldījumu brokeru sabiedrības, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā noteiktais tirdzniecības pienākums, saglabā spēju veikt darījumus ar akcijām, kuras atļauts tirgot Austrālijas biržās. Tā kā Austrālijas biržas attiecībā uz šādām akcijām piedāvā būtiskus alternatīvus likviditātes portfeļus, ir nepieciešams atzīt Austrālijas tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu, it īpaši, lai ieguldījumu brokeru sabiedrībām dotu iespēju izpildīt pienākumu panākt labāko iespējamo izpildi attiecībā pret saviem klientiem.

| (24) | Šis lēmums ir balstīts uz datiem, kuri pierāda, ka kopumā ES teritorijā tirdzniecība ar daudzām akcijām, kuras atļauts tirgot Austrālijas biržās, notiek tik bieži, ka FITD sabiedrības nevarētu izmantot Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto izņēmumu. No tā izriet, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā minētais tirdzniecības pienākums attiektos uz ievērojamu skaitu akciju, kuras atļauts tirgot Austrālijā. |
| --- | --- |

(24)

Šis lēmums ir balstīts uz datiem, kuri pierāda, ka kopumā ES teritorijā tirdzniecība ar daudzām akcijām, kuras atļauts tirgot Austrālijas biržās, notiek tik bieži, ka FITD sabiedrības nevarētu izmantot Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto izņēmumu. No tā izriet, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā minētais tirdzniecības pienākums attiektos uz ievērojamu skaitu akciju, kuras atļauts tirgot Austrālijā.

| (25) | Lēmumu papildinās sadarbības mehānismi, lai nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu un uzraudzības darbības koordināciju starp valstu kompetentajām iestādēm un ASIC. |
| --- | --- |

(25)

Lēmumu papildinās sadarbības mehānismi, lai nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu un uzraudzības darbības koordināciju starp valstu kompetentajām iestādēm un ASIC.

| (26) | Šis lēmums ir balstīts uz šā lēmuma pieņemšanas laikā Austrālijā spēkā esošajām juridiski saistošajām prasībām attiecībā uz finanšu tirgiem. Komisijai būtu jāturpina regulāri uzraudzīt, kā attīstās tiesiskais un uzraudzības regulējums attiecībā uz regulētiem tirgiem, uzraudzības sadarbības efektivitāte uzraudzības un prasību izpildes jomā un to nosacījumu izpilde, uz kuru pamata ir pieņemts šis lēmums. |
| --- | --- |

(26)

Šis lēmums ir balstīts uz šā lēmuma pieņemšanas laikā Austrālijā spēkā esošajām juridiski saistošajām prasībām attiecībā uz finanšu tirgiem. Komisijai būtu jāturpina regulāri uzraudzīt, kā attīstās tiesiskais un uzraudzības regulējums attiecībā uz regulētiem tirgiem, uzraudzības sadarbības efektivitāte uzraudzības un prasību izpildes jomā un to nosacījumu izpilde, uz kuru pamata ir pieņemts šis lēmums.

| (27) | Komisijai būtu regulāri jāveic Austrālijas finanšu tirgiem piemērojamā tiesiskā un uzraudzības regulējuma pārskatīšana. Tas neskar Komisijas iespējas jebkurā laikā veikt speciālu pārskatīšanu, ja nozīmīgas norises liek Komisijai atkārtoti novērtēt ar šo lēmumu piešķirto līdzvērtību. Jebkura atkārtota novērtēšana varētu izraisīt šā lēmuma atcelšanu. |
| --- | --- |

(27)

Komisijai būtu regulāri jāveic Austrālijas finanšu tirgiem piemērojamā tiesiskā un uzraudzības regulējuma pārskatīšana. Tas neskar Komisijas iespējas jebkurā laikā veikt speciālu pārskatīšanu, ja nozīmīgas norises liek Komisijai atkārtoti novērtēt ar šo lēmumu piešķirto līdzvērtību. Jebkura atkārtota novērtēšana varētu izraisīt šā lēmuma atcelšanu.

| (28) | Tā kā Regulu (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvu 2014/65/ES piemēro no 2018. gada 3. janvāra, šim lēmumam ir jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(28)

Tā kā Regulu (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvu 2014/65/ES piemēro no 2018. gada 3. janvāra, šim lēmumam ir jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (29) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(29)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkta piemērošanas nolūkā ir uzskatāms, ka Austrālijas tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, kas piemērojami finanšu tirgiem, kuri tajā saņēmuši darbības atļauju un ir minēti šā lēmuma pielikumā, ir līdzvērtīgi no Direktīvas 2014/65/ES, Regulas (ES) Nr. 600/2014, Regulas (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvas 2004/109/EK izrietošajām prasībām un ka tiem piemēro iedarbīgu uzraudzību un prasību izpildes nodrošināšanu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Finanšu tirgi:

| a) | ASX Limited; |
| --- | --- |

a)

ASX Limited;

| b) | Chi-X Australia Pty Ltd. |
| --- | --- |

b)

Chi-X Australia Pty Ltd.

---

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/87 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/87

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2319

(2017. gada 13. decembris)

par Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā atzītām biržas sabiedrībām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1) un jo īpaši tās 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (2) 23. panta 1. punktā paredzēts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības nodrošina, ka to veiktie tirdzniecības darījumi ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietās, notiek regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās (DTS) vai pie sistemātiskiem internalizētājiem, vai trešo valstu tirdzniecības vietās, ko Komisija novērtējusi kā līdzvērtīgas saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (2) 23. panta 1. punktā paredzēts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības nodrošina, ka to veiktie tirdzniecības darījumi ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietās, notiek regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās (DTS) vai pie sistemātiskiem internalizētājiem, vai trešo valstu tirdzniecības vietās, ko Komisija novērtējusi kā līdzvērtīgas saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkts attiecas tikai uz akciju tirdzniecības pienākumu. Tirdzniecības pienākums neattiecas uz citiem pašu kapitāla instrumentiem, piemēram, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkts attiecas tikai uz akciju tirdzniecības pienākumu. Tirdzniecības pienākums neattiecas uz citiem pašu kapitāla instrumentiem, piemēram, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem.

| (3) | Ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā izklāstīto procedūru tādu tirdzniecības vietu līdzvērtīguma atzīšanai, kas uzņēmējdarbību veic trešās valstīs, ir paredzēts ļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībām tirdzniecības darījumus ar akcijām, uz kurām Savienībā attiecas tirdzniecības pienākums, veikt trešo valstu tirdzniecības vietās, kas atzītas par līdzvērtīgām. Komisijai būtu jānovērtē, vai kādas trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina, ka tirdzniecības vieta, kurai šajā trešā valstī izsniegta atļauja, ievēro juridiski saistošas prasības, kas līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (3), Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (4) un kuras šajā trešā valstī ir pakļautas iedarbīgai uzraudzībai un prasību izpildei. Šis nosacījums būtu jāskata, ņemot vērā minētajos tiesību aktos noteiktos mērķus, it īpaši to lomu iekšējā tirgus izveidē un darbībā, tirgus integritātē, ieguldītāju aizsardzībā un, visbeidzot, kas tomēr nav mazāk svarīgi, finanšu stabilitātē. |
| --- | --- |

(3)

Ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā izklāstīto procedūru tādu tirdzniecības vietu līdzvērtīguma atzīšanai, kas uzņēmējdarbību veic trešās valstīs, ir paredzēts ļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībām tirdzniecības darījumus ar akcijām, uz kurām Savienībā attiecas tirdzniecības pienākums, veikt trešo valstu tirdzniecības vietās, kas atzītas par līdzvērtīgām. Komisijai būtu jānovērtē, vai kādas trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina, ka tirdzniecības vieta, kurai šajā trešā valstī izsniegta atļauja, ievēro juridiski saistošas prasības, kas līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (3), Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (4) un kuras šajā trešā valstī ir pakļautas iedarbīgai uzraudzībai un prasību izpildei. Šis nosacījums būtu jāskata, ņemot vērā minētajos tiesību aktos noteiktos mērķus, it īpaši to lomu iekšējā tirgus izveidē un darbībā, tirgus integritātē, ieguldītāju aizsardzībā un, visbeidzot, kas tomēr nav mazāk svarīgi, finanšu stabilitātē.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturto daļu trešās valsts tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu var uzskatīt par līdzvērtīgu, ja šis regulējums atbilst vismaz šādiem nosacījumiem: a) tirgiem ir jāsaņem atļauja, un tiem pastāvīgi piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi; b) pastāv skaidri un pārredzami noteikumi par vērtspapīru tirdzniecības atļaušanu, lai šādi vērtspapīri būtu pareizi, precīzi un efektīvi tirgojami un būtu brīvi apgrozāmi; c) uz vērtspapīru emitentiem attiecas prasības par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī; un d) ir jānodrošina tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturto daļu trešās valsts tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu var uzskatīt par līdzvērtīgu, ja šis regulējums atbilst vismaz šādiem nosacījumiem: a) tirgiem ir jāsaņem atļauja, un tiem pastāvīgi piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi; b) pastāv skaidri un pārredzami noteikumi par vērtspapīru tirdzniecības atļaušanu, lai šādi vērtspapīri būtu pareizi, precīzi un efektīvi tirgojami un būtu brīvi apgrozāmi; c) uz vērtspapīru emitentiem attiecas prasības par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī; un d) ir jānodrošina tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija.

| (5) | Šā līdzvērtīguma novērtējuma nolūks citstarp ir novērtēt to, vai juridiski saistošās prasības, kas Honkongā piemērojamas atzītām biržas sabiedrībām, kuras veic uzņēmējdarbību un kurām atļauja izsniegta saskaņā ar Honkongas Vērtspapīru un biržā tirgotu nākotnes līgumu noteikumiem (Hong Kong Securities and Futures Ordinance, SFO) (turpmāk “atzītas biržas sabiedrības”), un pār kurām uzraudzību veic Vērtspapīru un biržā tirgotu nākotnes līgumu komisija (Securities and Futures Commission, SFC), ir līdzvērtīgas prasībām, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 596/2014, Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Direktīvas 2004/109/EK, un vai tām šajā trešā valstī piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi. |
| --- | --- |

(5)

Šā līdzvērtīguma novērtējuma nolūks citstarp ir novērtēt to, vai juridiski saistošās prasības, kas Honkongā piemērojamas atzītām biržas sabiedrībām, kuras veic uzņēmējdarbību un kurām atļauja izsniegta saskaņā ar Honkongas Vērtspapīru un biržā tirgotu nākotnes līgumu noteikumiem (Hong Kong Securities and Futures Ordinance, SFO) (turpmāk “atzītas biržas sabiedrības”), un pār kurām uzraudzību veic Vērtspapīru un biržā tirgotu nākotnes līgumu komisija (Securities and Futures Commission, SFC), ir līdzvērtīgas prasībām, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 596/2014, Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Direktīvas 2004/109/EK, un vai tām šajā trešā valstī piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi.

| (6) | Attiecībā uz nosacījumiem, ka uz tirgiem attiecas pienākums saņemt atļauju, kā arī pastāvīga iedarbīga uzraudzība un prasību izpildes nodrošināšana, saskaņā ar SFO (Honkongas likumu krājuma 571. nodaļa) atzītajām biržas sabiedrībām ir jāuztur daudzpusējas sistēmas darbība, kurā tiek ievēroti nediskriminējoši noteikumi. Tai nav rīcības brīvības attiecībā uz to, kā tā izpilda tirdzniecības darījumus, un tai nav atļauts nedz tirgoties uz sava rēķina, nedz iesaistīties sapārotā tirdzniecībā savā vārdā. Turklāt ikvienai atzītai biržas sabiedrībai ir jānodrošina saviem dalībniekiem taisnīga piekļuve saviem tirgiem un pakalpojumiem. Piekļuves kritērijiem jābūt objektīviem, pārredzamiem, un tie jāpiemēro nediskriminējoši. Šajā nolūkā atzītas biržas sabiedrības darbības noteikumos ir jāiekļauj samērīgi un nediskriminējoši standarti attiecībā uz piekļuves un kvalificēšanās prasībām. Biržas noteikumus izskata un apstiprina SFC. Lai iegūtu piekļuvi atzītas biržas sabiedrības tirdzniecības sistēmai, ir nepieciešams kļūt par atzītās biržas sabiedrības dalībnieku. Ikvienam biržas dalībniekam ir jāatbilst konkrētiem kritērijiem. Citstarp tam ir jābūt Honkongā dibināta sabiedrībai, kurai saskaņā ar SFO 116. panta 1. punktu piešķirta licence un kurai ir derīga komersanta reģistrācijas apliecība, kas izsniegta saskaņā ar Komersantu reģistrēšanas noteikumiem (Business Registration Ordinance). |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz nosacījumiem, ka uz tirgiem attiecas pienākums saņemt atļauju, kā arī pastāvīga iedarbīga uzraudzība un prasību izpildes nodrošināšana, saskaņā ar SFO (Honkongas likumu krājuma 571. nodaļa) atzītajām biržas sabiedrībām ir jāuztur daudzpusējas sistēmas darbība, kurā tiek ievēroti nediskriminējoši noteikumi. Tai nav rīcības brīvības attiecībā uz to, kā tā izpilda tirdzniecības darījumus, un tai nav atļauts nedz tirgoties uz sava rēķina, nedz iesaistīties sapārotā tirdzniecībā savā vārdā. Turklāt ikvienai atzītai biržas sabiedrībai ir jānodrošina saviem dalībniekiem taisnīga piekļuve saviem tirgiem un pakalpojumiem. Piekļuves kritērijiem jābūt objektīviem, pārredzamiem, un tie jāpiemēro nediskriminējoši. Šajā nolūkā atzītas biržas sabiedrības darbības noteikumos ir jāiekļauj samērīgi un nediskriminējoši standarti attiecībā uz piekļuves un kvalificēšanās prasībām. Biržas noteikumus izskata un apstiprina SFC. Lai iegūtu piekļuvi atzītas biržas sabiedrības tirdzniecības sistēmai, ir nepieciešams kļūt par atzītās biržas sabiedrības dalībnieku. Ikvienam biržas dalībniekam ir jāatbilst konkrētiem kritērijiem. Citstarp tam ir jābūt Honkongā dibināta sabiedrībai, kurai saskaņā ar SFO 116. panta 1. punktu piešķirta licence un kurai ir derīga komersanta reģistrācijas apliecība, kas izsniegta saskaņā ar Komersantu reģistrēšanas noteikumiem (Business Registration Ordinance).

| (7) | Lai varētu konstatēt, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz tirdzniecības vietām, kuras atļauju saņēmušas attiecīgajā trešā valstī, ir līdzvērtīgi Direktīvā 2014/65/ES izklāstītajam regulējumam, ir jāizpilda Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturtajā daļā izklāstītie četri nosacījumi. |
| --- | --- |

(7)

Lai varētu konstatēt, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz tirdzniecības vietām, kuras atļauju saņēmušas attiecīgajā trešā valstī, ir līdzvērtīgi Direktīvā 2014/65/ES izklāstītajam regulējumam, ir jāizpilda Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturtajā daļā izklāstītie četri nosacījumi.

| (8) | Saskaņā ar pirmo nosacījumu tirdzniecības vietām trešās valstīs ir jāsaņem atļauja, un tām pastāvīgi jāpiemēro iedarbīga uzraudzība un jānodrošina prasību izpilde. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar pirmo nosacījumu tirdzniecības vietām trešās valstīs ir jāsaņem atļauja, un tām pastāvīgi jāpiemēro iedarbīga uzraudzība un jānodrošina prasību izpilde.

| (9) | SFO 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka par akciju tirgus operatoru drīkst būt vienīgi persona, kas ir atzīta biržas sabiedrība. SFC var atzīt sabiedrību par biržas sabiedrību, ja tā ir pārliecināta, ka tas būtu ieguldītāju vai plašas sabiedrības interesēs vai veicinātu vērtspapīru tirgu pienācīgu regulēšanu. SFC var pēc apspriešanās ar plašu sabiedrību un pēc tam ar Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala finanšu ministru sabiedrību atzīt par biržas sabiedrību. SFC ar finanšu ministra piekrišanu var arī atzīt biržas kontrolieri. Uz atzīšanu var attiekties SFC noteikti nosacījumi. Tiklīdz biržas sabiedrība, kas ir akciju tirgus operators, tiek atzīta, tai ir pienākums nodrošināt pienācīgu, informētu un taisnīgu tirgu vērtspapīru tirdzniecībai tai piederošajās biržās. Saskaņā ar SFO III daļas 2.–4. sadaļu atzītai biržas sabiedrībai ir jānodrošina, ka ar tās komercdarbību un iekšējām darbības norisēm saistītie riski tiek pārvaldīti piesardzīgi. Veicot šos pienākumus, tai ir jārīkojas plašas sabiedrības interesēs, it īpaši ievērojot ieguldītāju kopuma intereses, un tai ir jānodrošina, ka plašas sabiedrības intereses prevalē, ja pastāv konflikts ar atzītās biržas sabiedrības interesēm vai atzītā biržas kontroliera interesēm. Atzītajai biržas sabiedrībai ir jāizpilda visas tiesiski pamatotas prasības, kas attiecībā uz to izriet no tiesību aktiem vai normām, un citādas juridiski nozīmīgas prasības. |
| --- | --- |

(9)

SFO 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka par akciju tirgus operatoru drīkst būt vienīgi persona, kas ir atzīta biržas sabiedrība. SFC var atzīt sabiedrību par biržas sabiedrību, ja tā ir pārliecināta, ka tas būtu ieguldītāju vai plašas sabiedrības interesēs vai veicinātu vērtspapīru tirgu pienācīgu regulēšanu. SFC var pēc apspriešanās ar plašu sabiedrību un pēc tam ar Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala finanšu ministru sabiedrību atzīt par biržas sabiedrību. SFC ar finanšu ministra piekrišanu var arī atzīt biržas kontrolieri. Uz atzīšanu var attiekties SFC noteikti nosacījumi. Tiklīdz biržas sabiedrība, kas ir akciju tirgus operators, tiek atzīta, tai ir pienākums nodrošināt pienācīgu, informētu un taisnīgu tirgu vērtspapīru tirdzniecībai tai piederošajās biržās. Saskaņā ar SFO III daļas 2.–4. sadaļu atzītai biržas sabiedrībai ir jānodrošina, ka ar tās komercdarbību un iekšējām darbības norisēm saistītie riski tiek pārvaldīti piesardzīgi. Veicot šos pienākumus, tai ir jārīkojas plašas sabiedrības interesēs, it īpaši ievērojot ieguldītāju kopuma intereses, un tai ir jānodrošina, ka plašas sabiedrības intereses prevalē, ja pastāv konflikts ar atzītās biržas sabiedrības interesēm vai atzītā biržas kontroliera interesēm. Atzītajai biržas sabiedrībai ir jāizpilda visas tiesiski pamatotas prasības, kas attiecībā uz to izriet no tiesību aktiem vai normām, un citādas juridiski nozīmīgas prasības.

| (10) | SFC ir Honkongas vērtspapīru tirgu regulators. Saskaņā ar SFO III daļu SFC ir atbildīga par atzītu biržas sabiedrību un atzītu biržas kontrolieru veiktās darbības uzraudzīšanu, novērošanu un regulēšanu. SFC novēro atzītas biržas sabiedrības darbību, lai novērtētu, vai tā izpilda savus likumiskos pienākumus gan sākotnēji, gan pastāvīgi. Ja atzītā biržas sabiedrība šos pienākumus neizpilda, SFC ir pilnvarota veikt atbilstošus pasākumus, kas minēti SFO III daļā. SFO 28. un 72. pantā ir noteikts, ka SFC var anulēt sabiedrības atzīšanu par biržas sabiedrību. Saskaņā ar SFO SFC ir regulatīvas, administratīvas un izmeklēšanas pilnvaras, un tā var panākt tiesas rīkojuma piemērošanu civilprocesā saskaņā ar SFO 213. un 214. pantu, uzlikt administratīvas vai krimināltiesiskas sankcijas, kā arī ierosināt vai nodot lietu kriminālvajāšanai. Turklāt saskaņā ar SFO 399. panta 1. punktu SFC var publicēt kodeksus un pamatnostādnes, ko tā uzskata par lietderīgiem, lai sniegtu norādījumus par to, kā sasniedzami tās mērķi regulēšanas jomā, kā veicamas attiecīgās funkcijas un kā piemērojamas SFO normas. Atzītas biržas sabiedrības ir atbildīgas par savu tirdzniecības noteikumu ieviešanu un izpildes nodrošināšanu, lai nodrošinātu, ka tās vadītāji ievēro atbilstību. Lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību SFO prasībām, SFC varpārbaudīt un veikt revīziju attiecībā uz atzītu biržas sabiedrību un atzītu biržas kontrolieru darbību, to elektronisko tirdzniecību un tīrvērtes sistēmām un risku pārvaldību. Saskaņā ar SFO 23. pantu SFC var dot norādījumus atzītai biržas sabiedrībai izstrādāt vai grozīt noteikumus, kādus tā ir tiesīga ieviest saskaņā ar šo normu. SFC var pieprasīt, lai atzīta biržas sabiedrība tai iesniegtu grāmatvedības uzskaiti, citādu uzskaiti un informāciju par tās komercdarbību vai tirdzniecību ar vērtspapīriem. SFC var arī uzdot atzītai biržas sabiedrībai veikt konkrētas darbības, tai skaitā pieprasīt, lai atzīta biržas sabiedrība veiktu šādas darbības saistībā ar tās vadību, praksi vai komercdarbības veikšanu, vai aizliegt tai veikt darbības saistībā ar tās vadību, praksi vai komercdarbības veikšanu, kas norādītas SFO 92. panta 1. punktā paredzētajā ierobežojumu paziņojumā (Restriction Notice). Papildus tam saskaņā ar SFO 29. pantu SFC ir pilnvarota apturēt darījumus ar vērtspapīriem un slēgt atzītu biržas sabiedrību, ja tā uzskata, ka ir apdraudēta pienācīga tirdzniecība akciju tirgū. SFO pilnvaro SFC piemērot disciplinārus sodus (SFO IX daļa) un saukt pie atbildības pārkāpējus par pārkāpumiem saistībā ar vērtspapīriem (SFO 388. pants). SFC pilnvaras uzraudzības un disciplinārās pārraudzības jomā attiecas ne tikai uz publiskām akciju sabiedrībām un licencētām sabiedrībām, bet arī citiem tirgus dalībniekiem, tostarp ieguldītājiem. SFC ir pilnvarota saskaņā ar SFO veikt disciplināras, civiltiesiskas un krimināltiesiskas darbības attiecībā uz tirgū pieļautiem pārkāpumiem. Saskaņā ar SFO XIII daļu SFC var vērsties Tirgus pārkāpumu tiesā (Market Misconduct Tribunal) un attiecīgā gadījumā piemērot civiltiesiskas sankcijas. Attiecīgi saskaņā ar SFO XIV daļu SFC var nodot lietu izskatīšanai krimināltiesā. Saskaņā ar SFO 191. pantu SFC attiecīgā gadījumā var arī lūgt izsniegt kratīšanas orderi, lai veiktu telpu pārmeklēšana un sadarboties ar iekšzemes un ārvalstu regulēšanas iestādēm, lai veiktu izmeklēšanu saskaņā ar SFO 186. pantu. |
| --- | --- |

(10)

SFC ir Honkongas vērtspapīru tirgu regulators. Saskaņā ar SFO III daļu SFC ir atbildīga par atzītu biržas sabiedrību un atzītu biržas kontrolieru veiktās darbības uzraudzīšanu, novērošanu un regulēšanu. SFC novēro atzītas biržas sabiedrības darbību, lai novērtētu, vai tā izpilda savus likumiskos pienākumus gan sākotnēji, gan pastāvīgi. Ja atzītā biržas sabiedrība šos pienākumus neizpilda, SFC ir pilnvarota veikt atbilstošus pasākumus, kas minēti SFO III daļā. SFO 28. un 72. pantā ir noteikts, ka SFC var anulēt sabiedrības atzīšanu par biržas sabiedrību. Saskaņā ar SFO SFC ir regulatīvas, administratīvas un izmeklēšanas pilnvaras, un tā var panākt tiesas rīkojuma piemērošanu civilprocesā saskaņā ar SFO 213. un 214. pantu, uzlikt administratīvas vai krimināltiesiskas sankcijas, kā arī ierosināt vai nodot lietu kriminālvajāšanai. Turklāt saskaņā ar SFO 399. panta 1. punktu SFC var publicēt kodeksus un pamatnostādnes, ko tā uzskata par lietderīgiem, lai sniegtu norādījumus par to, kā sasniedzami tās mērķi regulēšanas jomā, kā veicamas attiecīgās funkcijas un kā piemērojamas SFO normas. Atzītas biržas sabiedrības ir atbildīgas par savu tirdzniecības noteikumu ieviešanu un izpildes nodrošināšanu, lai nodrošinātu, ka tās vadītāji ievēro atbilstību. Lai nodrošinātu pastāvīgu atbilstību SFO prasībām, SFC varpārbaudīt un veikt revīziju attiecībā uz atzītu biržas sabiedrību un atzītu biržas kontrolieru darbību, to elektronisko tirdzniecību un tīrvērtes sistēmām un risku pārvaldību. Saskaņā ar SFO 23. pantu SFC var dot norādījumus atzītai biržas sabiedrībai izstrādāt vai grozīt noteikumus, kādus tā ir tiesīga ieviest saskaņā ar šo normu. SFC var pieprasīt, lai atzīta biržas sabiedrība tai iesniegtu grāmatvedības uzskaiti, citādu uzskaiti un informāciju par tās komercdarbību vai tirdzniecību ar vērtspapīriem. SFC var arī uzdot atzītai biržas sabiedrībai veikt konkrētas darbības, tai skaitā pieprasīt, lai atzīta biržas sabiedrība veiktu šādas darbības saistībā ar tās vadību, praksi vai komercdarbības veikšanu, vai aizliegt tai veikt darbības saistībā ar tās vadību, praksi vai komercdarbības veikšanu, kas norādītas SFO 92. panta 1. punktā paredzētajā ierobežojumu paziņojumā (Restriction Notice). Papildus tam saskaņā ar SFO 29. pantu SFC ir pilnvarota apturēt darījumus ar vērtspapīriem un slēgt atzītu biržas sabiedrību, ja tā uzskata, ka ir apdraudēta pienācīga tirdzniecība akciju tirgū. SFO pilnvaro SFC piemērot disciplinārus sodus (SFO IX daļa) un saukt pie atbildības pārkāpējus par pārkāpumiem saistībā ar vērtspapīriem (SFO 388. pants). SFC pilnvaras uzraudzības un disciplinārās pārraudzības jomā attiecas ne tikai uz publiskām akciju sabiedrībām un licencētām sabiedrībām, bet arī citiem tirgus dalībniekiem, tostarp ieguldītājiem. SFC ir pilnvarota saskaņā ar SFO veikt disciplināras, civiltiesiskas un krimināltiesiskas darbības attiecībā uz tirgū pieļautiem pārkāpumiem. Saskaņā ar SFO XIII daļu SFC var vērsties Tirgus pārkāpumu tiesā (Market Misconduct Tribunal) un attiecīgā gadījumā piemērot civiltiesiskas sankcijas. Attiecīgi saskaņā ar SFO XIV daļu SFC var nodot lietu izskatīšanai krimināltiesā. Saskaņā ar SFO 191. pantu SFC attiecīgā gadījumā var arī lūgt izsniegt kratīšanas orderi, lai veiktu telpu pārmeklēšana un sadarboties ar iekšzemes un ārvalstu regulēšanas iestādēm, lai veiktu izmeklēšanu saskaņā ar SFO 186. pantu.

| (11) | Biržas kontroliera un SFC 2001. gadā noslēgtajā nodomu protokolā (Memorandum of Understanding, turpmāk “MOU”) attiecībā uz SFC veikto biržas dalībnieku pārraudzību un uzraudzību un tirgus novērošanu ir noteikts, ka atzītās akciju biržas regulāri vai ad hoc kārtā iesniedz SFC datus un informāciju. Uzraudzīšanas vajadzībām SFC ir reāllaika režīma piekļuve rīkojumiem un darījumu informācijai. Saskaņā ar MOU II papildinājuma 16. punktu atzītai biržas sabiedrībai, cik drīz vien ir praktiski iespējams, ir jāinformē SFC par lietām, kas apzīmētas kā svarīgas un iepriekš paredzētos, abu pušu saskaņotos termiņos sniegt SFC informāciju. Saskaņā ar SFO 27. pantu SFC var pieprasīt, lai atzīta biržas sabiedrība iesniegtu grāmatvedības uzskaiti un citādus datus, kas tiek glabāti saistībā ar tās komercdarbību vai tās vajadzībām, vai attiecībā uz tirgotiem finanšu instrumentiem, un citu informāciju attiecībā uz tās komercdarbību vai tirdzniecību ar vērtspapīriem, biržā tirgotiem nākotnes līgumiem vai ārpusbiržas atvasināto instrumentu produktiem. Atzītām biržas sabiedrībām ir pienākums glabāt uzskaites datus par visiem rīkojumiem un darījumiem attiecībā uz finanšu instrumentiem, kādus SFC varētu pamatoti pieprasīt, veicot savas funkcijas. Tām šie uzskaites ieraksti ir jāglabā vismaz septiņus gadus. |
| --- | --- |

(11)

Biržas kontroliera un SFC 2001. gadā noslēgtajā nodomu protokolā (Memorandum of Understanding, turpmāk “MOU”) attiecībā uz SFC veikto biržas dalībnieku pārraudzību un uzraudzību un tirgus novērošanu ir noteikts, ka atzītās akciju biržas regulāri vai ad hoc kārtā iesniedz SFC datus un informāciju. Uzraudzīšanas vajadzībām SFC ir reāllaika režīma piekļuve rīkojumiem un darījumu informācijai. Saskaņā ar MOU II papildinājuma 16. punktu atzītai biržas sabiedrībai, cik drīz vien ir praktiski iespējams, ir jāinformē SFC par lietām, kas apzīmētas kā svarīgas un iepriekš paredzētos, abu pušu saskaņotos termiņos sniegt SFC informāciju. Saskaņā ar SFO 27. pantu SFC var pieprasīt, lai atzīta biržas sabiedrība iesniegtu grāmatvedības uzskaiti un citādus datus, kas tiek glabāti saistībā ar tās komercdarbību vai tās vajadzībām, vai attiecībā uz tirgotiem finanšu instrumentiem, un citu informāciju attiecībā uz tās komercdarbību vai tirdzniecību ar vērtspapīriem, biržā tirgotiem nākotnes līgumiem vai ārpusbiržas atvasināto instrumentu produktiem. Atzītām biržas sabiedrībām ir pienākums glabāt uzskaites datus par visiem rīkojumiem un darījumiem attiecībā uz finanšu instrumentiem, kādus SFC varētu pamatoti pieprasīt, veicot savas funkcijas. Tām šie uzskaites ieraksti ir jāglabā vismaz septiņus gadus.

| (12) | Tādēļ var secināt, ka uz atzītām biržas sabiedrībām Honkongā attiecas pienākums saņemt darbības atļauju un ka tām pastāvīgi tiek piemērota iedarbīga uzraudzība un prasību izpildes nodrošināšana. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ var secināt, ka uz atzītām biržas sabiedrībām Honkongā attiecas pienākums saņemt darbības atļauju un ka tām pastāvīgi tiek piemērota iedarbīga uzraudzība un prasību izpildes nodrošināšana.

| (13) | Otrais nosacījums: trešo valstu tirdzniecības vietās ir jābūt spēkā skaidriem un pārredzamiem noteikumiem par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, lai šādi vērtspapīri būtu brīvi apgrozāmi un to tirdzniecība varētu norisināties taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā. |
| --- | --- |

(13)

Otrais nosacījums: trešo valstu tirdzniecības vietās ir jābūt spēkā skaidriem un pārredzamiem noteikumiem par atļauju tirgot konkrētu vērtspapīru, lai šādi vērtspapīri būtu brīvi apgrozāmi un to tirdzniecība varētu norisināties taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā.

| (14) | Atzītas biržas sabiedrības likumisks pienākums (kā noteikts SFO 21. pantā) ir nodrošināt pienācīga, informēta un taisnīga tirgus darbību. Noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā ir prasības, kas izklāstītas biržas noteikumu kopumā atbilstīgi SFO normām, kad tirgus operators ievieš savus iekšējos noteikumus, lai nodrošinātu taisnīga, pienācīga un efektīva tirgus darbību vērtspapīru tirdzniecības vajadzībām, un pieprasīt, lai vērtspapīru emisija tiktu veikta taisnīgā un pienācīgā veidā un lai attieksme pret visiem emitēto vērtspapīru turētājiem būtu taisnīga un vienlīdzīga. Noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā ietver kvalificēšanās pamatprasības attiecībā uz vērtspapīra iekļaušanu biržas sarakstā. Šie noteikumi ietver arī prasības, kuras jāizpilda, pirms vērtspapīrs var tikt iekļauts biržas sarakstā, un arī pastāvīgus pienākumus, kuri emitentam ir jāizpilda, tiklīdz iekļaušana biržas sarakstā ir apstiprināta. Saskaņā ar SFO 24. pantu šādiem noteikumiem par iekļaušanu biržas sarakstā ir nepieciešams SFC apstiprinājums. Personai, kas iesniedz pieteikumu par vērtspapīra iekļaušanu biržas sarakstā, ir jābūt pienācīgi dibinātai un reģistrētai, tai ir jāatbilst konkrētām kapitāla prasībām, informācijas atklāšanas prasībām, un tās vadībai pietiekamā sastāvā ir jāatrodas Honkongā. Gan pieteikuma iesniedzējam, gan tās komercdarbībai pēc tirgus operatora uzskata ir jābūt atbilstošiem tam, lai vērtspapīru iekļautu biržas sarakstā. Atzīta biržas sabiedrība saglabā absolūtu rīcības brīvību pieņemt vai noraidīt pieteikumu par vērtspapīra iekļaušanu biržas sarakstā. Atbrīvojumus no noteikumu par iekļaušanu biržas sarakstā prasībām var piešķirt vienīgi tad, jakatrs gadījums tiek izskatīts atsevišķi, ņemot vērā konkrētās lietas apstākļus. Ja šādam atbrīvojumam ir sagaidāma vispārēja ietekme, to var piešķirt vienīgi ar SFC iepriekšēju piekrišanu. Kad atzīta biržas sabiedrība ir apstiprinājusi vērtspapīra iekļaušanu biržas sarakstā un kotēšanu, tā iesniedz SFC attiecīgu apliecinājumu. Vērtspapīriem ir jābūt brīvi apgrozāmiem, un tiem ir jāatbilst konkrētiem kritērijiem attiecībā uz vērtspapīru publisku izplatīšanu. Un, visbeidzot, lai aizsargātu vērtspapīru pienācīgu tirdzniecība, SFC var apturēt tirdzniecību ar kādu finanšu produktu vai finanšu produktu kategoriju, kas tiek tirgota pie šīs atzītās biržas sabiedrības. |
| --- | --- |

(14)

Atzītas biržas sabiedrības likumisks pienākums (kā noteikts SFO 21. pantā) ir nodrošināt pienācīga, informēta un taisnīga tirgus darbību. Noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā ir prasības, kas izklāstītas biržas noteikumu kopumā atbilstīgi SFO normām, kad tirgus operators ievieš savus iekšējos noteikumus, lai nodrošinātu taisnīga, pienācīga un efektīva tirgus darbību vērtspapīru tirdzniecības vajadzībām, un pieprasīt, lai vērtspapīru emisija tiktu veikta taisnīgā un pienācīgā veidā un lai attieksme pret visiem emitēto vērtspapīru turētājiem būtu taisnīga un vienlīdzīga. Noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā ietver kvalificēšanās pamatprasības attiecībā uz vērtspapīra iekļaušanu biržas sarakstā. Šie noteikumi ietver arī prasības, kuras jāizpilda, pirms vērtspapīrs var tikt iekļauts biržas sarakstā, un arī pastāvīgus pienākumus, kuri emitentam ir jāizpilda, tiklīdz iekļaušana biržas sarakstā ir apstiprināta. Saskaņā ar SFO 24. pantu šādiem noteikumiem par iekļaušanu biržas sarakstā ir nepieciešams SFC apstiprinājums. Personai, kas iesniedz pieteikumu par vērtspapīra iekļaušanu biržas sarakstā, ir jābūt pienācīgi dibinātai un reģistrētai, tai ir jāatbilst konkrētām kapitāla prasībām, informācijas atklāšanas prasībām, un tās vadībai pietiekamā sastāvā ir jāatrodas Honkongā. Gan pieteikuma iesniedzējam, gan tās komercdarbībai pēc tirgus operatora uzskata ir jābūt atbilstošiem tam, lai vērtspapīru iekļautu biržas sarakstā. Atzīta biržas sabiedrība saglabā absolūtu rīcības brīvību pieņemt vai noraidīt pieteikumu par vērtspapīra iekļaušanu biržas sarakstā. Atbrīvojumus no noteikumu par iekļaušanu biržas sarakstā prasībām var piešķirt vienīgi tad, jakatrs gadījums tiek izskatīts atsevišķi, ņemot vērā konkrētās lietas apstākļus. Ja šādam atbrīvojumam ir sagaidāma vispārēja ietekme, to var piešķirt vienīgi ar SFC iepriekšēju piekrišanu. Kad atzīta biržas sabiedrība ir apstiprinājusi vērtspapīra iekļaušanu biržas sarakstā un kotēšanu, tā iesniedz SFC attiecīgu apliecinājumu. Vērtspapīriem ir jābūt brīvi apgrozāmiem, un tiem ir jāatbilst konkrētiem kritērijiem attiecībā uz vērtspapīru publisku izplatīšanu. Un, visbeidzot, lai aizsargātu vērtspapīru pienācīgu tirdzniecība, SFC var apturēt tirdzniecību ar kādu finanšu produktu vai finanšu produktu kategoriju, kas tiek tirgota pie šīs atzītās biržas sabiedrības.

| (15) | Atzītas biržas sabiedrības pienākumos nodrošināt pienācīgu, informētu un taisnīgu tirdzniecību ietilpst arī tas, ka tai laikus un taisnīgi ir jānodrošina atbilstošs tirdzniecības pārredzamības līmenis. Pirmstirdzniecības informācija ietver labākos pirkuma cenas un pārdevuma cenas piedāvājumus, cenas un rīkojumu dziļumu. Rīkojumu reģistra pilno versiju, tai skaitā pašreizējos pirkuma cenas un pārdevuma cenas piedāvājumus un tirdzniecības intereses apliecinājumu dziļumu (par šīm cenām) publisko pastāvīgi un reāllaika režīmā visā tirdzniecības sesijas laikā. Tirgus dalībnieki var piekļūt pirmstirdzniecības informācijai tieši caur biržas tirgus datu sistēmu vai netieši, izmantojot informācijas piegādātāju starpniecību. Nav iespējami atbrīvojumi no pirmstirdzniecības pārredzamības prasībām. Uz darījumiem, kas tiek veikti atzītā biržā, attiecas prasības par pēctirdzniecības informācijas atklāšanu. Ziņas par biržā veiktiem darījumiem tiek izplatītas reāllaika režīmā, un tās citstarp ietver cenas, cenas dienas beigās un informāciju par tirgus apgrozījumu. Tirgus dalībnieki var piekļūt pēctirdzniecības informācijai tieši caur biržas tirgus datu sistēmu vai netieši, izmantojot informācijas piegādātāju starpniecību. |
| --- | --- |

(15)

Atzītas biržas sabiedrības pienākumos nodrošināt pienācīgu, informētu un taisnīgu tirdzniecību ietilpst arī tas, ka tai laikus un taisnīgi ir jānodrošina atbilstošs tirdzniecības pārredzamības līmenis. Pirmstirdzniecības informācija ietver labākos pirkuma cenas un pārdevuma cenas piedāvājumus, cenas un rīkojumu dziļumu. Rīkojumu reģistra pilno versiju, tai skaitā pašreizējos pirkuma cenas un pārdevuma cenas piedāvājumus un tirdzniecības intereses apliecinājumu dziļumu (par šīm cenām) publisko pastāvīgi un reāllaika režīmā visā tirdzniecības sesijas laikā. Tirgus dalībnieki var piekļūt pirmstirdzniecības informācijai tieši caur biržas tirgus datu sistēmu vai netieši, izmantojot informācijas piegādātāju starpniecību. Nav iespējami atbrīvojumi no pirmstirdzniecības pārredzamības prasībām. Uz darījumiem, kas tiek veikti atzītā biržā, attiecas prasības par pēctirdzniecības informācijas atklāšanu. Ziņas par biržā veiktiem darījumiem tiek izplatītas reāllaika režīmā, un tās citstarp ietver cenas, cenas dienas beigās un informāciju par tirgus apgrozījumu. Tirgus dalībnieki var piekļūt pēctirdzniecības informācijai tieši caur biržas tirgus datu sistēmu vai netieši, izmantojot informācijas piegādātāju starpniecību.

| (16) | Tādēļ var secināt, ka attiecībā uz atzītām biržas sabiedrībām Honkongā pastāv skaidri un pārredzami noteikumi par konkrētu vērtspapīru tirdzniecības atļaujas izsniegšanu, lai šādus vērtspapīrus varētu tirgot taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā un lai tie būtu brīvi apgrozāmi. |
| --- | --- |

(16)

Tādēļ var secināt, ka attiecībā uz atzītām biržas sabiedrībām Honkongā pastāv skaidri un pārredzami noteikumi par konkrētu vērtspapīru tirdzniecības atļaujas izsniegšanu, lai šādus vērtspapīrus varētu tirgot taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā un lai tie būtu brīvi apgrozāmi.

| (17) | Trešais nosacījums: uz vērtspapīru emitentiem jāattiecina prasība regulāri un pastāvīgi sniegt informāciju, tādējādi nodrošinot ieguldītāju interešu augsta līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

(17)

Trešais nosacījums: uz vērtspapīru emitentiem jāattiecina prasība regulāri un pastāvīgi sniegt informāciju, tādējādi nodrošinot ieguldītāju interešu augsta līmeņa aizsardzību.

| (18) | Atzītas biržas sabiedrības noteikumos par iekļaušanu biržas sarakstā ir jābūt iekļautām skaidrām, visaptverošām un konkrētām informācijas atklāšanas prasībām attiecībā uz gada pārskatiem un starplaika pārskatiem. Emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot, ir pienākums publicēt gada finanšu pārskatu un pusgada finanšu pārskatu, kā izklāstīts biržas noteikumu kopumā. Pārskatiem ir jābūt ar revidenta atzinumu, un tiem ir jāatbilst vispārpieņemtajiem grāmatvedības standartiem. Atzītai biržas sabiedrībai ir jāuzrauga emitentu pastāvīga atbilstība noteikumos par iekļaušanu biržas sarakstā ietvertajiem informācijas atklāšanas pienākumiem. Turklāt atzīta biržas sabiedrība savu pastāvīgo uzraudzīšanas un atbilstības nodrošināšanas pasākumu ietvaros izskata emitenta gada pārskatus, uzmanību pievēršot tam, vai emitenta noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā ir atbilstoši, kā arī to sniegtajai informācijai par būtiskiem notikumiem un norisēm. SFC aktīvi uzrauga izraudzītu publisko akciju sabiedrību darbību un to padziļinātos pārskatus, lai konstatētu, vai to vidū tiek pieļauta neatbilstība vai neatbilstoša rīcība. Vispusīga un laikus sniegta informācija par akciju emitentiem dod ieguldītājiem iespēju novērtēt emitentu komercdarbības rezultātus un nodrošina ieguldītājiem atbilstošu pārredzamību, izmantojot regulāru informācijas plūsmu. |
| --- | --- |

(18)

Atzītas biržas sabiedrības noteikumos par iekļaušanu biržas sarakstā ir jābūt iekļautām skaidrām, visaptverošām un konkrētām informācijas atklāšanas prasībām attiecībā uz gada pārskatiem un starplaika pārskatiem. Emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot, ir pienākums publicēt gada finanšu pārskatu un pusgada finanšu pārskatu, kā izklāstīts biržas noteikumu kopumā. Pārskatiem ir jābūt ar revidenta atzinumu, un tiem ir jāatbilst vispārpieņemtajiem grāmatvedības standartiem. Atzītai biržas sabiedrībai ir jāuzrauga emitentu pastāvīga atbilstība noteikumos par iekļaušanu biržas sarakstā ietvertajiem informācijas atklāšanas pienākumiem. Turklāt atzīta biržas sabiedrība savu pastāvīgo uzraudzīšanas un atbilstības nodrošināšanas pasākumu ietvaros izskata emitenta gada pārskatus, uzmanību pievēršot tam, vai emitenta noteikumi par iekļaušanu biržas sarakstā ir atbilstoši, kā arī to sniegtajai informācijai par būtiskiem notikumiem un norisēm. SFC aktīvi uzrauga izraudzītu publisko akciju sabiedrību darbību un to padziļinātos pārskatus, lai konstatētu, vai to vidū tiek pieļauta neatbilstība vai neatbilstoša rīcība. Vispusīga un laikus sniegta informācija par akciju emitentiem dod ieguldītājiem iespēju novērtēt emitentu komercdarbības rezultātus un nodrošina ieguldītājiem atbilstošu pārredzamību, izmantojot regulāru informācijas plūsmu.

| (19) | Tādēļ var secināt, ka uz vērtspapīru emitentiem, kuru vērtspapīrus Honkongā ir atļauts tirgot pie atzītām biržas sabiedrībām, attiecas prasības par regulāru un pastāvīgu informācijas sniegšanu, kas nodrošina ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī. |
| --- | --- |

(19)

Tādēļ var secināt, ka uz vērtspapīru emitentiem, kuru vērtspapīrus Honkongā ir atļauts tirgot pie atzītām biržas sabiedrībām, attiecas prasības par regulāru un pastāvīgu informācijas sniegšanu, kas nodrošina ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī.

| (20) | Ceturtais nosacījums: trešo valstu tiesiskajam regulējumam un uzraudzības sistēmai ir jānodrošina tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas. |
| --- | --- |

(20)

Ceturtais nosacījums: trešo valstu tiesiskajam regulējumam un uzraudzības sistēmai ir jānodrošina tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas.

| (21) | Honkongas vērtspapīru tiesību akti ietver, kā izklāstīts turpmāk, visaptverošu normatīvu regulējumu un uzraudzības sistēmu, kas paredzēti tam, lai nodrošinātu tirgus integritāti, aizliegtu maldinošu vai krāpniecisku rīcību pie atzītām biržas sabiedrībām un nepatiesas vai maldinošas informācijas izplatīšanu par vērtspapīriem vai to emitentiem, kā arī lai novērstu iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā un tirgus manipulācijas. SFO reglamentē rīcību tirgus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā un paredz civiltiesisku un krimināltiesisku atbildību par tirgū pieļautiem pārkāpumiem. Tirgū pieļauti pārkāpumi, kas definēti SFO ietvaros, aptver sešus nodarījumus, t. i., iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā (270. un 291. pants), maldinošu tirdzniecību (274. un 295. pants), manipulācijas ar cenu piedāvājumiem (275. un 296. pants), informācijas sniegšanu par aizliegtiem darījumiem (276. un 297. pants), nepatiesas un maldinošas informācijas sniegšanu, t. sk. darījumos (277. un 298. pants) un tirgus manipulācijas (278. un 299. pants). Civiltiesiskus nodarījumus izskata Tirgus pārkāpumu tiesā, kurā SFC var ierosināt tiesvedību. Attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem SFC ir pilnvarota celt apsūdzību parastajā pirmās instances tiesā. Saskaņā ar SFO 107. pantu SFC var lūgt piemērot krimināltiesiskas sankcijas personai, kas pierunā citas personas pirkt vai pārdot vērtspapīrus, sniedzot viņām krāpnieciskus vai neapdomīgus apliecinājumus, vai (saskaņā ar 298. pantu) personai, kura sniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju, kas varētu pamudināt citu personu pirkt vērtspapīrus. Saskaņā ar SFO 277. pantu pēdējā minētā rīcība ir uzskatāma arī partirgū pieļautu pārkāpumu civiltiesiskā izpratnē. Turklāt SFO 300. pantā ir izklāstīta krimināltiesiskā atbildība personām, kuras vērtspapīru darījumā izmanto maldinošu vai krāpniecisku praksi, mehānismu vai shēmu. SFO 384. pantā paredzēta kriminālatbildība personām, kas apzināti vai pārgalvīgi sniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju SFC vai atzītam biržas kontrolierim. Ja akciju sabiedrība tiek atzīta par vainojamu nodarījumā, saskaņā ar SFO 390. pantu pie kriminālatbildības sauc arī jebkuru akciju sabiedrības darbinieku, kurš piekritis šim nodarījumam vai to apzināti vai pārgalvīgi pieļāvis. |
| --- | --- |

(21)

Honkongas vērtspapīru tiesību akti ietver, kā izklāstīts turpmāk, visaptverošu normatīvu regulējumu un uzraudzības sistēmu, kas paredzēti tam, lai nodrošinātu tirgus integritāti, aizliegtu maldinošu vai krāpniecisku rīcību pie atzītām biržas sabiedrībām un nepatiesas vai maldinošas informācijas izplatīšanu par vērtspapīriem vai to emitentiem, kā arī lai novērstu iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā un tirgus manipulācijas. SFO reglamentē rīcību tirgus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā un paredz civiltiesisku un krimināltiesisku atbildību par tirgū pieļautiem pārkāpumiem. Tirgū pieļauti pārkāpumi, kas definēti SFO ietvaros, aptver sešus nodarījumus, t. i., iekšējās informācijas izmantošanu tirdzniecībā (270. un 291. pants), maldinošu tirdzniecību (274. un 295. pants), manipulācijas ar cenu piedāvājumiem (275. un 296. pants), informācijas sniegšanu par aizliegtiem darījumiem (276. un 297. pants), nepatiesas un maldinošas informācijas sniegšanu, t. sk. darījumos (277. un 298. pants) un tirgus manipulācijas (278. un 299. pants). Civiltiesiskus nodarījumus izskata Tirgus pārkāpumu tiesā, kurā SFC var ierosināt tiesvedību. Attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem SFC ir pilnvarota celt apsūdzību parastajā pirmās instances tiesā. Saskaņā ar SFO 107. pantu SFC var lūgt piemērot krimināltiesiskas sankcijas personai, kas pierunā citas personas pirkt vai pārdot vērtspapīrus, sniedzot viņām krāpnieciskus vai neapdomīgus apliecinājumus, vai (saskaņā ar 298. pantu) personai, kura sniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju, kas varētu pamudināt citu personu pirkt vērtspapīrus. Saskaņā ar SFO 277. pantu pēdējā minētā rīcība ir uzskatāma arī partirgū pieļautu pārkāpumu civiltiesiskā izpratnē. Turklāt SFO 300. pantā ir izklāstīta krimināltiesiskā atbildība personām, kuras vērtspapīru darījumā izmanto maldinošu vai krāpniecisku praksi, mehānismu vai shēmu. SFO 384. pantā paredzēta kriminālatbildība personām, kas apzināti vai pārgalvīgi sniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju SFC vai atzītam biržas kontrolierim. Ja akciju sabiedrība tiek atzīta par vainojamu nodarījumā, saskaņā ar SFO 390. pantu pie kriminālatbildības sauc arī jebkuru akciju sabiedrības darbinieku, kurš piekritis šim nodarījumam vai to apzināti vai pārgalvīgi pieļāvis.

| (22) | Tādēļ var secināt, ka Honkongas tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina tirgus pārredzamību un integritāti, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācijas. |
| --- | --- |

(22)

Tādēļ var secināt, ka Honkongas tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina tirgus pārredzamību un integritāti, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācijas.

| (23) | Tādēļ var secināt arī to, ka tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, ko piemēro attiecībā uz atzītām biržas sabiedrībām, kuru uzraudzību veic SFC, atbilst iepriekš minētajiem četriem nosacījumiem attiecībā uz tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu un līdz ar to tie būtu uzskatāmi par līdzvērtīgiem Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014, Regulā (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvā 2004/109/EK noteiktajām prasībām attiecībā uz tirdzniecības vietām. |
| --- | --- |

(23)

Tādēļ var secināt arī to, ka tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, ko piemēro attiecībā uz atzītām biržas sabiedrībām, kuru uzraudzību veic SFC, atbilst iepriekš minētajiem četriem nosacījumiem attiecībā uz tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu un līdz ar to tie būtu uzskatāmi par līdzvērtīgiem Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014, Regulā (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvā 2004/109/EK noteiktajām prasībām attiecībā uz tirdzniecības vietām.

| (24) | Tā kā ievērojams skaits Eiropas Savienībā emitēto akciju, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietās, tiek tirgotas arī tirdzniecības vietās Honkongā, Honkongas tirdzniecības vietas bieži rīkojas kā šo Eiropas Savienībā emitēto akciju papildu likviditātes centri. Pateicoties šai iezīmei, ES ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir iespēja tirgoties ar Eiropas Savienībā emitētām akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietās, arī ārpus ES tirdzniecības vietu darba laika. Honkongas tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas atzīšana dotu iespēju uzturēt ES ieguldījumu brokeru sabiedrību spēju turpināt tirdzniecību ar Eiropas Savienībā emitētām akcijām ārpus ES tirdzniecības vietu darba laika. |
| --- | --- |

(24)

Tā kā ievērojams skaits Eiropas Savienībā emitēto akciju, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietās, tiek tirgotas arī tirdzniecības vietās Honkongā, Honkongas tirdzniecības vietas bieži rīkojas kā šo Eiropas Savienībā emitēto akciju papildu likviditātes centri. Pateicoties šai iezīmei, ES ieguldījumu brokeru sabiedrībām ir iespēja tirgoties ar Eiropas Savienībā emitētām akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietās, arī ārpus ES tirdzniecības vietu darba laika. Honkongas tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas atzīšana dotu iespēju uzturēt ES ieguldījumu brokeru sabiedrību spēju turpināt tirdzniecību ar Eiropas Savienībā emitētām akcijām ārpus ES tirdzniecības vietu darba laika.

| (25) | Šis lēmums ir balstīts uz datiem, kuri pierāda, ka kopumā ES teritorijā tirdzniecība ar vairākām akcijām, kuras atļauts tirgot biržās Honkongā, notiek tik bieži, ka FITD sabiedrības nevarētu izmantot Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto izņēmumu. No tā izriet, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā minētais tirdzniecības pienākums attiektos uz ievērojamu skaitu akciju, kuras atļauts tirgot Honkongā. |
| --- | --- |

(25)

Šis lēmums ir balstīts uz datiem, kuri pierāda, ka kopumā ES teritorijā tirdzniecība ar vairākām akcijām, kuras atļauts tirgot biržās Honkongā, notiek tik bieži, ka FITD sabiedrības nevarētu izmantot Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto izņēmumu. No tā izriet, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punktā minētais tirdzniecības pienākums attiektos uz ievērojamu skaitu akciju, kuras atļauts tirgot Honkongā.

| (26) | Lēmums tiks papildināts ar sadarbības mehānismiem, ar kuriem paredzēts nodrošināt iedarbīgu informācijas apmaiņu un uzraudzības darbību koordināciju starp valstu kompetentajām iestādēm un SFC. |
| --- | --- |

(26)

Lēmums tiks papildināts ar sadarbības mehānismiem, ar kuriem paredzēts nodrošināt iedarbīgu informācijas apmaiņu un uzraudzības darbību koordināciju starp valstu kompetentajām iestādēm un SFC.

| (27) | Šis lēmums ir balstīts uz tām juridiski saistošajām prasībām attiecībā uz atzītām biržas sabiedrībām, kuras Honkongā piemērojamas šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisijai būtu jāturpina regulāri uzraudzīt, kā attīstās tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz minētajām tirdzniecības vietām, tirgus attīstība, uzraudzības sadarbības efektivitāte uzraudzības un prasību izpildes jomā un to nosacījumu izpilde, uz kuru pamata ir pieņemts šis lēmums. |
| --- | --- |

(27)

Šis lēmums ir balstīts uz tām juridiski saistošajām prasībām attiecībā uz atzītām biržas sabiedrībām, kuras Honkongā piemērojamas šā lēmuma pieņemšanas laikā. Komisijai būtu jāturpina regulāri uzraudzīt, kā attīstās tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz minētajām tirdzniecības vietām, tirgus attīstība, uzraudzības sadarbības efektivitāte uzraudzības un prasību izpildes jomā un to nosacījumu izpilde, uz kuru pamata ir pieņemts šis lēmums.

| (28) | Komisijai būtu regulāri jāpārskata Honkongas tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, kas piemērojami attiecībā uz atzītām biržas sabiedrībām. Tas neskar iespēju, ka Komisija jebkurā brīdī veic speciālu pārskatīšanu, ja attiecīgās norises liek Komisijai no jauna novērtēt ar šo lēmumu konstatēto līdzvērtīgumu. Līdz ar atkārtotu novērtēšanu šis lēmums varētu tikt atcelts. |
| --- | --- |

(28)

Komisijai būtu regulāri jāpārskata Honkongas tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, kas piemērojami attiecībā uz atzītām biržas sabiedrībām. Tas neskar iespēju, ka Komisija jebkurā brīdī veic speciālu pārskatīšanu, ja attiecīgās norises liek Komisijai no jauna novērtēt ar šo lēmumu konstatēto līdzvērtīgumu. Līdz ar atkārtotu novērtēšanu šis lēmums varētu tikt atcelts.

| (29) | Ņemot vērā, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvas 2014/65/ES piemērošana sākas 2018. gada 3. janvārī, ir nepieciešams, lai šis lēmums stātos spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvas 2014/65/ES piemērošana sākas 2018. gada 3. janvārī, ir nepieciešams, lai šis lēmums stātos spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (30) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(30)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkta vajadzībām Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā darbības atļauju saņēmušajām un šā lēmuma pielikumā minētajām atzītajām biržas sabiedrībām piemērojamais tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma ir uzskatāmi par līdzvērtīgiem prasībām, kas izriet no Direktīvas 2014/65/ES, Regulas (ES) Nr. 596/2014, Regulas (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvas 2004/109/EK, un ir uzskatāms, ka tām tiek piemērota iedarbīga uzraudzība un prasību izpildes nodrošināšana.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Atzītas biržas sabiedrības:

The Stock Exchange of Hong Kong Limited (SEHK).

---

| 14.12.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 331/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 331/94

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2320

(2017. gada 13. decembris)

par Amerikas Savienotajās Valstīs valsts mēroga vērtspapīru biržām un alternatīvajām tirdzniecības sistēmām piemērojamā tiesiskā regulējuma un uzraudzības sistēmas līdzvērtīgumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (1) un jo īpaši tās 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (2) 23. panta 1. punkts paredzēts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības nodrošina, ka to veiktie tirdzniecības darījumi ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietās, notiek regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās (DTS) vai pie sistemātiskiem internalizētājiem, vai trešo valstu tirdzniecības vietās, ko Komisija novērtējusi kā līdzvērtīgas saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (2) 23. panta 1. punkts paredzēts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības nodrošina, ka to veiktie tirdzniecības darījumi ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuras tirgo tirdzniecības vietās, notiek regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās (DTS) vai pie sistemātiskiem internalizētājiem, vai trešo valstu tirdzniecības vietās, ko Komisija novērtējusi kā līdzvērtīgas saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkts attiecas tikai uz akciju tirdzniecības pienākumu. Tirdzniecības pienākums neattiecas uz citiem pašu kapitāla instrumentiem, piemēram, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkts attiecas tikai uz akciju tirdzniecības pienākumu. Tirdzniecības pienākums neattiecas uz citiem pašu kapitāla instrumentiem, piemēram, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem.

| (3) | Ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā izklāstīto procedūru tādu tirdzniecības vietu līdzvērtīguma atzīšanai, kas uzņēmējdarbību veic trešās valstīs, ir paredzēts ļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībām tirdzniecības darījumus ar akcijām, uz kurām Savienībā attiecas tirdzniecības pienākums, veikt trešo valstu tirdzniecības vietās, kas atzītas par līdzvērtīgām. Komisijai būtu jānovērtē, vai kādas trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina, ka tirdzniecības vieta, kurai šajā trešajā valstī izsniegta atļauja, ievēro juridiski saistošas prasības, kas līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (3), Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (4) un kuras šajā trešajā valstī ir pakļautas iedarbīgai uzraudzībai un prasību izpildei. Šis nosacījums būtu jāskata, ņemot vērā minētajos tiesību aktos noteiktos mērķus, it īpaši to lomu iekšējā tirgus izveidē un darbībā, tirgus integritātē, ieguldītāju aizsardzībā un visbeidzot, kas tomēr nav mazāk svarīgi, finanšu stabilitātē. |
| --- | --- |

(3)

Ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā izklāstīto procedūru tādu tirdzniecības vietu līdzvērtīguma atzīšanai, kas uzņēmējdarbību veic trešās valstīs, ir paredzēts ļaut ieguldījumu brokeru sabiedrībām tirdzniecības darījumus ar akcijām, uz kurām Savienībā attiecas tirdzniecības pienākums, veikt trešo valstu tirdzniecības vietās, kas atzītas par līdzvērtīgām. Komisijai būtu jānovērtē, vai kādas trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina, ka tirdzniecības vieta, kurai šajā trešajā valstī izsniegta atļauja, ievēro juridiski saistošas prasības, kas līdzvērtīgas prasībām, kuras izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 (3), Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (4) un kuras šajā trešajā valstī ir pakļautas iedarbīgai uzraudzībai un prasību izpildei. Šis nosacījums būtu jāskata, ņemot vērā minētajos tiesību aktos noteiktos mērķus, it īpaši to lomu iekšējā tirgus izveidē un darbībā, tirgus integritātē, ieguldītāju aizsardzībā un visbeidzot, kas tomēr nav mazāk svarīgi, finanšu stabilitātē.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturto daļu trešās valsts tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu var uzskatīt par līdzvērtīgu, ja šis regulējums atbilst vismaz šādiem nosacījumiem: a) tirgiem ir jāsaņem atļauja, un tiem pastāvīgi piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi; b) tirgos pastāv skaidri un pārredzami noteikumi par vērtspapīru tirdzniecības atļaušanu, lai šādi vērtspapīri būtu pareizi, precīzi un efektīvi tirgojami un būtu brīvi apgrozāmi; c) uz vērtspapīru emitentiem attiecas prasības par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī un d) tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunkta ceturto daļu trešās valsts tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu var uzskatīt par līdzvērtīgu, ja šis regulējums atbilst vismaz šādiem nosacījumiem: a) tirgiem ir jāsaņem atļauja, un tiem pastāvīgi piemēro iedarbīgu uzraudzību un nodrošina prasību izpildi; b) tirgos pastāv skaidri un pārredzami noteikumi par vērtspapīru tirdzniecības atļaušanu, lai šādi vērtspapīri būtu pareizi, precīzi un efektīvi tirgojami un būtu brīvi apgrozāmi; c) uz vērtspapīru emitentiem attiecas prasības par periodisku un pastāvīgu informēšanu, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī un d) tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācija.

| (5) | Šā līdzvērtīguma novērtējuma nolūks citstarp ir novērtēt to, vai juridiski saistošās prasības, kas Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV) piemērojamas valsts mēroga vērtspapīru biržām (VVB) un alternatīvām tirdzniecībassistēmām (ATS), kuras tur veic uzņēmējdarbību un ir reģistrētas ASV Vērtspapīru un biržu komisijā (Securities and Exchange Commission, SEC), kas veic to uzraudzību, ir līdzvērtīgas prasībām, kuras noteiktas Regulā (ES) Nr. 596/2014, Direktīvas 2014/65/ES III sadaļā, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļā un Direktīvā 2004/109/EK un kuras pakļautas iedarbīgai uzraudzībai un prasību izpildei. |
| --- | --- |

(5)

Šā līdzvērtīguma novērtējuma nolūks citstarp ir novērtēt to, vai juridiski saistošās prasības, kas Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV) piemērojamas valsts mēroga vērtspapīru biržām (VVB) un alternatīvām tirdzniecībassistēmām (ATS), kuras tur veic uzņēmējdarbību un ir reģistrētas ASV Vērtspapīru un biržu komisijā (Securities and Exchange Commission, SEC), kas veic to uzraudzību, ir līdzvērtīgas prasībām, kuras noteiktas Regulā (ES) Nr. 596/2014, Direktīvas 2014/65/ES III sadaļā, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļā un Direktīvā 2004/109/EK un kuras pakļautas iedarbīgai uzraudzībai un prasību izpildei.

| (6) | Attiecībā uz nosacījumu, ka tirgiem ir jāsaņem atļauja un ka tiem pastāvīgi jāpiemēro iedarbīga uzraudzība un prasību izpildes nodrošināšana; 1934. gada Vērtspapīru biržu likuma (Securities Exchange Act, turpmāk “Biržu likums”) 3. panta a) punkta 1. apakšpunktā birža ir definēta kā organizācija, apvienība (biedrība) vai personu grupa, kas veido, uztur vai nodrošina tirgu (tirdzniecības vietu) vai mehānismus, kuri paredzēti vērtspapīru pircēju darījumiem ar pārdevējiem vai citādā veidā attiecībā uz vērtspapīriem veic funkcijas, kādas parasti veic akciju birža. Papildus tam termins “birža” ir definēts SEC 3.b-16. noteikumā, proti, kā “organizācija, apvienība (biedrība) vai personu grupa, kas 1) savieto vairāku pircēju un pārdevēju rīkojumus attiecībā uz vērtspapīriem un 2) izmanto ieviestas, nediskrecionāras metodes (vai nu nodrošinot tirdzniecības platformu, vai arī nosakot noteikumus), pēc kurām šādi rīkojumi savstarpēji mijiedarbojas, un pircēji un pārdevēji, kuri iesniedz šādus rīkojumus, vienojas par tirdzniecības noteikumiem. Atbilstīgi tam biržai ir jānodrošina daudzpusējas sistēmas darbība saskaņā ar nediskrecionāriem noteikumiem. Ikvienai biržai jābūt reģistrētai pie SEC kā VVB vai kā māklertirgotājam, un tai ir jāievēro ATS noteikumi. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz nosacījumu, ka tirgiem ir jāsaņem atļauja un ka tiem pastāvīgi jāpiemēro iedarbīga uzraudzība un prasību izpildes nodrošināšana; 1934. gada Vērtspapīru biržu likuma (Securities Exchange Act, turpmāk “Biržu likums”) 3. panta a) punkta 1. apakšpunktā birža ir definēta kā organizācija, apvienība (biedrība) vai personu grupa, kas veido, uztur vai nodrošina tirgu (tirdzniecības vietu) vai mehānismus, kuri paredzēti vērtspapīru pircēju darījumiem ar pārdevējiem vai citādā veidā attiecībā uz vērtspapīriem veic funkcijas, kādas parasti veic akciju birža. Papildus tam termins “birža” ir definēts SEC 3.b-16. noteikumā, proti, kā “organizācija, apvienība (biedrība) vai personu grupa, kas 1) savieto vairāku pircēju un pārdevēju rīkojumus attiecībā uz vērtspapīriem un 2) izmanto ieviestas, nediskrecionāras metodes (vai nu nodrošinot tirdzniecības platformu, vai arī nosakot noteikumus), pēc kurām šādi rīkojumi savstarpēji mijiedarbojas, un pircēji un pārdevēji, kuri iesniedz šādus rīkojumus, vienojas par tirdzniecības noteikumiem. Atbilstīgi tam biržai ir jānodrošina daudzpusējas sistēmas darbība saskaņā ar nediskrecionāriem noteikumiem. Ikvienai biržai jābūt reģistrētai pie SEC kā VVB vai kā māklertirgotājam, un tai ir jāievēro ATS noteikumi.

| (7) | Turklāt VVB ir jānodrošina dalībniekiem taisnīga piekļuve saviem tirgiem un pakalpojumiem. Piekļuves kritērijiem jābūt arī pārredzamiem, un tos nedrīkst piemērot netaisnīgi diskriminējošā veidā. Šajā nolūkā VVB ir jāievieš noteikumi, kuros paredzēti līdzekļi, ar kādiem jebkurš reģistrēts māklertirgotājs var pieteikties, lai kļūtu par dalībnieku. Saskaņā ar Biržu likuma 19. panta b) punktu SEC izskata noteikumus par jaunu VVB dalībnieku uzņemšanu. VVB ir jāievieš loģiski standarti attiecībā uz šādu piekļuvi, un vienlaikus šajos standartos ir jāaizliedz neloģiski diskriminējoši piekļuves atteikumi. Ikvienai VVB ir pienākums atteikt dalību ikvienam nereģistrētam māklertirgotājam, un tā var atteikt dalību jebkuram māklertirgotājam, uz kuru attiecas likumiska diskvalifikācija. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt VVB ir jānodrošina dalībniekiem taisnīga piekļuve saviem tirgiem un pakalpojumiem. Piekļuves kritērijiem jābūt arī pārredzamiem, un tos nedrīkst piemērot netaisnīgi diskriminējošā veidā. Šajā nolūkā VVB ir jāievieš noteikumi, kuros paredzēti līdzekļi, ar kādiem jebkurš reģistrēts māklertirgotājs var pieteikties, lai kļūtu par dalībnieku. Saskaņā ar Biržu likuma 19. panta b) punktu SEC izskata noteikumus par jaunu VVB dalībnieku uzņemšanu. VVB ir jāievieš loģiski standarti attiecībā uz šādu piekļuvi, un vienlaikus šajos standartos ir jāaizliedz neloģiski diskriminējoši piekļuves atteikumi. Ikvienai VVB ir pienākums atteikt dalību ikvienam nereģistrētam māklertirgotājam, un tā var atteikt dalību jebkuram māklertirgotājam, uz kuru attiecas likumiska diskvalifikācija.

| (8) | Federālo noteikumu kodeksa (Code of Federal Regulations) 242. daļas (turpmāk “ATS noteikumi”) 17. sadaļas 242.300. pantā ATS ir definēta kā organizācija, apvienība (biedrība), persona, personu grupa vai sistēma, kas nodrošina tirgu (tirdzniecības vietu) vērtspapīru pircēju darījumiem ar pārdevējiem vai kas citādā veidā attiecībā uz vērtspapīriem veic funkcijas, kuras parasti veic akciju birža Biržu likuma 3.b-16. noteikuma izpratnē. Saskaņā ar ATS noteikumiem subjektam, kas ietilpst biržas definīcijas tvērumā, ir jāreģistrējas kā VVB vai kā māklertirgotājam un ir jāievēro ATS noteikumi. ATS ir jānodrošina tādas daudzpusējas sistēmas darbība, kurā dalībnieki izpilda darījumus saskaņā ar nediskrecionāriem noteikumiem. ATS, kurās konkrētā laikposmā notiek vismaz 5 % no attiecīgās dienas vidējā tirdzniecību apjoma darījumos ar jebkuru kapitāla vērtspapīru, ir jāievēro ATS noteikumu 242.301. panta b) punkta 5. apakšpunkta ii) punkta prasības par taisnīgu piekļuvi. Konkrētāk, tām ir jāievieš rakstveida standarti par piekļuves piešķiršanu tirdzniecībai ar attiecīgo vērtspapīru savās sistēmās un ir jāievēro šie standarti savā uzskaitē. Ikvienai ATS ir aizliegts nepamatoti liegt vai ierobežot jebkurai personai piekļuvi saviem pakalpojumiem attiecībā uz šiem kapitāla vērtspapīriem, attiecībā uz kuriem konkrētajā laikposmā ATS ietvaros notiek vismaz 5 % no dienas vidējā tirdzniecību apjoma, un tā nedrīkst piemērot šos standartus netaisnīgā vai diskriminējošā veidā. Pēc SEC pieprasījuma tai tiek iesniegti piekļuves standarti. |
| --- | --- |

(8)

Federālo noteikumu kodeksa (Code of Federal Regulations) 242. daļas (turpmāk “ATS noteikumi”) 17. sadaļas 242.300. pantā ATS ir definēta kā organizācija, apvienība (biedrība), persona, personu grupa vai sistēma, kas nodrošina tirgu (tirdzniecības vietu) vērtspapīru pircēju darījumiem ar pārdevējiem vai kas citādā veidā attiecībā uz vērtspapīriem veic funkcijas, kuras parasti veic akciju birža Biržu likuma 3.b-16. noteikuma izpratnē. Saskaņā ar ATS noteikumiem subjektam, kas ietilpst biržas definīcijas tvērumā, ir jāreģistrējas kā VVB vai kā māklertirgotājam un ir jāievēro ATS noteikumi. ATS ir jānodrošina tādas daudzpusējas sistēmas darbība, kurā dalībnieki izpilda darījumus saskaņā ar nediskrecionāriem noteikumiem. ATS, kurās konkrētā laikposmā notiek vismaz 5 % no attiecīgās dienas vidējā tirdzniecību apjoma darījumos ar jebkuru kapitāla vērtspapīru, ir jāievēro ATS noteikumu 242.301. panta b) punkta 5. apakšpunkta ii) punkta prasības par taisnīgu piekļuvi. Konkrētāk, tām ir jāievieš rakstveida standarti par piekļuves piešķiršanu tirdzniecībai ar attiecīgo vērtspapīru savās sistēmās un ir jāievēro šie standarti savā uzskaitē. Ikvienai ATS ir aizliegts nepamatoti liegt vai ierobežot jebkurai personai piekļuvi saviem pakalpojumiem attiecībā uz šiem kapitāla vērtspapīriem, attiecībā uz kuriem konkrētajā laikposmā ATS ietvaros notiek vismaz 5 % no dienas vidējā tirdzniecību apjoma, un tā nedrīkst piemērot šos standartus netaisnīgā vai diskriminējošā veidā. Pēc SEC pieprasījuma tai tiek iesniegti piekļuves standarti.

| (9) | Lai varētu konstatēt, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz VVB un ATS, kuras atļauju saņēmušas attiecīgajā trešajā valstī, ir līdzvērtīgs Direktīvā 2014/65/ES izklāstītajam regulējumam, ir jāizpilda Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā ceturtajā daļā izklāstītie četri nosacījumi. |
| --- | --- |

(9)

Lai varētu konstatēt, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz VVB un ATS, kuras atļauju saņēmušas attiecīgajā trešajā valstī, ir līdzvērtīgs Direktīvā 2014/65/ES izklāstītajam regulējumam, ir jāizpilda Direktīvas 2014/65/ES 25. panta 4. punkta a) apakšpunktā ceturtajā daļā izklāstītie četri nosacījumi.

| (10) | Saskaņā ar pirmo nosacījumu tirdzniecības vietām trešās valstīs ir jāsaņem atļauja, tās pastāvīgi tiek iedarbīgi uzraudzītas un tiek nodrošināta prasību izpilde. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar pirmo nosacījumu tirdzniecības vietām trešās valstīs ir jāsaņem atļauja, tās pastāvīgi tiek iedarbīgi uzraudzītas un tiek nodrošināta prasību izpilde.

| (11) | VVB pirms savas darbības sākuma ir jāreģistrējas pie SEC. SEC to reģistrē, ja SEC uzskata, ka attiecībā uz pieteicēju piemērojamās prasības ir izpildītas. Ja SEC to nekonstatē, tai reģistrācija ir jāatsaka (Vērtspapīru biržu likuma 19. panta a) punkta 1. apakšpunkts). Biržu likumā ir paredzēts, ka birža ievieš mehānismus attiecībā uz visiem darbības veidiem, kuros pieteicējs ir vēlējies iesaistīties. Tiklīdz VVB ir reģistrēta, tai ir pienākums uzturētspēkā noteikumus, politikas un procedūras atbilstīgi saviem likumiskajiem pienākumiem, un tai ir jābūt spējai šos savus pienākumus izpildīt. Līdz ar reģistrāciju VVB kļūst par pašregulējošu organizāciju (pašregulējuma struktūru) (turpmāk “PRO”). Šajā statusā VVB uzrauga savu dalībnieku un ar saviem dalībniekiem saistīto personu atbilstību Biržu likuma un ar to saistīto noteikumu normām, kā arī saviem iekšējiem noteikumiem un nodrošina minēto prasību izpildi. Ja dalībnieki neievēro atbilstību VVB noteikumiem, VVB savā PRO statusā ir pienākums vērsties pret jebkuriem potenciāliem tās dalībnieku izdarītiem tirgus noteikumu vai federālo vērtspapīru likumu pārkāpumiem. Tai ir arī pienākums par nozīmīgiem pārkāpumiem informēt SEC. |
| --- | --- |

(11)

VVB pirms savas darbības sākuma ir jāreģistrējas pie SEC. SEC to reģistrē, ja SEC uzskata, ka attiecībā uz pieteicēju piemērojamās prasības ir izpildītas. Ja SEC to nekonstatē, tai reģistrācija ir jāatsaka (Vērtspapīru biržu likuma 19. panta a) punkta 1. apakšpunkts). Biržu likumā ir paredzēts, ka birža ievieš mehānismus attiecībā uz visiem darbības veidiem, kuros pieteicējs ir vēlējies iesaistīties. Tiklīdz VVB ir reģistrēta, tai ir pienākums uzturētspēkā noteikumus, politikas un procedūras atbilstīgi saviem likumiskajiem pienākumiem, un tai ir jābūt spējai šos savus pienākumus izpildīt. Līdz ar reģistrāciju VVB kļūst par pašregulējošu organizāciju (pašregulējuma struktūru) (turpmāk “PRO”). Šajā statusā VVB uzrauga savu dalībnieku un ar saviem dalībniekiem saistīto personu atbilstību Biržu likuma un ar to saistīto noteikumu normām, kā arī saviem iekšējiem noteikumiem un nodrošina minēto prasību izpildi. Ja dalībnieki neievēro atbilstību VVB noteikumiem, VVB savā PRO statusā ir pienākums vērsties pret jebkuriem potenciāliem tās dalībnieku izdarītiem tirgus noteikumu vai federālo vērtspapīru likumu pārkāpumiem. Tai ir arī pienākums par nozīmīgiem pārkāpumiem informēt SEC.

| (12) | ATS ir jāievēro ATS noteikumi, kuros citstarp paredzēts, ka ATS saskaņā ar Vērtspapīru biržu likuma 15. pantu reģistrējas pie SEC kā māklertirgotājs. ATS kā māklertirgotājam ir jākļūst par dalībnieku vismaz vienā PRO, piemēram, Financial Industry Regulatory Authority (FINRA). Pieteikumu iesniedzošajam māklertirgotājam ir jāiesniedz par sevi vispārīga informācija, tai skaitā par komercdarbības veidu, kurā tas plāno iesaistīties, un par pieteicēja tiešo un netiešo īpašnieku un citu kontrolējošo personu, tostarp savas izpildinstitūcijas amatpersonu, identitāti, kā arī par to, vai attiecībā uz pieteicēju vai kādu no to kontrolējošajām saistītajām personām ir veikta kriminālvajāšana, regulatora darbības vai iesniegta civiltiesiska prasība par jebkādu ar ieguldījumiem saistītu darbību. Ja SEC to nekonstatē, tai reģistrācija ir jāatsaka (Vērtspapīru biržu likuma 15. pants). |
| --- | --- |

(12)

ATS ir jāievēro ATS noteikumi, kuros citstarp paredzēts, ka ATS saskaņā ar Vērtspapīru biržu likuma 15. pantu reģistrējas pie SEC kā māklertirgotājs. ATS kā māklertirgotājam ir jākļūst par dalībnieku vismaz vienā PRO, piemēram, Financial Industry Regulatory Authority (FINRA). Pieteikumu iesniedzošajam māklertirgotājam ir jāiesniedz par sevi vispārīga informācija, tai skaitā par komercdarbības veidu, kurā tas plāno iesaistīties, un par pieteicēja tiešo un netiešo īpašnieku un citu kontrolējošo personu, tostarp savas izpildinstitūcijas amatpersonu, identitāti, kā arī par to, vai attiecībā uz pieteicēju vai kādu no to kontrolējošajām saistītajām personām ir veikta kriminālvajāšana, regulatora darbības vai iesniegta civiltiesiska prasība par jebkādu ar ieguldījumiem saistītu darbību. Ja SEC to nekonstatē, tai reģistrācija ir jāatsaka (Vērtspapīru biržu likuma 15. pants).

| (13) | Saskaņā ar ASV regulējumu pastāvīga atbilstība sākotnējām VVB un ATS reģistrācijas prasībām ir nosacījums nepārtrauktai to reģistrācijas spēkāesībai. Reģistrētām VVB un ATS ir gan pienākums uzturēt spēkā noteikumus, politikas un procedūras atbilstīgi saviem federālajos vērtspapīru likumos un noteikumos paredzētajiem pienākumiem, un uzturēt spēju šos pienākumus izpildīt. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar ASV regulējumu pastāvīga atbilstība sākotnējām VVB un ATS reģistrācijas prasībām ir nosacījums nepārtrauktai to reģistrācijas spēkāesībai. Reģistrētām VVB un ATS ir gan pienākums uzturēt spēkā noteikumus, politikas un procedūras atbilstīgi saviem federālajos vērtspapīru likumos un noteikumos paredzētajiem pienākumiem, un uzturēt spēju šos pienākumus izpildīt.

| (14) | Attiecībā uz iedarbīgu uzraudzību 1933. gada Vērtspapīru likums (Securities Act, turpmāk “Vērtspapīru likums”) un Biržu likums ir galvenie primārie tiesību akti, ar kuriem izveidots regulējums attiecībā uz vērtspapīru tirdzniecību ASV, kura izpildi iespējams panākt tiesā. Ar Biržu likumu SEC ir piešķirtas plašas pilnvaras attiecībā uz visiem vērtspapīru nozares aspektiem, tai skaitā pilnvaras reģistrēt, regulēt un pārraudzīt māklertirgotājus, tostarp ATS, pārveduma aģentus (transfer agents) un tīrvērtes aģentūras, kā arī ASV PRO, tostarp vērtspapīru biržas un FINRA. Biržu likumā ir arī minēti vairāki konkrēti tirgos aizliegti rīcības veidi, un tajā ir paredzētas SEC disciplināras pilnvaras pār regulētiem subjektiem un ar tiem saistītām personām. Ar Biržu likumu SEC ir pilnvarota arī pieprasīt regulārus informācijas pārskatus no komercsabiedrībām, kuru vērtspapīri tiek tirgoti publiski. Tirgus starpnieku pašregulēšana, izmantojot PRO sistēmu, ir viens no ASV normatīvā (regulatīvā) regulējuma pamatelementiem. Saskaņā ar ASV regulējumu PRO kā regulatori ir primāri atbildīgi par tādu noteikumu ieviešanu, saskaņā ar kuriem to dalībnieki veic komercdarbību, un par to dalībnieku veiktās komercdarbības uzraudzīšanu. Ja dalībnieki neievēro atbilstību ATS noteikumiem, ATS kā PRO ir pienākums vērsties pret potenciāliem savu dalībnieku izdarītiem tirgus noteikumu vai federālo vērtspapīru likumu pārkāpumiem. Tai ir arī pienākums par nozīmīgiem pārkāpumiem informēt SEC. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz iedarbīgu uzraudzību 1933. gada Vērtspapīru likums (Securities Act, turpmāk “Vērtspapīru likums”) un Biržu likums ir galvenie primārie tiesību akti, ar kuriem izveidots regulējums attiecībā uz vērtspapīru tirdzniecību ASV, kura izpildi iespējams panākt tiesā. Ar Biržu likumu SEC ir piešķirtas plašas pilnvaras attiecībā uz visiem vērtspapīru nozares aspektiem, tai skaitā pilnvaras reģistrēt, regulēt un pārraudzīt māklertirgotājus, tostarp ATS, pārveduma aģentus (transfer agents) un tīrvērtes aģentūras, kā arī ASV PRO, tostarp vērtspapīru biržas un FINRA. Biržu likumā ir arī minēti vairāki konkrēti tirgos aizliegti rīcības veidi, un tajā ir paredzētas SEC disciplināras pilnvaras pār regulētiem subjektiem un ar tiem saistītām personām. Ar Biržu likumu SEC ir pilnvarota arī pieprasīt regulārus informācijas pārskatus no komercsabiedrībām, kuru vērtspapīri tiek tirgoti publiski. Tirgus starpnieku pašregulēšana, izmantojot PRO sistēmu, ir viens no ASV normatīvā (regulatīvā) regulējuma pamatelementiem. Saskaņā ar ASV regulējumu PRO kā regulatori ir primāri atbildīgi par tādu noteikumu ieviešanu, saskaņā ar kuriem to dalībnieki veic komercdarbību, un par to dalībnieku veiktās komercdarbības uzraudzīšanu. Ja dalībnieki neievēro atbilstību ATS noteikumiem, ATS kā PRO ir pienākums vērsties pret potenciāliem savu dalībnieku izdarītiem tirgus noteikumu vai federālo vērtspapīru likumu pārkāpumiem. Tai ir arī pienākums par nozīmīgiem pārkāpumiem informēt SEC.

| (15) | Biržu likumā ir noteikts, ka visām reģistrētajām VVB ir jāspēj nodrošināt, ka to dalībnieki un ar to dalībniekiem saistītās personas ievēro atbilstību Biržu likuma un ar to saistīto noteikumu normām, kā arī saviem iekšējiem noteikumiem. Pastāvīgās VVB uzraudzības ietvaros SEC izvērtē katras biržas spēju apsekot savus dalībniekus un to darbību tirdzniecības jomā. VVB ir arī pienākums vērsties pret jebkuriem potenciāliem tās dalībnieku izdarītiem tirgus noteikumu vai federālo vērtspapīru likumu pārkāpumiem un ziņot SEC par šādiem potenciāliem pārkāpumiem. Saistībā ar savu pienākumu nodrošināt, ka dalībnieki ievēro atbilstību, katra VVB ir atbildīga par Biržu likuma un ar to saistīto noteikumu pārkāpumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības. SEC pēc sava ieskata var arī izmeklēt un saukt pie atbildības par Biržu likuma un ar to saistīto noteikumu pārkāpumiem. FINRA, kas ir uz māklertirgotājiem, tostarp ATS, orientēta PRO, ir pienākums nodrošināt savu dalībniekiem, tostarp ATS, atbilstību Biržu likuma un ar to saistīto noteikumu normām, kā arī saviem iekšējiem noteikumiem. SEC izskata arī PRO noteikumus. Ja SEC uzskata, ka PRO nepamatoti vai bez attaisnojoša iemesla nav nodrošinājusi to, ka kāds dalībnieks vai ar to saistīta persona ievēro atbilstību jebkurai šādai normai, tā saskaņā ar Biržu likuma 19. panta h) punktu ir tiesīga attiecībā pret PRO piemērot sankcijas. Saskaņā ar Biržu likuma 21. pantu SEC var izmeklēt pārkāpumus un panākt sankciju uzlikšanu PRO dalībniekiem, kuri pārkāpj PRO noteikumu. SEC pastāvīgās PRO uzraudzības ietvaros izvērtē katras VVB un FINRA spēju uzraudzīt savus dalībniekus un to darbību tirdzniecības jomā. VVB un ATS ir pienākums informēt SEC par noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

(15)

Biržu likumā ir noteikts, ka visām reģistrētajām VVB ir jāspēj nodrošināt, ka to dalībnieki un ar to dalībniekiem saistītās personas ievēro atbilstību Biržu likuma un ar to saistīto noteikumu normām, kā arī saviem iekšējiem noteikumiem. Pastāvīgās VVB uzraudzības ietvaros SEC izvērtē katras biržas spēju apsekot savus dalībniekus un to darbību tirdzniecības jomā. VVB ir arī pienākums vērsties pret jebkuriem potenciāliem tās dalībnieku izdarītiem tirgus noteikumu vai federālo vērtspapīru likumu pārkāpumiem un ziņot SEC par šādiem potenciāliem pārkāpumiem. Saistībā ar savu pienākumu nodrošināt, ka dalībnieki ievēro atbilstību, katra VVB ir atbildīga par Biržu likuma un ar to saistīto noteikumu pārkāpumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības. SEC pēc sava ieskata var arī izmeklēt un saukt pie atbildības par Biržu likuma un ar to saistīto noteikumu pārkāpumiem. FINRA, kas ir uz māklertirgotājiem, tostarp ATS, orientēta PRO, ir pienākums nodrošināt savu dalībniekiem, tostarp ATS, atbilstību Biržu likuma un ar to saistīto noteikumu normām, kā arī saviem iekšējiem noteikumiem. SEC izskata arī PRO noteikumus. Ja SEC uzskata, ka PRO nepamatoti vai bez attaisnojoša iemesla nav nodrošinājusi to, ka kāds dalībnieks vai ar to saistīta persona ievēro atbilstību jebkurai šādai normai, tā saskaņā ar Biržu likuma 19. panta h) punktu ir tiesīga attiecībā pret PRO piemērot sankcijas. Saskaņā ar Biržu likuma 21. pantu SEC var izmeklēt pārkāpumus un panākt sankciju uzlikšanu PRO dalībniekiem, kuri pārkāpj PRO noteikumu. SEC pastāvīgās PRO uzraudzības ietvaros izvērtē katras VVB un FINRA spēju uzraudzīt savus dalībniekus un to darbību tirdzniecības jomā. VVB un ATS ir pienākums informēt SEC par noteikumu grozījumiem.

| (16) | Attiecībā uz iedarbīgu izpildes panākšanu SEC ir plašas pilnvaras izmeklēt faktiskus vai potenciālus federālo vērtspapīru likumu, tostarp Biržu likuma un ar to saistīto noteikumu, pārkāpumus. SEC saskaņā ar tās uzraudzības pilnvarām var iegūt datus no regulētiem subjektiem. Turklāt savu pavēstes izsniegšanas pilnvaru ietvaros SEC no jebkuras fiziskas vai juridiskas personas jebkur ASV teritorijā var panākt dokumentu sagatavošanu vai liecības sniegšanu piespiedu kārtā. SEC ir tiesīga veikt izpildes panākšanas darbības, iesniedzot federālā rajona tiesā civilprasību vai uzsākot administratīvo procesu administratīvā tiesā, kurai piekritīgas SEC lietas, par federālo vērtspapīru likumu pārkāpumiem, tostarp iekšējas informācijas izmantošanu tirdzniecībā un tirgus manipulācijām. Civilprocesā SEC var prasīt nelikumīgi gūtas peļņas piedzīšanu, interešu aizsardzību pirmssprieduma stadijā, civiltiesiskus naudas sodus, tiesas izpildu rakstu, aizliegumu personai ieņemt amatu, t. sk. amatu akciju sabiedrības pārvaldes institūcijā, vai piedalīties mazas vērtības akciju publiskajā piedāvājumā, kā arī citus papildu aizsardzības līdzekļus (piemēram, grāmatvedības dokumentu izprasīšanu no atbildētāja). Administratīvajā procesā sankcijas var ietvert iebildumus, darbības ierobežojumus, civiltiesiskus sodus, kā arī nelikumīgi gūtas peļņas piedzīšanu vai aizliegumus konkrētām fiziskām personām, vai juridiskas personas reģistrācijas atcelšanu. SEC ir pilnvarota arī iesniegt izpildes panākšanas prasību pret kādu PRO (piem., VVB vai FINRA) par tai paredzēto funkciju neveikšanu vai nepienācīgu veikšanu. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz iedarbīgu izpildes panākšanu SEC ir plašas pilnvaras izmeklēt faktiskus vai potenciālus federālo vērtspapīru likumu, tostarp Biržu likuma un ar to saistīto noteikumu, pārkāpumus. SEC saskaņā ar tās uzraudzības pilnvarām var iegūt datus no regulētiem subjektiem. Turklāt savu pavēstes izsniegšanas pilnvaru ietvaros SEC no jebkuras fiziskas vai juridiskas personas jebkur ASV teritorijā var panākt dokumentu sagatavošanu vai liecības sniegšanu piespiedu kārtā. SEC ir tiesīga veikt izpildes panākšanas darbības, iesniedzot federālā rajona tiesā civilprasību vai uzsākot administratīvo procesu administratīvā tiesā, kurai piekritīgas SEC lietas, par federālo vērtspapīru likumu pārkāpumiem, tostarp iekšējas informācijas izmantošanu tirdzniecībā un tirgus manipulācijām. Civilprocesā SEC var prasīt nelikumīgi gūtas peļņas piedzīšanu, interešu aizsardzību pirmssprieduma stadijā, civiltiesiskus naudas sodus, tiesas izpildu rakstu, aizliegumu personai ieņemt amatu, t. sk. amatu akciju sabiedrības pārvaldes institūcijā, vai piedalīties mazas vērtības akciju publiskajā piedāvājumā, kā arī citus papildu aizsardzības līdzekļus (piemēram, grāmatvedības dokumentu izprasīšanu no atbildētāja). Administratīvajā procesā sankcijas var ietvert iebildumus, darbības ierobežojumus, civiltiesiskus sodus, kā arī nelikumīgi gūtas peļņas piedzīšanu vai aizliegumus konkrētām fiziskām personām, vai juridiskas personas reģistrācijas atcelšanu. SEC ir pilnvarota arī iesniegt izpildes panākšanas prasību pret kādu PRO (piem., VVB vai FINRA) par tai paredzēto funkciju neveikšanu vai nepienācīgu veikšanu.

| (17) | SEC ir arī tiesīga izmeklēt un veikt disciplināras vai citādas izpildes panākšanas darbības pret kādu ATS par ASV federālo vērtspapīru likumu pārkāpumiem. Turklāt SEC ir pilnvarota koordinēt savas izpildes panākšanas darbības ar sadarbības partneriem iekšzemē un ārvalstīs. Piemēram, SEC jebkurā pierādījumu iegūšanas vai izmeklēšanas stadijā lietu var nodot izskatīšanai ASV Tieslietu ministrijā – kriminālvajāšanai – vai citām krimināltiesību vai regulatīvām struktūrām. Turklāt SEC ir tiesīga sniegt saviem sadarbības partneriem iekšzemē un ārvalstīs tās rīcībā esošu nepubliskotu informāciju. |
| --- | --- |

(17)

SEC ir arī tiesīga izmeklēt un veikt disciplināras vai citādas izpildes panākšanas darbības pret kādu ATS par ASV federālo vērtspapīru likumu pārkāpumiem. Turklāt SEC ir pilnvarota koordinēt savas izpildes panākšanas darbības ar sadarbības partneriem iekšzemē un ārvalstīs. Piemēram, SEC jebkurā pierādījumu iegūšanas vai izmeklēšanas stadijā lietu var nodot izskatīšanai ASV Tieslietu ministrijā – kriminālvajāšanai – vai citām krimināltiesību vai regulatīvām struktūrām. Turklāt SEC ir tiesīga sniegt saviem sadarbības partneriem iekšzemē un ārvalstīs tās rīcībā esošu nepubliskotu informāciju.

| (18) | Tādēļ var secināt, ka uz VVB un ATS, kuras reģistrējusi ASV SEC, attiecas atļaujas saņemšanas prasība, un attiecībā uz tām pastāvīgi tiek nodrošināta iedarbīga uzraudzība un prasību izpilde. |
| --- | --- |

(18)

Tādēļ var secināt, ka uz VVB un ATS, kuras reģistrējusi ASV SEC, attiecas atļaujas saņemšanas prasība, un attiecībā uz tām pastāvīgi tiek nodrošināta iedarbīga uzraudzība un prasību izpilde.

| (19) | Otrais nosacījums: trešo valstu tirdzniecības vietās ir jābūt spēkā skaidriem un pārredzamiem noteikumiem par vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai, lai šādi vērtspapīri būtu brīvi apgrozāmi un to tirdzniecība varētu norisināties taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā. |
| --- | --- |

(19)

Otrais nosacījums: trešo valstu tirdzniecības vietās ir jābūt spēkā skaidriem un pārredzamiem noteikumiem par vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai, lai šādi vērtspapīri būtu brīvi apgrozāmi un to tirdzniecība varētu norisināties taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā.

| (20) | Saskaņā ar Biržu likuma 12. panta a) punktu kādas ASV VVB sarakstā iekļautu vērtspapīru emitentam tie ir jāreģistrē attiecīgajā VVB. Lai reģistrētu vērtspapīrus, emitentam ir jāiesniedz pieteikums biržai, kuras sarakstā tiks iekļauti tā vērtspapīri; emitentam ir arī jāiesniedz SEC pārskati par reģistrētajiem vērtspapīriem. Tiklīdz VVB ir apstiprinājusi vērtspapīru iekļaušanu sarakstā un reģistrāciju, tās pārvaldes institūcija iesniedz SEC attiecīgu apliecinājumu. Visiem vērtspapīriem, kuri tiek tirgoti kādā VVB, un ATS, kurās notiek tirdzniecība ar biržas sarakstā iekļautiem vērtspapīriem, ir jāatbilst standartiem par iekļaušanu biržas sarakstā, kuri izklāstīti attiecīgās biržas noteikumos, kas iesniedzami SEC saskaņā ar Biržu likuma 19. panta b) punktu un 19.b-4. noteikumu. Uz vērtspapīriem, kuri nav iekļauti biržas sarakstā, bet tiek tirgoti publiski kādā ATS, attiecas SEC informācijas atklāšanas noteikumi un citi standarti, ko piemēro publiski tirgotiem vērtspapīriem. SEC noteikumos un standartos par iekļaušanu biržas sarakstā ir noteikts, ka emitenti laikus sniedz informāciju, kas būtu būtiski svarīga ieguldītājiem, vai kas, iespējams, nozīmīgi ietekmēs konkrēta emitenta vērtspapīru cenu. 10.A panta m) punktā un 10.A-3. noteikumā ir arī noteikts, ka katra VVB aizliedz tādu emitentu vērtspapīru iekļaušanu biržas sarakstā, kuri neatbilst revīzijas komitejas prasībām, kas izklāstītas minētajā likumā un noteikumā. Vērtspapīru likumā ir paredzēts, ka ieguldītāji saņem finanšu informāciju un citu nozīmīgu informāciju par vērtspapīriem, kuri tiek piedāvāti publiskā apgrozībā, un par to emitentiem, un ka ir aizliegts sniegt maldinošus, nepatiesus apliecinājumus un veikt citādas krāpnieciskas darbības saistībā ar vērtspapīru pārdošanu. VVB ir pienākums ieviest skaidrus un pārredzamus noteikumus par vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai. Vērtspapīriem ir jābūt brīvā apgrozībā, un tiem ir jāatbilst konkrētiem kritērijiem attiecībā uz vērtspapīru izplatīšanu plašai sabiedrībai un tādu informāciju par attiecīgo vērtspapīru un emitentu, kas ir nepieciešama, lai konstatētu vērtspapīra vērtību. VVB nevar reģistrēt vērtspapīrus, attiecībā uz kuriem trūkst publiski pieejamas informācijas par vērtspapīriem un emitentu. Un visbeidzot, pienācīga vērtspapīru tirdzniecība kādā VVB vai ATS tiek nodrošināta ar SEC pilnvarām konkrētos apstākļos apturēt tirdzniecību un izdot ārkārtas rīkojumus. Saskaņā ar Biržu likuma 12. panta k) punkta 1. apakšpunkta A) punktu, ja tas ir plašas sabiedrības interesēs un nepieciešams ieguldītāju interešu aizsardzībai, SEC var izdot rīkojumu, ar ko tā steidzamības kārtā uz laiku aptur visu tirdzniecību ar konkrēta emitenta akcijām. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Biržu likuma 12. panta a) punktu kādas ASV VVB sarakstā iekļautu vērtspapīru emitentam tie ir jāreģistrē attiecīgajā VVB. Lai reģistrētu vērtspapīrus, emitentam ir jāiesniedz pieteikums biržai, kuras sarakstā tiks iekļauti tā vērtspapīri; emitentam ir arī jāiesniedz SEC pārskati par reģistrētajiem vērtspapīriem. Tiklīdz VVB ir apstiprinājusi vērtspapīru iekļaušanu sarakstā un reģistrāciju, tās pārvaldes institūcija iesniedz SEC attiecīgu apliecinājumu. Visiem vērtspapīriem, kuri tiek tirgoti kādā VVB, un ATS, kurās notiek tirdzniecība ar biržas sarakstā iekļautiem vērtspapīriem, ir jāatbilst standartiem par iekļaušanu biržas sarakstā, kuri izklāstīti attiecīgās biržas noteikumos, kas iesniedzami SEC saskaņā ar Biržu likuma 19. panta b) punktu un 19.b-4. noteikumu. Uz vērtspapīriem, kuri nav iekļauti biržas sarakstā, bet tiek tirgoti publiski kādā ATS, attiecas SEC informācijas atklāšanas noteikumi un citi standarti, ko piemēro publiski tirgotiem vērtspapīriem. SEC noteikumos un standartos par iekļaušanu biržas sarakstā ir noteikts, ka emitenti laikus sniedz informāciju, kas būtu būtiski svarīga ieguldītājiem, vai kas, iespējams, nozīmīgi ietekmēs konkrēta emitenta vērtspapīru cenu. 10.A panta m) punktā un 10.A-3. noteikumā ir arī noteikts, ka katra VVB aizliedz tādu emitentu vērtspapīru iekļaušanu biržas sarakstā, kuri neatbilst revīzijas komitejas prasībām, kas izklāstītas minētajā likumā un noteikumā. Vērtspapīru likumā ir paredzēts, ka ieguldītāji saņem finanšu informāciju un citu nozīmīgu informāciju par vērtspapīriem, kuri tiek piedāvāti publiskā apgrozībā, un par to emitentiem, un ka ir aizliegts sniegt maldinošus, nepatiesus apliecinājumus un veikt citādas krāpnieciskas darbības saistībā ar vērtspapīru pārdošanu. VVB ir pienākums ieviest skaidrus un pārredzamus noteikumus par vērtspapīru pielaidi tirdzniecībai. Vērtspapīriem ir jābūt brīvā apgrozībā, un tiem ir jāatbilst konkrētiem kritērijiem attiecībā uz vērtspapīru izplatīšanu plašai sabiedrībai un tādu informāciju par attiecīgo vērtspapīru un emitentu, kas ir nepieciešama, lai konstatētu vērtspapīra vērtību. VVB nevar reģistrēt vērtspapīrus, attiecībā uz kuriem trūkst publiski pieejamas informācijas par vērtspapīriem un emitentu. Un visbeidzot, pienācīga vērtspapīru tirdzniecība kādā VVB vai ATS tiek nodrošināta ar SEC pilnvarām konkrētos apstākļos apturēt tirdzniecību un izdot ārkārtas rīkojumus. Saskaņā ar Biržu likuma 12. panta k) punkta 1. apakšpunkta A) punktu, ja tas ir plašas sabiedrības interesēs un nepieciešams ieguldītāju interešu aizsardzībai, SEC var izdot rīkojumu, ar ko tā steidzamības kārtā uz laiku aptur visu tirdzniecību ar konkrēta emitenta akcijām.

| (21) | ASV normatīvais regulējums ietver prasības sniegt pirmstirdzniecības informāciju tirgus dalībniekiem. Vērtspapīru likumi un noteikumi un PRO iekšējie noteikumi paredz reāllaika pārskatu iesniegšanu par labāko pirkuma cenas piedāvājumu, labāko pārdevuma cenas piedāvājumu un apjomu par katru attiecīgo akciju piedāvāto cenu tās VVB vai ATS ietvaros, kurā tiek tirgoti vismaz 5 % no darījumu apjoma attiecībā uz konkrētu NMS akciju un kurā rīkojumi tiek uzrādīti jebkurai personai. Šā 5 % sliekšņa pamatā ir 301. noteikuma b) punkta 3. un 5. apakšpunkts, un to aprēķina, izmantojot akciju apjomus, kas tiek ziņoti ASV konsolidētajām datu sistēmām. SEC ir tiesīga pārbaudīt ATS atbilstību federālajiem vērtspapīru likumiem un ATS noteikumiem, tai skaitā to, vai kāda ATS ir pārsniegusi šo 5 % slieksni, un to, vai attiecīgā gadījumā tiek ievērota ATS noteikumos (301. noteikuma b) punkta 3. apakšpunktā) ietvertā prasība. Saskaņā SEC 602. noteikumu katras VVB ir pienākums apkopot, apstrādāt un padarīt pieejamu pārdevējiem labāko pirkuma cenas piedāvājumu, labāko pārdevuma cenas piedāvājumu un summāro apjomu par katru attiecīgo akciju piedāvāto cenu. Informācija tiek darīta pieejama plašai sabiedrībai ar taisnīgiem, loģiskiem un nediskriminējošiem noteikumiem. Plašas sabiedrības interesēs un atbilstīgi ieguldītāju interešu aizsardzībai un taisnīgu un pienācīgu tirgu uzturēšanai Biržu likuma 11.A panta a) punkta 1. apakšpunkta C) punktā un ar to saistītajos noteikumos ir paredzēts VVB pienākums nodrošināt, ka mākleriem, tirgotājiem un ieguldītājiem ir pieejama informācija par vērtspapīru cenu piedāvājumiem un darījumiem ar vērtspapīriem. ASV normatīvais regulējums arī ietver prasības laikus sniegt tirgus dalībniekiem pēctirdzniecības informāciju, tai skaitā par darījumu cenām, apjomu un norises laiku. Ar NMS noteikumiem saistītajā 601. noteikuma a) punktā ir paredzēts, ka biržas un FINRA iesniedz SEC apstiprināšanai darījumu pārskatu iesniegšanas plānus. SEC un PRO noteikumi paredz reāllaika pārskatu iesniegšanu par darījumiem biržās un ATS ietvaros. Māklertirgotājiem, tostarp ATS, ir jāiesniedz FINRA informācija par darījumiem tās tālākai izplatīšanai. |
| --- | --- |

(21)

ASV normatīvais regulējums ietver prasības sniegt pirmstirdzniecības informāciju tirgus dalībniekiem. Vērtspapīru likumi un noteikumi un PRO iekšējie noteikumi paredz reāllaika pārskatu iesniegšanu par labāko pirkuma cenas piedāvājumu, labāko pārdevuma cenas piedāvājumu un apjomu par katru attiecīgo akciju piedāvāto cenu tās VVB vai ATS ietvaros, kurā tiek tirgoti vismaz 5 % no darījumu apjoma attiecībā uz konkrētu NMS akciju un kurā rīkojumi tiek uzrādīti jebkurai personai. Šā 5 % sliekšņa pamatā ir 301. noteikuma b) punkta 3. un 5. apakšpunkts, un to aprēķina, izmantojot akciju apjomus, kas tiek ziņoti ASV konsolidētajām datu sistēmām. SEC ir tiesīga pārbaudīt ATS atbilstību federālajiem vērtspapīru likumiem un ATS noteikumiem, tai skaitā to, vai kāda ATS ir pārsniegusi šo 5 % slieksni, un to, vai attiecīgā gadījumā tiek ievērota ATS noteikumos (301. noteikuma b) punkta 3. apakšpunktā) ietvertā prasība. Saskaņā SEC 602. noteikumu katras VVB ir pienākums apkopot, apstrādāt un padarīt pieejamu pārdevējiem labāko pirkuma cenas piedāvājumu, labāko pārdevuma cenas piedāvājumu un summāro apjomu par katru attiecīgo akciju piedāvāto cenu. Informācija tiek darīta pieejama plašai sabiedrībai ar taisnīgiem, loģiskiem un nediskriminējošiem noteikumiem. Plašas sabiedrības interesēs un atbilstīgi ieguldītāju interešu aizsardzībai un taisnīgu un pienācīgu tirgu uzturēšanai Biržu likuma 11.A panta a) punkta 1. apakšpunkta C) punktā un ar to saistītajos noteikumos ir paredzēts VVB pienākums nodrošināt, ka mākleriem, tirgotājiem un ieguldītājiem ir pieejama informācija par vērtspapīru cenu piedāvājumiem un darījumiem ar vērtspapīriem. ASV normatīvais regulējums arī ietver prasības laikus sniegt tirgus dalībniekiem pēctirdzniecības informāciju, tai skaitā par darījumu cenām, apjomu un norises laiku. Ar NMS noteikumiem saistītajā 601. noteikuma a) punktā ir paredzēts, ka biržas un FINRA iesniedz SEC apstiprināšanai darījumu pārskatu iesniegšanas plānus. SEC un PRO noteikumi paredz reāllaika pārskatu iesniegšanu par darījumiem biržās un ATS ietvaros. Māklertirgotājiem, tostarp ATS, ir jāiesniedz FINRA informācija par darījumiem tās tālākai izplatīšanai.

| (22) | Tādēļ var secināt, ka VVB un ATS, kuras reģistrējusi SEC, ir ieviesušas skaidrus un pārredzamus noteikumus par vērtspapīru tirdzniecības atļaujas izsniegšanu, tā ka ir iespējama šādu vērtspapīru tirdzniecība taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā un tie ir brīvi apgrozāmi. |
| --- | --- |

(22)

Tādēļ var secināt, ka VVB un ATS, kuras reģistrējusi SEC, ir ieviesušas skaidrus un pārredzamus noteikumus par vērtspapīru tirdzniecības atļaujas izsniegšanu, tā ka ir iespējama šādu vērtspapīru tirdzniecība taisnīgā, pienācīgā un efektīvā veidā un tie ir brīvi apgrozāmi.

| (23) | Trešais nosacījums: uz vērtspapīru emitentiem jāattiecina prasība regulāri un pastāvīgi sniegt informāciju, tādējādi nodrošinot ieguldītāju interešu augsta līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

(23)

Trešais nosacījums: uz vērtspapīru emitentiem jāattiecina prasība regulāri un pastāvīgi sniegt informāciju, tādējādi nodrošinot ieguldītāju interešu augsta līmeņa aizsardzību.

| (24) | Emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot kādā ASV VVB, ir jāpublicē gada un starpposma finanšu pārskati. Biržu likuma 13. panta a) punktā vai 15. panta c) punktā ietvertās pārskatu sniegšanas prasības attiecas arī uz sarakstā iekļautu akciju emitentiem un komercsabiedrībām, kuru akcijas atļauts tirgot. Vērtspapīrus, kurus atļauts tirgot kādā ASV VVB, var tirgot arī citā VVB vai ATS. Pienākums sniegt pārskatus uz šādiem emitentiem attiecas neatkarīgi tā, kurā tirdzniecības vietā notiek konkrēti tirdzniecības darījumi. Vispusīga un laikus sniegta informācija par akciju emitentiem dod ieguldītājiem iespēju novērtēt emitentu komercdarbības rezultātus un nodrošina ieguldītājiem atbilstošu pārredzamību, izmantojot regulāru informācijas plūsmu. |
| --- | --- |

(24)

Emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot kādā ASV VVB, ir jāpublicē gada un starpposma finanšu pārskati. Biržu likuma 13. panta a) punktā vai 15. panta c) punktā ietvertās pārskatu sniegšanas prasības attiecas arī uz sarakstā iekļautu akciju emitentiem un komercsabiedrībām, kuru akcijas atļauts tirgot. Vērtspapīrus, kurus atļauts tirgot kādā ASV VVB, var tirgot arī citā VVB vai ATS. Pienākums sniegt pārskatus uz šādiem emitentiem attiecas neatkarīgi tā, kurā tirdzniecības vietā notiek konkrēti tirdzniecības darījumi. Vispusīga un laikus sniegta informācija par akciju emitentiem dod ieguldītājiem iespēju novērtēt emitentu komercdarbības rezultātus un nodrošina ieguldītājiem atbilstošu pārredzamību, izmantojot regulāru informācijas plūsmu.

| (25) | Tādēļ var secināt, ka uz emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot pie VVB un ATS, attiecas prasības par regulāru un pastāvīgu informācijas sniegšanu, nodrošinot ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī. |
| --- | --- |

(25)

Tādēļ var secināt, ka uz emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot pie VVB un ATS, attiecas prasības par regulāru un pastāvīgu informācijas sniegšanu, nodrošinot ieguldītāju interešu aizsardzību augstā līmenī.

| (26) | Ceturtais nosacījums: trešo valstu tiesiskajam regulējumam un uzraudzības sistēmai ir jānodrošina tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas. |
| --- | --- |

(26)

Ceturtais nosacījums: trešo valstu tiesiskajam regulējumam un uzraudzības sistēmai ir jānodrošina tirgus pārredzamība un integritāte, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas.

| (27) | Ar ASV federālajiem vērtspapīru likumiem ir izveidots vispusīgs tiesiskais regulējums, ar ko paredzēts nodrošināt tirgus integritāti un novērst iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijas. Šis regulējums aizliedz (un pilnvaro SEC iesniegt izpildes panākšanas prasību pret) rīcību, kas varētu izraisīt tirgu darbības izkropļošanu, piemēram, tirgus manipulācijas un nepatiesas vai maldinošas informācijas izplatīšanu (citstarp Biržu likuma 9. panta a) punkts, 10. panta b) punkts, 14. panta e) punkts, 15. panta c) punkts un ar to saistītais 10.b-5. noteikums). Federālie vērtspapīru likumi (piem., Vērtspapīru likuma 17. panta a) punkts, Biržu likuma 10. panta b) punkts un ar to saistītais 10.b-5. noteikums aizliedz arī iekšējas informācijas izmantošanu tirdzniecībā. SEC var iesniegt izpildes panākšanas prasību pret personu par vērtspapīru pirkšanu vai pārdošanu, balstoties uz būtisku, nepubliskotu informāciju, kas iegūta vai izmantota, pārkāpjot fiduciāro jeb uzticības pienākumu, vai par šādas informācijas izpaušanu, pārkāpjot savus pienākumus (Vērtspapīru likuma 17. panta a) punkts un 10. panta b) punkts un Biržu likuma 10.b-5. noteikums). |
| --- | --- |

(27)

Ar ASV federālajiem vērtspapīru likumiem ir izveidots vispusīgs tiesiskais regulējums, ar ko paredzēts nodrošināt tirgus integritāti un novērst iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijas. Šis regulējums aizliedz (un pilnvaro SEC iesniegt izpildes panākšanas prasību pret) rīcību, kas varētu izraisīt tirgu darbības izkropļošanu, piemēram, tirgus manipulācijas un nepatiesas vai maldinošas informācijas izplatīšanu (citstarp Biržu likuma 9. panta a) punkts, 10. panta b) punkts, 14. panta e) punkts, 15. panta c) punkts un ar to saistītais 10.b-5. noteikums). Federālie vērtspapīru likumi (piem., Vērtspapīru likuma 17. panta a) punkts, Biržu likuma 10. panta b) punkts un ar to saistītais 10.b-5. noteikums aizliedz arī iekšējas informācijas izmantošanu tirdzniecībā. SEC var iesniegt izpildes panākšanas prasību pret personu par vērtspapīru pirkšanu vai pārdošanu, balstoties uz būtisku, nepubliskotu informāciju, kas iegūta vai izmantota, pārkāpjot fiduciāro jeb uzticības pienākumu, vai par šādas informācijas izpaušanu, pārkāpjot savus pienākumus (Vērtspapīru likuma 17. panta a) punkts un 10. panta b) punkts un Biržu likuma 10.b-5. noteikums).

| (28) | Tādēļ var secināt, ka ASV tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina tirgus pārredzamību un integritāti, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas. |
| --- | --- |

(28)

Tādēļ var secināt, ka ASV tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma nodrošina tirgus pārredzamību un integritāti, novēršot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas.

| (29) | Tādēļ var secināt arī to, ka tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, ko piemēro attiecībā uz VVB un ATS, kuras reģistrējusi SEC, atbilst iepriekš minētajiem četriem nosacījumiem attiecībā uz tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu un līdz ar to ir uzskatāms par tādu, kas nodrošina sistēmu, kas līdzvērtīga Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014, Regulā (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvā 2004/109/EK noteiktajām prasībām attiecībā uz tirdzniecības vietām. |
| --- | --- |

(29)

Tādēļ var secināt arī to, ka tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, ko piemēro attiecībā uz VVB un ATS, kuras reģistrējusi SEC, atbilst iepriekš minētajiem četriem nosacījumiem attiecībā uz tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu un līdz ar to ir uzskatāms par tādu, kas nodrošina sistēmu, kas līdzvērtīga Direktīvā 2014/65/ES, Regulā (ES) Nr. 600/2014, Regulā (ES) Nr. 596/2014 un Direktīvā 2004/109/EK noteiktajām prasībām attiecībā uz tirdzniecības vietām.

| (30) | Šis lēmums ir pieņemts, balstoties uz informāciju par tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu, kas piemērojami SEC reģistrētajām VVB un ATS, kurās pēc atsevišķas pielaides tirdzniecībai VVB ietvaros tiek tirgotas akcijas, attiecībā uz kurām saņemta atļauja tirdzniecībai Eiropas Savienībā. Tādēļ šis lēmums neattiecas uz ATS, kurās akcijas, attiecībā uz kurām saņemta atļauja tirdzniecībai Eiropas Savienībā, tiek tirgotas bez šādas atsevišķas pielaides iegūšanas. |
| --- | --- |

(30)

Šis lēmums ir pieņemts, balstoties uz informāciju par tiesisko regulējumu un uzraudzības sistēmu, kas piemērojami SEC reģistrētajām VVB un ATS, kurās pēc atsevišķas pielaides tirdzniecībai VVB ietvaros tiek tirgotas akcijas, attiecībā uz kurām saņemta atļauja tirdzniecībai Eiropas Savienībā. Tādēļ šis lēmums neattiecas uz ATS, kurās akcijas, attiecībā uz kurām saņemta atļauja tirdzniecībai Eiropas Savienībā, tiek tirgotas bez šādas atsevišķas pielaides iegūšanas.

| (31) | Lēmums tiks papildināts arī ar sadarbības mehānismiem, ar kuriem paredzēts nodrošināt iedarbīgu informācijas apmaiņu un uzraudzības darbību koordināciju starp valstu kompetentajām iestādēm un SEC. |
| --- | --- |

(31)

Lēmums tiks papildināts arī ar sadarbības mehānismiem, ar kuriem paredzēts nodrošināt iedarbīgu informācijas apmaiņu un uzraudzības darbību koordināciju starp valstu kompetentajām iestādēm un SEC.

| (32) | Šis lēmums ir pieņemts, balstoties uz informāciju par juridiski saistošām prasībām attiecībā uz VVB un ATS, kas šā lēmuma pieņemšanas brīdī tiek piemērotas ASV. Komisijai būtu jāturpina regulāri uzraudzīt, kā attīstās tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz minētajām tirdzniecības vietām, tirgus attīstība, uzraudzības sadarbības efektivitāte uzraudzības un prasību izpildes jomā un to nosacījumu izpilde, uz kuru pamata ir pieņemts šis lēmums. |
| --- | --- |

(32)

Šis lēmums ir pieņemts, balstoties uz informāciju par juridiski saistošām prasībām attiecībā uz VVB un ATS, kas šā lēmuma pieņemšanas brīdī tiek piemērotas ASV. Komisijai būtu jāturpina regulāri uzraudzīt, kā attīstās tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma attiecībā uz minētajām tirdzniecības vietām, tirgus attīstība, uzraudzības sadarbības efektivitāte uzraudzības un prasību izpildes jomā un to nosacījumu izpilde, uz kuru pamata ir pieņemts šis lēmums.

| (33) | Šajā nolūkā Komisijai būtu regulāri jāpārskata ASV tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, kas piemērojami attiecībā uz VVB un ATS. Tas neskar iespējamību, ka Komisija jebkurā brīdī veic speciālu pārskatīšanu, ja attiecīgās norises liek Komisijai no jauna novērtēt šajā lēmumā konstatēto līdzvērtīgumu, it īpaši ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar tirdzniecības darījumu izpildi ATS ietvaros viena gada laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Līdz ar atkārtotu novērtēšanu šis lēmums varētu tikt atcelts. |
| --- | --- |

(33)

Šajā nolūkā Komisijai būtu regulāri jāpārskata ASV tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma, kas piemērojami attiecībā uz VVB un ATS. Tas neskar iespējamību, ka Komisija jebkurā brīdī veic speciālu pārskatīšanu, ja attiecīgās norises liek Komisijai no jauna novērtēt šajā lēmumā konstatēto līdzvērtīgumu, it īpaši ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar tirdzniecības darījumu izpildi ATS ietvaros viena gada laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Līdz ar atkārtotu novērtēšanu šis lēmums varētu tikt atcelts.

| (34) | Ņemot vērā, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvas 2014/65/ES piemērošana sākas 2018. gada 3. janvārī, ir nepieciešams, lai šis lēmums stātos spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā, ka Regulas (ES) Nr. 600/2014 un Direktīvas 2014/65/ES piemērošana sākas 2018. gada 3. janvārī, ir nepieciešams, lai šis lēmums stātos spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (35) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi saskan ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(35)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi saskan ar Eiropas Vērtspapīru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 600/2014 23. panta 1. punkta vajadzībām Amerikas Savienotajās Valstīs Vērtspapīru un biržu komisijas (SEC) reģistrētajām un šā lēmuma pielikumā minētajām valsts mēroga vērtspapīru biržām un alternatīvajām tirdzniecības sistēmām piemērojamais tiesiskais regulējums un uzraudzības sistēma ir uzskatāmi par līdzvērtīgiem prasībām attiecībā uz Direktīvā 2014/65/ES definētajiem regulētajiem tirgiem, kuras izriet no Regulas (ES) Nr. 596/2014, Direktīvas 2014/65/ES III sadaļas, Regulas (ES) Nr. 600/2014 II sadaļas un Direktīvas 2004/109/EK, un ir uzskatāms, ka tām tiek piemērota iedarbīga uzraudzība un prasību izpildes nodrošināšana.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2017. gada 13. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Valsts mēroga vērtspapīru biržas, kuras reģistrējusi ASV Vērtspapīru un biržu komisija (SEC) un kuras uzskatāmas par līdzvērtīgām Direktīvā 2014/65/ES definētajiem regulētajiem tirgiem:

| a) | “BOX Options Exchange LLC” |
| --- | --- |

a)

“BOX Options Exchange LLC”

| b) | “Cboe BYX Exchange, Inc.” (iepriekš “Bats BYX Exchange, Inc.”; “BATS Y-Exchange, Inc.”) |
| --- | --- |

b)

“Cboe BYX Exchange, Inc.” (iepriekš “Bats BYX Exchange, Inc.”; “BATS Y-Exchange, Inc.”)

| c) | “Cboe BZX Exchange, Inc.” (iepriekš “Bats BZX Exchange, Inc.”; “BATS Exchange, Inc.”) |
| --- | --- |

c)

“Cboe BZX Exchange, Inc.” (iepriekš “Bats BZX Exchange, Inc.”; “BATS Exchange, Inc.”)

| d) | “Cboe C2 Exchange, Inc.” |
| --- | --- |

d)

“Cboe C2 Exchange, Inc.”

| e) | “Cboe EDGA Exchange, Inc.” (iepriekš “Bats EDGA Exchange, Inc.”; “EDGA Exchange, Inc.”) |
| --- | --- |

e)

“Cboe EDGA Exchange, Inc.” (iepriekš “Bats EDGA Exchange, Inc.”; “EDGA Exchange, Inc.”)

| f) | “Cboe EDGX Exchange, Inc.” (iepriekš “Bats EDGX Exchange, Inc.”; “EDGX Exchange, Inc.”) |
| --- | --- |

f)

“Cboe EDGX Exchange, Inc.” (iepriekš “Bats EDGX Exchange, Inc.”; “EDGX Exchange, Inc.”)

| g) | “Cboe Exchange, Inc.” |
| --- | --- |

g)

“Cboe Exchange, Inc.”

| h) | “Chicago Stock Exchange, Inc.” |
| --- | --- |

h)

“Chicago Stock Exchange, Inc.”

| i) | “The Investors Exchange LLC” |
| --- | --- |

i)

“The Investors Exchange LLC”

| j) | “Miami International Securities Exchange” |
| --- | --- |

j)

“Miami International Securities Exchange”

| k) | “MIAX PEARL, LLC” |
| --- | --- |

k)

“MIAX PEARL, LLC”

| l) | “Nasdaq BX, Inc.” (iepriekš “NASDAQ OMX BX, Inc.”; “Boston Stock Exchange”) |
| --- | --- |

l)

“Nasdaq BX, Inc.” (iepriekš “NASDAQ OMX BX, Inc.”; “Boston Stock Exchange”)

| m) | “Nasdaq GEMX, LLC” (iepriekš “ISE Gemini”) |
| --- | --- |

m)

“Nasdaq GEMX, LLC” (iepriekš “ISE Gemini”)

| n) | “Nasdaq ISE, LLC” (iepriekš “International Securities Exchange, LLC”) |
| --- | --- |

n)

“Nasdaq ISE, LLC” (iepriekš “International Securities Exchange, LLC”)

| o) | “Nasdaq MRX, LLC” (iepriekš “ISE Mercury”) |
| --- | --- |

o)

“Nasdaq MRX, LLC” (iepriekš “ISE Mercury”)

| p) | “Nasdaq PHLX LLC” (iepriekš “NASDAQ OMX PHLX, LLC”; “Philadelphia Stock Exchange”) |
| --- | --- |

p)

“Nasdaq PHLX LLC” (iepriekš “NASDAQ OMX PHLX, LLC”; “Philadelphia Stock Exchange”)

| q) | “The Nasdaq Stock Market” |
| --- | --- |

q)

“The Nasdaq Stock Market”

| r) | “New York Stock Exchange LLC” |
| --- | --- |

r)

“New York Stock Exchange LLC”

| s) | “NYSE Arca, Inc.” |
| --- | --- |

s)

“NYSE Arca, Inc.”

| t) | “NYSE MKT LLC” (iepriekš “NYSE AMEX un “American Stock Exchange”) |
| --- | --- |

t)

“NYSE MKT LLC” (iepriekš “NYSE AMEX un “American Stock Exchange”)

| u) | “NYSE National, Inc.” (iepriekš “National Stock Exchange, Inc.”) |
| --- | --- |

u)

“NYSE National, Inc.” (iepriekš “National Stock Exchange, Inc.”)

Alternatīvās tirdzniecības sistēmas, kuras reģistrējusi ASV Vērtspapīru un biržu komisija un kuras uzskatāmas par līdzvērtīgām Direktīvā 2014/65/ES definētajiem regulētajiem tirgiem:

| a) | “Aqua Securities L.P.” |
| --- | --- |

a)

“Aqua Securities L.P.”

| b) | “ATS-1” |
| --- | --- |

b)

“ATS-1”

| c) | “ATS-4” |
| --- | --- |

c)

“ATS-4”

| d) | “ATS-6” |
| --- | --- |

d)

“ATS-6”

| e) | “Barclays ATS” |
| --- | --- |

e)

“Barclays ATS”

| f) | “Barclays DirectEx” |
| --- | --- |

f)

“Barclays DirectEx”

| g) | “BIDS Trading, L.P.” |
| --- | --- |

g)

“BIDS Trading, L.P.”

| h) | “CIOI” |
| --- | --- |

h)

“CIOI”

| i) | “CitiBLOC” |
| --- | --- |

i)

“CitiBLOC”

| j) | “CITICROSS” |
| --- | --- |

j)

“CITICROSS”

| k) | “CODA Markets, Inc” |
| --- | --- |

k)

“CODA Markets, Inc”

| l) | “Credit Suisse Securities (USA) LLC” |
| --- | --- |

l)

“Credit Suisse Securities (USA) LLC”

| m) | “Deutsche Bank Securities, Inc” |
| --- | --- |

m)

“Deutsche Bank Securities, Inc”

| n) | “eBX LLC” |
| --- | --- |

n)

“eBX LLC”

| o) | “Instinct X” |
| --- | --- |

o)

“Instinct X”

| p) | “Instinet Continuous Block Crossing System (CBX)” |
| --- | --- |

p)

“Instinet Continuous Block Crossing System (CBX)”

| q) | “Instinet, LLC (Instinet Crossing, Instinet BLX)” |
| --- | --- |

q)

“Instinet, LLC (Instinet Crossing, Instinet BLX)”

| r) | “Instinet, LLC (BlockCross)” |
| --- | --- |

r)

“Instinet, LLC (BlockCross)”

| s) | “JPB-X” |
| --- | --- |

s)

“JPB-X”

| t) | “J.P. Morgan ATS (“JPM-X”)” |
| --- | --- |

t)

“J.P. Morgan ATS (“JPM-X”)”

| u) | “JSVC LLC” |
| --- | --- |

u)

“JSVC LLC”

| v) | “LiquidNet H2O ATS” |
| --- | --- |

v)

“LiquidNet H2O ATS”

| w) | “Liquidnet Negotiation ATS” |
| --- | --- |

w)

“Liquidnet Negotiation ATS”

| x) | “Luminex Trading & Analytics LLC” |
| --- | --- |

x)

“Luminex Trading & Analytics LLC”

| y) | “National Financial Services, LLC” |
| --- | --- |

y)

“National Financial Services, LLC”

| z) | “POSIT” |
| --- | --- |

z)

“POSIT”

| (aa) | “SIGMA X2” |
| --- | --- |

(aa)

“SIGMA X2”

| (bb) | “Spot Quote LLC” |
| --- | --- |

(bb)

“Spot Quote LLC”

| (cc) | “Spread Zero LLC” |
| --- | --- |

(cc)

“Spread Zero LLC”

| (dd) | “UBS ATS” |
| --- | --- |

(dd)

“UBS ATS”

| (ee) | “Ustocktrade” |
| --- | --- |

(ee)

“Ustocktrade”

| (ff) | “Virtu MatchIt” |
| --- | --- |

(ff)

“Virtu MatchIt”

| (gg) | “XE” |
| --- | --- |

(gg)

“XE”

---