# Uradni list L 286/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 286 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 601. november 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 286

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 601. november 2017

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2017/1953 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2017 o spremembi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014, kar zadeva spodbujanje internetne povezljivosti v lokalnih skupnostih (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2017/1954 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2017 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1030/2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav | 9 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2017/1953 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2017 o spremembi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014, kar zadeva spodbujanje internetne povezljivosti v lokalnih skupnostih (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) 2017/1954 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2017 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1030/2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 1.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 286/1

---

UREDBA (EU) 2017/1953 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 25. oktobra 2017

o spremembi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014, kar zadeva spodbujanje internetne povezljivosti v lokalnih skupnostih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporočilo Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti določa evropsko vizijo internetne povezljivosti za državljane in podjetja na enotnem digitalnem trgu in opisuje več ukrepov, s katerimi bi bilo mogoče izboljšati povezljivost v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Sporočilo Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti določa evropsko vizijo internetne povezljivosti za državljane in podjetja na enotnem digitalnem trgu in opisuje več ukrepov, s katerimi bi bilo mogoče izboljšati povezljivost v Uniji.

| (2) | Komisija v svojem sporočilu z dne 26. avgusta 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda opozarja, da strategija Evropa 2020 poudarja pomen uvajanja širokopasovnih povezav za spodbujanje socialne vključenosti in konkurenčnosti v Uniji ter ponovno potrjuje cilj, da se do leta 2020 vsem Evropejcem zagotovi dostop do internetnih povezav, hitrejših od 30 Mb/s, in da se polovica ali več evropskih gospodinjstev naroči na internetno povezavo s hitrostjo nad 100 Mb/s. |
| --- | --- |

(2)

Komisija v svojem sporočilu z dne 26. avgusta 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda opozarja, da strategija Evropa 2020 poudarja pomen uvajanja širokopasovnih povezav za spodbujanje socialne vključenosti in konkurenčnosti v Uniji ter ponovno potrjuje cilj, da se do leta 2020 vsem Evropejcem zagotovi dostop do internetnih povezav, hitrejših od 30 Mb/s, in da se polovica ali več evropskih gospodinjstev naroči na internetno povezavo s hitrostjo nad 100 Mb/s.

| (3) | Komisija v svojem sporočilu z dne 14. septembra 2016 med ukrepi v podporo vizije o internetni povezljivosti po vsej Uniji spodbuja uvedbo lokalnih brezžičnih točk dostopa z enostavnimi postopki načrtovanja in manj regulativnimi ovirami. Take točke dostopa, tudi tiste, ki imajo pomožno vlogo pri opravljanju drugih javnih storitev ali ki so po naravi nekomercialne, lahko pomembno prispevajo k izboljšanju sedanjih brezžičnih komunikacijskih omrežij in k uvedbi prihodnjih generacij tovrstnih omrežij, saj omogočajo natančnejšo pokritost v skladu s spreminjajočimi se potrebami. Te točke dostopa bi morale imeti možnost tvoriti del omrežja z enotnim sistemom avtentikacije, ki je veljaven po vsej Uniji, druga omrežja brezplačne brezžične povezljivosti pa bi morala imetimožnost vključitve v ta sistem. Naveden sistem bi moral biti v skladu z zahtevami Unije o varstvu osebnih podatkov in Uredbo (EU) 2015/2120 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(3)

Komisija v svojem sporočilu z dne 14. septembra 2016 med ukrepi v podporo vizije o internetni povezljivosti po vsej Uniji spodbuja uvedbo lokalnih brezžičnih točk dostopa z enostavnimi postopki načrtovanja in manj regulativnimi ovirami. Take točke dostopa, tudi tiste, ki imajo pomožno vlogo pri opravljanju drugih javnih storitev ali ki so po naravi nekomercialne, lahko pomembno prispevajo k izboljšanju sedanjih brezžičnih komunikacijskih omrežij in k uvedbi prihodnjih generacij tovrstnih omrežij, saj omogočajo natančnejšo pokritost v skladu s spreminjajočimi se potrebami. Te točke dostopa bi morale imeti možnost tvoriti del omrežja z enotnim sistemom avtentikacije, ki je veljaven po vsej Uniji, druga omrežja brezplačne brezžične povezljivosti pa bi morala imetimožnost vključitve v ta sistem. Naveden sistem bi moral biti v skladu z zahtevami Unije o varstvu osebnih podatkov in Uredbo (EU) 2015/2120 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (4) | V okviru te uredbe brezplačna lokalna brezžična povezljivost brez diskriminatornih pogojev pomeni, kar zadeva brezplačnost, da se zagotavlja brez ustreznega nadomestila, bodisi neposrednega plačila bodisi drugih vrst nadomestil, kot sta oglaševanje ali posredovanje osebnih podatkov v komercialne namene. Kar zadeva nediskriminatorne pogoje, pomeni, da se zagotavlja brez poseganja v omejitve v okviru prava Unije ali nacionalne zakonodaje, ki je v skladu s pravom Unije, ter da je treba zagotoviti brezhibno delovanje omrežja, zlasti pa pošteno porazdelitev zmogljivosti med uporabniki v času konice. |
| --- | --- |

(4)

V okviru te uredbe brezplačna lokalna brezžična povezljivost brez diskriminatornih pogojev pomeni, kar zadeva brezplačnost, da se zagotavlja brez ustreznega nadomestila, bodisi neposrednega plačila bodisi drugih vrst nadomestil, kot sta oglaševanje ali posredovanje osebnih podatkov v komercialne namene. Kar zadeva nediskriminatorne pogoje, pomeni, da se zagotavlja brez poseganja v omejitve v okviru prava Unije ali nacionalne zakonodaje, ki je v skladu s pravom Unije, ter da je treba zagotoviti brezhibno delovanje omrežja, zlasti pa pošteno porazdelitev zmogljivosti med uporabniki v času konice.

| (5) | Konkurenčen trg in zakonodajni okvir, ki se lahko prilagaja razvoju in ki spodbuja konkurenco, naložbe in obsežno razpoložljivost ter uveljavljanje visokozmogljive povezljivosti, kakor tudi vseevropska omrežja in novi poslovni modeli so pomembno gonilo za naložbe v visokozmogljiva omrežja, ki lahko zagotovijo povezljivost državljanom po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(5)

Konkurenčen trg in zakonodajni okvir, ki se lahko prilagaja razvoju in ki spodbuja konkurenco, naložbe in obsežno razpoložljivost ter uveljavljanje visokozmogljive povezljivosti, kakor tudi vseevropska omrežja in novi poslovni modeli so pomembno gonilo za naložbe v visokozmogljiva omrežja, ki lahko zagotovijo povezljivost državljanom po vsej Uniji.

| (6) | Unija bi morala v skladu s sporočilom Komisije z dne 14. septembra 2016 in zaradi spodbujanja digitalne vključenosti podpirati zagotavljanje visokokakovostne brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v središčih lokalnega javnega življenja, tudi na mestih na prostem, dostopnih širši javnosti. Taka podpora ni zajeta v Uredbi (EU) št. 1316/2013 (5) ali Uredbi (EU) št. 283/2014 (6) Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(6)

Unija bi morala v skladu s sporočilom Komisije z dne 14. septembra 2016 in zaradi spodbujanja digitalne vključenosti podpirati zagotavljanje visokokakovostne brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v središčih lokalnega javnega življenja, tudi na mestih na prostem, dostopnih širši javnosti. Taka podpora ni zajeta v Uredbi (EU) št. 1316/2013 (5) ali Uredbi (EU) št. 283/2014 (6) Evropskega parlamenta in Sveta.

| (7) | S tovrstno pomočjo bi bilo treba spodbujati organe javnega sektorja, kot so opredeljeni v Direktivi (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta (7), da bi ponujali brezplačno lokalno brezžično povezljivost brez diskriminatornih pogojev kot pomožno storitev ob svojem javnem poslanstvu, tako da bi ljudje v lokalnih skupnostih lahko imeli korist od širokopasovnih povezav visoke hitrosti ter v središčih javnega življenja dobili priložnost izboljšati svoja digitalna znanja in spretnosti. Med takimi organi bi lahko bile občine, zveze občin, drugi javni organi in institucije, knjižnice in bolnišnice. |
| --- | --- |

(7)

S tovrstno pomočjo bi bilo treba spodbujati organe javnega sektorja, kot so opredeljeni v Direktivi (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta (7), da bi ponujali brezplačno lokalno brezžično povezljivost brez diskriminatornih pogojev kot pomožno storitev ob svojem javnem poslanstvu, tako da bi ljudje v lokalnih skupnostih lahko imeli korist od širokopasovnih povezav visoke hitrosti ter v središčih javnega življenja dobili priložnost izboljšati svoja digitalna znanja in spretnosti. Med takimi organi bi lahko bile občine, zveze občin, drugi javni organi in institucije, knjižnice in bolnišnice.

| (8) | Brezplačna lokalna brezžična povezljivost brez diskriminatornih pogojev bi lahko pomagala premostiti digitalno vrzel, zlasti v skupnostih, ki zaostajajo pri digitalni pismenosti, vključno s podeželskimi območji in oddaljenimi kraji. |
| --- | --- |

(8)

Brezplačna lokalna brezžična povezljivost brez diskriminatornih pogojev bi lahko pomagala premostiti digitalno vrzel, zlasti v skupnostih, ki zaostajajo pri digitalni pismenosti, vključno s podeželskimi območji in oddaljenimi kraji.

| (9) | Z izboljšanjem dostopa do hitrega in zelo hitrega širokopasovnega interneta ter posledično do spletnih storitev, zlasti na podeželskih območjih in v oddaljenih krajih, bi lahko izboljšali kakovost življenja z lažjim dostopom do storitev, na primer e-zdravstva in e-uprave, ter spodbudili razvoj lokalnih malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

(9)

Z izboljšanjem dostopa do hitrega in zelo hitrega širokopasovnega interneta ter posledično do spletnih storitev, zlasti na podeželskih območjih in v oddaljenih krajih, bi lahko izboljšali kakovost življenja z lažjim dostopom do storitev, na primer e-zdravstva in e-uprave, ter spodbudili razvoj lokalnih malih in srednjih podjetij.

| (10) | Da bi zagotovili uspešnost podpore, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, in postavili v ospredje ukrepanje Unije na tem področju, bi morala Komisija zagotoviti, da bodo subjekti, ki izvajajo projekte s finančno pomočjo Unije, ki je na razpolago na podlagi te uredbe, končnim uporabnikom zagotovili čim več informacij o razpoložljivosti teh storitev in opozorili, da je financiranje zagotovila Unija. Te informacije bi lahko končnim uporabnikom zagotovile tudi lahek dostop do informacij o Uniji. |
| --- | --- |

(10)

Da bi zagotovili uspešnost podpore, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, in postavili v ospredje ukrepanje Unije na tem področju, bi morala Komisija zagotoviti, da bodo subjekti, ki izvajajo projekte s finančno pomočjo Unije, ki je na razpolago na podlagi te uredbe, končnim uporabnikom zagotovili čim več informacij o razpoložljivosti teh storitev in opozorili, da je financiranje zagotovila Unija. Te informacije bi lahko končnim uporabnikom zagotovile tudi lahek dostop do informacij o Uniji.

| (11) | Spodbujanje brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v središčih javnega življenja bi bilo treba glede na njen posebni namen in glede na to, da izpolnjuje lokalne potrebe, pripoznati kot samostojen projekt skupnega interesa v telekomunikacijskem sektorju v smislu uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014. |
| --- | --- |

(11)

Spodbujanje brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v središčih javnega življenja bi bilo treba glede na njen posebni namen in glede na to, da izpolnjuje lokalne potrebe, pripoznati kot samostojen projekt skupnega interesa v telekomunikacijskem sektorju v smislu uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014.

| (12) | Da bi zagotovili ustrezno financiranje za spodbujanje internetne povezljivosti v lokalnih skupnostih in njeno ustrezno izvajanje, bi bilo treba finančna sredstva za izvedbo Instrumenta za povezovanje Evrope v telekomunikacijskem sektorju povečati za 25 000 000 EUR in bi jih bilo mogoče povečati na 50 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(12)

Da bi zagotovili ustrezno financiranje za spodbujanje internetne povezljivosti v lokalnih skupnostih in njeno ustrezno izvajanje, bi bilo treba finančna sredstva za izvedbo Instrumenta za povezovanje Evrope v telekomunikacijskem sektorju povečati za 25 000 000 EUR in bi jih bilo mogoče povečati na 50 000 000 EUR.

| (13) | Glede na nekomercialno naravo podpore, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, in pričakovan majhen obseg posameznih projektov bi bilo treba upravno breme omejiti na najmanjšo možno mero, da bo sorazmerno s predvidenimi koristmi, hkrati pa bi bilo treba upoštevati, da sta potrebna odgovornost in primerno ravnotežje med poenostavitvijo in nadzorom. Zato bi bilo treba to uredbo izvajati z najprimernejšimi oblikami finančne pomoči, zlasti nepovratnimi sredstvi, denimo boni, ki so že in bodo še na voljo v okviru Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Podpora, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, ne bi smela biti odvisna od finančnih instrumentov. Uporabljati bi se moralo načelo dobrega finančnega poslovodenja. |
| --- | --- |

(13)

Glede na nekomercialno naravo podpore, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, in pričakovan majhen obseg posameznih projektov bi bilo treba upravno breme omejiti na najmanjšo možno mero, da bo sorazmerno s predvidenimi koristmi, hkrati pa bi bilo treba upoštevati, da sta potrebna odgovornost in primerno ravnotežje med poenostavitvijo in nadzorom. Zato bi bilo treba to uredbo izvajati z najprimernejšimi oblikami finančne pomoči, zlasti nepovratnimi sredstvi, denimo boni, ki so že in bodo še na voljo v okviru Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Podpora, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, ne bi smela biti odvisna od finančnih instrumentov. Uporabljati bi se moralo načelo dobrega finančnega poslovodenja.

| (14) | Glede na to, da so finančna sredstva v primerjavi s potencialno velikim številom vlog omejena, bi bilo treba poenostaviti upravne postopke za pravočasno sprejemanje odločitev. Uredbo (EU) št. 1316/2013 bi bilo treba spremeniti tako, da bi se lahko države članice dogovorile o kategoriji predlogov v skladu z merili iz oddelka 4 Priloge k Uredbi (EU) št. 283/2014, da bi se izognile posamičnim odobritvam vlog in zagotovile, da letno potrjevanje izdatkov in poročanje Komisiji ne bi bila obvezna za nepovratna sredstva ali druge oblike finančne pomoči, pridobljene na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Glede na to, da so finančna sredstva v primerjavi s potencialno velikim številom vlog omejena, bi bilo treba poenostaviti upravne postopke za pravočasno sprejemanje odločitev. Uredbo (EU) št. 1316/2013 bi bilo treba spremeniti tako, da bi se lahko države članice dogovorile o kategoriji predlogov v skladu z merili iz oddelka 4 Priloge k Uredbi (EU) št. 283/2014, da bi se izognile posamičnim odobritvam vlog in zagotovile, da letno potrjevanje izdatkov in poročanje Komisiji ne bi bila obvezna za nepovratna sredstva ali druge oblike finančne pomoči, pridobljene na podlagi te uredbe.

| (15) | Zaradi omejenega dosega vsake lokalne brezžične točke dostopa in majhne vrednosti zajetih posameznih projektov ni pričakovati, da bi točke dostopa, podprte s finančno pomočjo na podlagi te uredbe, konkurirale komercialnim ponudbam. Da tovrstna finančna pomoč ne bi po nepotrebnem izkrivljala konkurence, izrivala zasebnih naložb ali odvračala zasebnih ponudnikov od vlaganja, bi bilo treba podporo, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, omejiti na projekte, s katerimi se ne bi podvajale že obstoječe brezplačne zasebne ali javne ponudbe na istem javnem mestu s podobnimi značilnostmi. Ta uredba ne bi smela preprečevati določanja omejitev pri pogojih za uporabnike, kot je omejevanje povezljivosti v časovnem obdobju ali do razumne največje porabe podatkov. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi omejenega dosega vsake lokalne brezžične točke dostopa in majhne vrednosti zajetih posameznih projektov ni pričakovati, da bi točke dostopa, podprte s finančno pomočjo na podlagi te uredbe, konkurirale komercialnim ponudbam. Da tovrstna finančna pomoč ne bi po nepotrebnem izkrivljala konkurence, izrivala zasebnih naložb ali odvračala zasebnih ponudnikov od vlaganja, bi bilo treba podporo, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, omejiti na projekte, s katerimi se ne bi podvajale že obstoječe brezplačne zasebne ali javne ponudbe na istem javnem mestu s podobnimi značilnostmi. Ta uredba ne bi smela preprečevati določanja omejitev pri pogojih za uporabnike, kot je omejevanje povezljivosti v časovnem obdobju ali do razumne največje porabe podatkov.

| (16) | Dodatna podpora bi lahko prispevala k močnejšemu učinku in zato ne bi smela biti izključena. Taka dodatna podpora bi se lahko zagotovila bodisi iz javnih virov financiranja, kot so skladi Unije ali nacionalni skladi, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, ali iz zasebnih virov financiranja. |
| --- | --- |

(16)

Dodatna podpora bi lahko prispevala k močnejšemu učinku in zato ne bi smela biti izključena. Taka dodatna podpora bi se lahko zagotovila bodisi iz javnih virov financiranja, kot so skladi Unije ali nacionalni skladi, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, ali iz zasebnih virov financiranja.

| (17) | Razpoložljiva sredstva bi bilo treba projektom dodeliti geografsko uravnoteženo med državami članicami in praviloma po načelu vrstnega reda prejetih vlog. Mehanizem za zagotavljanje geografske uravnoteženosti bi bilo treba vključiti v ustrezne delovne programe, sprejete na podlagi Uredbe (EU) št. 1316/2013, in ga po potrebi dodatno opredeliti v razpisih za zbiranje predlogov, sprejetih v skladu z navedeno uredbo, na primer tako, da bi omogočili večjo udeležbo prosilcev iz držav članic, v katerih je uporaba nepovratnih sredstev ali drugih oblik finančne pomoči relativno nizka. |
| --- | --- |

(17)

Razpoložljiva sredstva bi bilo treba projektom dodeliti geografsko uravnoteženo med državami članicami in praviloma po načelu vrstnega reda prejetih vlog. Mehanizem za zagotavljanje geografske uravnoteženosti bi bilo treba vključiti v ustrezne delovne programe, sprejete na podlagi Uredbe (EU) št. 1316/2013, in ga po potrebi dodatno opredeliti v razpisih za zbiranje predlogov, sprejetih v skladu z navedeno uredbo, na primer tako, da bi omogočili večjo udeležbo prosilcev iz držav članic, v katerih je uporaba nepovratnih sredstev ali drugih oblik finančne pomoči relativno nizka.

| (18) | Da bi povezljivost v skladu s to uredbo zagotovili hitro, bi bilo treba finančno pomoč, če je le mogoče, izvesti s spletnimi orodji, ki omogočajo hitro vložitev in obdelavo vlog ter podpirajo izvajanje, spremljanje in preverjanje nameščenih lokalnih brezžičnih točk dostopa. Komisija in ustrezni organi v državah članicah bi morali spodbujati ta projekt skupnega interesa. |
| --- | --- |

(18)

Da bi povezljivost v skladu s to uredbo zagotovili hitro, bi bilo treba finančno pomoč, če je le mogoče, izvesti s spletnimi orodji, ki omogočajo hitro vložitev in obdelavo vlog ter podpirajo izvajanje, spremljanje in preverjanje nameščenih lokalnih brezžičnih točk dostopa. Komisija in ustrezni organi v državah članicah bi morali spodbujati ta projekt skupnega interesa.

| (19) | Ta uredba ne posega v nacionalno pravo, ki je skladno s pravom Unije, kot so nacionalne določbe, ki občinam preprečujejo neposredno zagotavljanje brezplačne brezžične povezljivosti, hkrati pa jim omogočajo zagotavljanje takšne povezljivosti prek zasebnih subjektov. |
| --- | --- |

(19)

Ta uredba ne posega v nacionalno pravo, ki je skladno s pravom Unije, kot so nacionalne določbe, ki občinam preprečujejo neposredno zagotavljanje brezplačne brezžične povezljivosti, hkrati pa jim omogočajo zagotavljanje takšne povezljivosti prek zasebnih subjektov.

| (20) | Glede na nujno potrebo po povezljivosti v Uniji in po spodbujanju dostopa do omrežij, ki lahko po vsej Uniji, vključno s podeželskimi območji in oddaljenimi kraji, zagotovijo internetno izkušnjo visoke kakovosti vsaj na podlagi širokopasovnih storitev visoke hitrosti, pri čemer se po možnosti dosegajo tudi cilji evropske gigabitne družbe, bi si bilo treba prizadevati za geografsko uravnoteženo porazdelitev finančne pomoči. |
| --- | --- |

(20)

Glede na nujno potrebo po povezljivosti v Uniji in po spodbujanju dostopa do omrežij, ki lahko po vsej Uniji, vključno s podeželskimi območji in oddaljenimi kraji, zagotovijo internetno izkušnjo visoke kakovosti vsaj na podlagi širokopasovnih storitev visoke hitrosti, pri čemer se po možnosti dosegajo tudi cilji evropske gigabitne družbe, bi si bilo treba prizadevati za geografsko uravnoteženo porazdelitev finančne pomoči.

| (21) | Od upravičenih subjektov bi bilo treba zahtevati, da zagotavljajo brezžično povezljivost najmanj tri leta. |
| --- | --- |

(21)

Od upravičenih subjektov bi bilo treba zahtevati, da zagotavljajo brezžično povezljivost najmanj tri leta.

| (22) | Ukrepi, financirani na podlagi te uredbe, bi morali uporabljati najnovejšo in najbolj dostopno opremo, ki lahko uporabnikom zagotovi zlahka dostopno in ustrezno zaščiteno brezplačno povezljivost visoke hitrosti brez diskriminatornih pogojev. |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi, financirani na podlagi te uredbe, bi morali uporabljati najnovejšo in najbolj dostopno opremo, ki lahko uporabnikom zagotovi zlahka dostopno in ustrezno zaščiteno brezplačno povezljivost visoke hitrosti brez diskriminatornih pogojev.

| (23) | Ker cilja te uredbe, in sicer podpore za zagotavljanje visokokakovostne brezžične povezljivosti v lokalnih skupnostih po Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(23)

Ker cilja te uredbe, in sicer podpore za zagotavljanje visokokakovostne brezžične povezljivosti v lokalnih skupnostih po Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (24) | Uredbi (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(24)

Uredbi (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 1316/2013

Uredba (EU) št. 1316/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | ‚projekt skupnega interesa‘ pomeni projekt, opredeljen v Uredbi (EU) št. 1315/2013, Uredbi (EU) št. 347/2013 ali Uredbi (EU) št. 283/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

‚projekt skupnega interesa‘ pomeni projekt, opredeljen v Uredbi (EU) št. 1315/2013, Uredbi (EU) št. 347/2013 ali Uredbi (EU) št. 283/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*1

(*1)  Uredba (EU) št. 283/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES (UL L 86, 21.3.2014, str. 14).“;"

*1

| (2) | v členu 4 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   IPE v telekomunikacijskem sektorju podpira ukrepe za uresničitev ciljev, ki so določeni v Uredbi (EU) št. 283/2014.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 4 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   IPE v telekomunikacijskem sektorju podpira ukrepe za uresničitev ciljev, ki so določeni v Uredbi (EU) št. 283/2014.“;

| (3) | v prvem pododstavku člena 5(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | telekomunikacijski sektor: 1 066 602 000 EUR;“; |
| --- | --- | --- |

(3)

v prvem pododstavku člena 5(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

telekomunikacijski sektor: 1 066 602 000 EUR;“;

| (4) | člen 7 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Do podpore prek finančne pomoči Unije, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, javnih naročil in finančnih instrumentov, so upravičeni le ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa v skladu z uredbami (EU) št. 1315/2013, (EU) št. 347/2013 in (EU) št. 283/2014, ter ukrepi za podporo programa.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 7 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Do podpore prek finančne pomoči Unije, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, javnih naročil in finančnih instrumentov, so upravičeni le ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa v skladu z uredbami (EU) št. 1315/2013, (EU) št. 347/2013 in (EU) št. 283/2014, ter ukrepi za podporo programa.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   V telekomunikacijskem sektorju so do prejemanja finančne pomoči Unije v skladu s to uredbo upravičeni vsi ukrepi za izvajanje projektov skupnega interesa in ukrepi za podporo programa, ki so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 283/2014 in izpolnjujejo v njej določena merila in/ali pogoje za upravičenost, in sicer se:






  (a) | splošne storitve, jedrne storitvene platforme in ukrepi za podporo programa financirajo z nepovratnimi sredstvi in/ali naročili; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   V telekomunikacijskem sektorju so do prejemanja finančne pomoči Unije v skladu s to uredbo upravičeni vsi ukrepi za izvajanje projektov skupnega interesa in ukrepi za podporo programa, ki so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 283/2014 in izpolnjujejo v njej določena merila in/ali pogoje za upravičenost, in sicer se:

(a)

splošne storitve, jedrne storitvene platforme in ukrepi za podporo programa financirajo z nepovratnimi sredstvi in/ali naročili;

| (b) | ukrepi na področju širokopasovnih omrežij financirajo s finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi na področju širokopasovnih omrežij financirajo s finančnimi instrumenti;

| (c) | ukrepi na področju zagotavljanja brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v lokalnih skupnostih financirajo z nepovratnimi sredstvi ali drugimi oblikami finančne pomoči, ki ne vključujejo finančnih instrumentov.“; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi na področju zagotavljanja brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v lokalnih skupnostih financirajo z nepovratnimi sredstvi ali drugimi oblikami finančne pomoči, ki ne vključujejo finančnih instrumentov.“;

| (5) | v členu 9 se vstavi naslednji odstavek:

  „1a.   Kadar je to upravičeno zaradi potrebe po izogibanju nepotrebnemu upravnemu bremenu, zlasti v primeru nepovratnih sredstev nizke vrednosti v smislu člena 185 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, se lahko države članice iz odstavka 1 tega člena dogovorijo o kategoriji predlogov v okviru programov dela, sprejetih v skladu s členom 17 te uredbe, ne da bi bili navedeni posamezni prosilci. S tovrstnim dogovorom se države članice izognejo potrebi po odobritvi vsake posamezne vloge.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 9 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.   Kadar je to upravičeno zaradi potrebe po izogibanju nepotrebnemu upravnemu bremenu, zlasti v primeru nepovratnih sredstev nizke vrednosti v smislu člena 185 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, se lahko države članice iz odstavka 1 tega člena dogovorijo o kategoriji predlogov v okviru programov dela, sprejetih v skladu s členom 17 te uredbe, ne da bi bili navedeni posamezni prosilci. S tovrstnim dogovorom se države članice izognejo potrebi po odobritvi vsake posamezne vloge.“;

| (6) | v členu 10(4) se doda naslednji pododstavek:
  „Ukrepi na področju zagotavljanja brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v lokalnih skupnostih se financirajo s finančno pomočjo Unije, ki zajema do 100 % upravičenih stroškov brez poseganja v načelo sofinanciranja.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 10(4) se doda naslednji pododstavek:

„Ukrepi na področju zagotavljanja brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v lokalnih skupnostih se financirajo s finančno pomočjo Unije, ki zajema do 100 % upravičenih stroškov brez poseganja v načelo sofinanciranja.“;

| (7) | v členu 14 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Finančni instrumenti, vzpostavljeni v skladu z naslovom VIII Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, se lahko uporabljajo za omogočanje lažjega dostopa do financiranja za subjekte, ki izvajajo ukrepe, s katerimi prispevajo k projektom skupnega interesa, kot je določeno v uredbah (EU) št. 1315/2013, (EU) št. 347/2013 in (EU) št. 283/2014, ter k doseganju njihovih ciljev. Navedeni finančni instrumenti temeljijo na predhodnih ocenah tržnih nepopolnosti ali neoptimalnih naložbenih okoliščin in potreb po vlaganju. Glavni pogoji in postopki za posamezne finančne instrumente so določeni v delu III Priloge I k tej uredbi.“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 14 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Finančni instrumenti, vzpostavljeni v skladu z naslovom VIII Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, se lahko uporabljajo za omogočanje lažjega dostopa do financiranja za subjekte, ki izvajajo ukrepe, s katerimi prispevajo k projektom skupnega interesa, kot je določeno v uredbah (EU) št. 1315/2013, (EU) št. 347/2013 in (EU) št. 283/2014, ter k doseganju njihovih ciljev. Navedeni finančni instrumenti temeljijo na predhodnih ocenah tržnih nepopolnosti ali neoptimalnih naložbenih okoliščin in potreb po vlaganju. Glavni pogoji in postopki za posamezne finančne instrumente so določeni v delu III Priloge I k tej uredbi.“;

| (8) | v členu 17 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

  „5.   Komisija pri sprejemanju večletnih in sektorskih letnih delovnih programov določi merila za izbor in dodelitev v skladu s cilji in prednostnimi nalogami, določenimi v členih 3 in 4 te uredbe ter v uredbah (EU) št. 1315/2013, (EU) št. 347/2013 in (EU) št. 283/2014. Komisija pri določanju meril za dodelitev upošteva splošne usmeritve iz dela V Priloge I k tej uredbi.“; |
| --- | --- |

(8)

v členu 17 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Komisija pri sprejemanju večletnih in sektorskih letnih delovnih programov določi merila za izbor in dodelitev v skladu s cilji in prednostnimi nalogami, določenimi v členih 3 in 4 te uredbe ter v uredbah (EU) št. 1315/2013, (EU) št. 347/2013 in (EU) št. 283/2014. Komisija pri določanju meril za dodelitev upošteva splošne usmeritve iz dela V Priloge I k tej uredbi.“;

| (9) | v členu 22 se dodata naslednja odstavka:
  „Potrjevanje izdatkov iz drugega odstavka tega člena ni obvezno za nepovratna sredstva ali druge oblike finančne pomoči, dodeljene v skladu s točko (c) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 283/2014.
  Zahteva po letnem obveščanju Komisije iz tretjega odstavka tega člena se ne uporablja za nepovratna sredstva ali druge oblike finančne pomoči, dodeljene v skladu s točko (c) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 283/2014.“ |
| --- | --- |

(9)

v členu 22 se dodata naslednja odstavka:

„Potrjevanje izdatkov iz drugega odstavka tega člena ni obvezno za nepovratna sredstva ali druge oblike finančne pomoči, dodeljene v skladu s točko (c) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 283/2014.

Zahteva po letnem obveščanju Komisije iz tretjega odstavka tega člena se ne uporablja za nepovratna sredstva ali druge oblike finančne pomoči, dodeljene v skladu s točko (c) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 283/2014.“

Člen 2

Spremembe Uredbe (EU) št. 283/2014

Uredba (EU) št. 283/2014 se spremeni:

| (1) | v členu 2(2) se doda naslednja točka:






  „(h) | ‚lokalna brezžična točka dostopa‘ pomeni opremo majhne moči, majhne velikosti in majhnega dosega, ki na neizključni podlagi uporablja radijski spekter, za katerega so pogoji glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe v ta namen harmonizirani na ravni Unije, in ki uporabnikom omogoča brezžični dostop do elektronskega komunikacijskega omrežja.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2(2) se doda naslednja točka:

„(h)

‚lokalna brezžična točka dostopa‘ pomeni opremo majhne moči, majhne velikosti in majhnega dosega, ki na neizključni podlagi uporablja radijski spekter, za katerega so pogoji glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe v ta namen harmonizirani na ravni Unije, in ki uporabnikom omogoča brezžični dostop do elektronskega komunikacijskega omrežja.“;

| (2) | v členu 4(1) se doda naslednja točka:






  „(c) | podpora zagotavljanju visokokakovostne brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v lokalnih skupnostih.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 4(1) se doda naslednja točka:

„(c)

podpora zagotavljanju visokokakovostne brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v lokalnih skupnostih.“;

| (3) | člen 5 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:

  „5a.   Ukrep, ki prispeva k projektom skupnega interesa na področju zagotavljanja brezplačne lokalne spletne povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v lokalnih skupnostih, se podpira z:






  (a) | nepovratnimi sredstvi; in/ali |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

člen 5 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„5a.   Ukrep, ki prispeva k projektom skupnega interesa na področju zagotavljanja brezplačne lokalne spletne povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v lokalnih skupnostih, se podpira z:

(a)

nepovratnimi sredstvi; in/ali

| (b) | drugimi oblikami finančne pomoči, ki ne vključujejo finančnih instrumentov.“; |
| --- | --- |

(b)

drugimi oblikami finančne pomoči, ki ne vključujejo finančnih instrumentov.“;

| (b) | v odstavku 7 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Ta znesek predstavlja 15 % finančnih sredstev za telekomunikacijski sektor iz točke (b) člena 5(1) Uredbe (EU) št. 1316/2013.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 7 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Ta znesek predstavlja 15 % finančnih sredstev za telekomunikacijski sektor iz točke (b) člena 5(1) Uredbe (EU) št. 1316/2013.“;

| (4) | v členu 6 se vstavi naslednji odstavek:

  „8a.   Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa na področju zagotavljanja brezplačne visokokakovostne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v lokalnih skupnostih, morajo izpolnjevati pogoje iz oddelka 4 v Prilogi, da so upravičeni do financiranja.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 6 se vstavi naslednji odstavek:

„8a.   Ukrepi, ki prispevajo k projektom skupnega interesa na področju zagotavljanja brezplačne visokokakovostne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v lokalnih skupnostih, morajo izpolnjevati pogoje iz oddelka 4 v Prilogi, da so upravičeni do financiranja.“;

| (5) | v členu 8(9) se doda naslednja točka:






  „(d) | števila povezav z lokalnimi brezžičnimi točkami dostopa, vzpostavljenimi v okviru ukrepov, s katerimi se izvaja oddelek 4 Priloge.“; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 8(9) se doda naslednja točka:

„(d)

števila povezav z lokalnimi brezžičnimi točkami dostopa, vzpostavljenimi v okviru ukrepov, s katerimi se izvaja oddelek 4 Priloge.“;

| (6) | v Prilogi se doda naslednji oddelek:

  „ODDELEK 4. BREZŽIČNA POVEZLJIVOST V LOKALNIH SKUPNOSTIH
  Ukrepi morajo biti namenjeni zagotavljanju brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v središčih lokalnega javnega življenja, tudi na mestih na prostem, dostopnih širši javnosti, ki imajo pomembno vlogo v javnem življenju lokalnih skupnosti, da so upravičeni do finančne pomoči. Ti ukrepi za namene dostopnosti zagotavljajo dostop do storitev vsaj v ustreznih jezikih zadevne države članice in, kolikor mogoče, v drugih uradnih jezikih institucij Unije.
  Finančna pomoč je na voljo organom javnega sektorja, kot so opredeljeni v točki 1 člena 3 Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), da zagotovijo brezplačno lokalno brezžično povezljivost brez diskriminatornih pogojev z namestitvijo lokalnih brezžičnih točk dostopa v skladu z nacionalnim pravom.
  Ukrepi za zagotavljanje lokalne brezžične povezljivosti so upravičeni do financiranja, če:






  (1) | jih izvaja organ javnega sektorja iz drugega odstavka, ki lahko načrtuje in nadzoruje namestitev lokalnih brezžičnih točk dostopa na javnih mestih v zaprtih prostorih in na prostem ter lahko zagotovi vsaj tri leta financiranja operativnih stroškov; |
| --- | --- | --- |

(6)

v Prilogi se doda naslednji oddelek:

„ODDELEK 4. BREZŽIČNA POVEZLJIVOST V LOKALNIH SKUPNOSTIH

Ukrepi morajo biti namenjeni zagotavljanju brezplačne lokalne brezžične povezljivosti brez diskriminatornih pogojev v središčih lokalnega javnega življenja, tudi na mestih na prostem, dostopnih širši javnosti, ki imajo pomembno vlogo v javnem življenju lokalnih skupnosti, da so upravičeni do finančne pomoči. Ti ukrepi za namene dostopnosti zagotavljajo dostop do storitev vsaj v ustreznih jezikih zadevne države članice in, kolikor mogoče, v drugih uradnih jezikih institucij Unije.

Finančna pomoč je na voljo organom javnega sektorja, kot so opredeljeni v točki 1 člena 3 Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), da zagotovijo brezplačno lokalno brezžično povezljivost brez diskriminatornih pogojev z namestitvijo lokalnih brezžičnih točk dostopa v skladu z nacionalnim pravom.

*2

Ukrepi za zagotavljanje lokalne brezžične povezljivosti so upravičeni do financiranja, če:

(1)

jih izvaja organ javnega sektorja iz drugega odstavka, ki lahko načrtuje in nadzoruje namestitev lokalnih brezžičnih točk dostopa na javnih mestih v zaprtih prostorih in na prostem ter lahko zagotovi vsaj tri leta financiranja operativnih stroškov;

| (2) | temeljijo na širokopasovni povezljivosti visoke hitrosti, ki uporabnikom omogoča internetno izkušnjo visoke kakovosti in






  (a) | je brezplačna in brez diskriminatornih pogojev, zaščitena in uporablja najnovejšo in najbolj dostopno opremo, ki lahko uporabnikom zagotovi povezljivost visoke hitrosti; in |
| --- | --- | --- |

(2)

temeljijo na širokopasovni povezljivosti visoke hitrosti, ki uporabnikom omogoča internetno izkušnjo visoke kakovosti in

(a)

je brezplačna in brez diskriminatornih pogojev, zaščitena in uporablja najnovejšo in najbolj dostopno opremo, ki lahko uporabnikom zagotovi povezljivost visoke hitrosti; in

| (b) | podpira dostop do inovativnih digitalnih storitev, kot so storitve, ki so na voljo prek infrastruktur za digitalne storitve; |
| --- | --- |

(b)

podpira dostop do inovativnih digitalnih storitev, kot so storitve, ki so na voljo prek infrastruktur za digitalne storitve;

| (3) | uporabljajo skupno vizualno podobo, ki jo da na razpolago Komisija, in povezavo na povezana spletna orodja; |
| --- | --- |

(3)

uporabljajo skupno vizualno podobo, ki jo da na razpolago Komisija, in povezavo na povezana spletna orodja;

| (4) | spoštujejo načela tehnološke nevtralnosti na ravni vmesnih povezav, učinkovite uporabe javnega financiranja in prilagajanja projektov boljšim tehnološkim ponudbam; |
| --- | --- |

(4)

spoštujejo načela tehnološke nevtralnosti na ravni vmesnih povezav, učinkovite uporabe javnega financiranja in prilagajanja projektov boljšim tehnološkim ponudbam;

| (5) | spoštujejo zavezo, da bodo potrebna oprema in/ali povezane storitve namestitve zagotovljene v skladu z veljavnim pravom, s čimer se zagotovi, da projekti ne bodo povzročali neupravičenega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(5)

spoštujejo zavezo, da bodo potrebna oprema in/ali povezane storitve namestitve zagotovljene v skladu z veljavnim pravom, s čimer se zagotovi, da projekti ne bodo povzročali neupravičenega izkrivljanja konkurence.

Ukrepi, s katerimi se podvajajo obstoječe brezplačne zasebne ali javne ponudbe s podobnimi značilnostmi, vključno s kakovostjo, na istem javnem mestu, niso upravičeni do financiranja. Podvajanje se lahko prepreči, če se zagotovi, da so točke dostopa, ki se financirajo v skladu s to uredbo, razporejene tako, da zajemajo predvsem javna mesta in se ne prekrivajo z obstoječimi podobnimi zasebnimi ali javnimi ponudbami.

Razpoložljiva sredstva se dodelijo geografsko uravnoteženo po državah članicah ukrepom, ki izpolnjujejo pogoje iz tega oddelka, glede na število prejetih predlogov, praviloma pa po načelu vrstnega reda prejetih vlog. Celoten znesek sredstev, ki se dodelijo v okviru vseh razpisov, je namenjen vsem državam članicam, iz katerih so bili prejeti upravičeni predlogi.

Ukrepi, financirani na podlagi tega oddelka, delujejo vsaj tri leta, Komisija pa jih pozorno spremlja. Komisija spremlja projekt tudi po koncu obdobja delovanja, da bi zagotovila pregled funkcionalnosti navedenih ukrepov in morebitne informacije za prihodnje pobude.

(*2)  Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).“
  "

*2

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 25. oktobra 2017

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  UL C 125, 21.4.2017, str. 69.

1

(2)  
  UL C 207, 30.6.2017, str. 87.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 9. oktobra 2017.

3

(4)  Uredba (EU) 2015/2120 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o določitvi ukrepov v zvezi z dostopom do odprtega interneta in spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami ter Uredbe (EU) št. 531/2012 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (UL L 310, 26.11.2015, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

5

(6)  Uredba (EU) št. 283/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES (UL L 86, 21.3.2014, str. 14).

6

(7)  Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

8

---

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

Evropski parlament, Svet in Komisija se strinjajo, da bi morala imeti pobuda WiFi4EU ustrezen učinek in možnost nadgradljivosti. V ta namen ugotavljajo, da bi lahko Komisija, če ni mogoče v celoti zagotoviti povečanja finančnih sredstev za izvedbo IPE v telekomunikacijskem sektorju s 25 000 000 EUR na 50 000 000 EUR, predlagala prerazporeditev finančnih sredstev, da bi okrepila skupno financiranje za spodbujanje internetne povezljivosti v lokalnih skupnostih v višini 120 000 000 EUR.

možnost nadgradljivosti

---

| 1.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 286/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 286/9

---

UREDBA (EU) 2017/1954 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 25. oktobra 2017

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1030/2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 79(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1030/2002 (2) določa enotno obliko dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1030/2002 (2) določa enotno obliko dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav.

| (2) | Sedanja enotna oblika dovoljenja za prebivanje, ki je bila v uporabi 20 let, šteje kot ogrožena zaradi hudih primerov ponarejanja in goljufij. |
| --- | --- |

(2)

Sedanja enotna oblika dovoljenja za prebivanje, ki je bila v uporabi 20 let, šteje kot ogrožena zaradi hudih primerov ponarejanja in goljufij.

| (3) | Zato bi bilo treba za dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav določiti novo skupno obliko s sodobnejšimi varnostnimi zaščitami, da bi bila taka dovoljenja bolje zaščitena in da bi preprečili ponarejanje. |
| --- | --- |

(3)

Zato bi bilo treba za dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav določiti novo skupno obliko s sodobnejšimi varnostnimi zaščitami, da bi bila taka dovoljenja bolje zaščitena in da bi preprečili ponarejanje.

| (4) | Državljani tretjih držav z veljavnim dovoljenjem za prebivanje v enotni obliki, ki ga izda ena od držav članic, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red, se lahko na schengenskem območju prosto gibajo do 90 dni, če izpolnjujejo pogoje za vstop iz Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (Zakonik o schengenskih mejah). |
| --- | --- |

(4)

Državljani tretjih držav z veljavnim dovoljenjem za prebivanje v enotni obliki, ki ga izda ena od držav članic, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red, se lahko na schengenskem območju prosto gibajo do 90 dni, če izpolnjujejo pogoje za vstop iz Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (Zakonik o schengenskih mejah).

| (5) | Zakonodaja Unije o vstopu in prebivanju državljanov tretjih držav določa ureditve, v skladu s katerimi se podeljujejo dodatne pravice do mobilnosti, s posebnimi pogoji za vstop in bivanje v državah članicah, ki jih zavezuje navedeni pravni red. Dovoljenja za prebivanje, izdana v skladu z navedeno zakonodajo, imajo enotno obliko, določeno v Uredbi (ES) št. 1030/2002. Da bodo lahko pristojni organi identificirali državljane tretjih držav, ki lahko uveljavljajo te posebne pravice do mobilnosti, je pomembno, da so ustrezni vnosi, kot so „raziskovalec“, „študent“ ali „IKT“, na teh dovoljenjih za prebivanje jasno označeni v skladu z ustrezno zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zakonodaja Unije o vstopu in prebivanju državljanov tretjih držav določa ureditve, v skladu s katerimi se podeljujejo dodatne pravice do mobilnosti, s posebnimi pogoji za vstop in bivanje v državah članicah, ki jih zavezuje navedeni pravni red. Dovoljenja za prebivanje, izdana v skladu z navedeno zakonodajo, imajo enotno obliko, določeno v Uredbi (ES) št. 1030/2002. Da bodo lahko pristojni organi identificirali državljane tretjih držav, ki lahko uveljavljajo te posebne pravice do mobilnosti, je pomembno, da so ustrezni vnosi, kot so „raziskovalec“, „študent“ ali „IKT“, na teh dovoljenjih za prebivanje jasno označeni v skladu z ustrezno zakonodajo Unije.

| (6) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

| (7) | V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja.

| (8) | Ta uredba predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005 in člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2011. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005 in člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2011.

| (9) | Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (4), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (5). |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (4), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (5).

| (10) | Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (6), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (7). |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (6), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (7).

| (11) | Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (8), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (9). |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (8), ki spadajo na področje iz točke B člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (9).

| (12) | Da bi države članice lahko porabile obstoječe zaloge dovoljenj za prebivanje, bi bilo treba določiti prehodno obdobje, v katerem lahko države članice še vedno uporabljajo stara dovoljenja za prebivanje. |
| --- | --- |

(12)

Da bi države članice lahko porabile obstoječe zaloge dovoljenj za prebivanje, bi bilo treba določiti prehodno obdobje, v katerem lahko države članice še vedno uporabljajo stara dovoljenja za prebivanje.

| (13) | Uredbo (ES) št. 1030/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(13)

Uredbo (ES) št. 1030/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 1030/2002 se nadomesti s slikama in z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Dovoljenja za prebivanje v skladu z zahtevami iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1030/2002, ki se uporabljajo do datuma iz drugega odstavka člena 3 te uredbe, se lahko izdajajo do šest mesecev po navedenem datumu.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Države članice začnejo to uredbo uporabljati najpozneje 15 mesecev po sprejetju dodatnih tehničnih zahtev iz člena 2 Uredbe (ES) št. 1030/2002.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Strasbourgu, 25. oktobra 2017

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

M. MAASIKAS

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 9. oktobra 2017.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1030/2002 z dne 13. junija 2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav (UL L 157, 15.6.2002, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

3

(4)  
  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

4

(5)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

5

(6)  
  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

6

(7)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

7

(8)  
  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

8

(9)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

9

---

PRILOGA

„PRILOGA

SPREDNJA IN HRBTNA STRAN KARTICE

Image 1

Image 2

(a)   Opis

Dovoljenje za prebivanje, vključno z biometričnimi podatki, se izdela kot samostojni dokument v formatu ID 1. Izdela se na podlagi zahtev, določenih v dokumentu ICAO o strojno berljivih potnih listinah (dokument 9303, sedma izdaja, 2015). Vsebuje naslednje (1):

| Sprednja stran kartice:





  1. | V tisk podlage vdelana trimestna črkovna koda države članice izdajateljice, kakor je določena v dokumentu ICAO 9303 o strojno berljivih potnih listinah. |
| --- | --- |

Sprednja stran kartice:

1.

V tisk podlage vdelana trimestna črkovna koda države članice izdajateljice, kakor je določena v dokumentu ICAO 9303 o strojno berljivih potnih listinah.

| 2. | Simbol ICAO za strojno berljivo potno listino z brezkontaktnim mikročipom (simbol e-MRTD) v optično spremenljivi barvi. Barva se spreminja glede na zorni kot. |
| --- | --- |

2.

Simbol ICAO za strojno berljivo potno listino z brezkontaktnim mikročipom (simbol e-MRTD) v optično spremenljivi barvi. Barva se spreminja glede na zorni kot.

| 3.1 | Naziv dokumenta (dovoljenje za prebivanje) je v jeziku (jezikih) države članice izdajateljice. |
| --- | --- |

3.1

Naziv dokumenta (dovoljenje za prebivanje) je v jeziku (jezikih) države članice izdajateljice.

| 3.2 | Ponovitev naziva dokumenta iz polja 3.1 v vsaj še enem (največ dveh) uradnem jeziku institucij Unije, da se kartica lažje prepozna kot dovoljenje za prebivanje za državljane tretjih držav. |
| --- | --- |

3.2

Ponovitev naziva dokumenta iz polja 3.1 v vsaj še enem (največ dveh) uradnem jeziku institucij Unije, da se kartica lažje prepozna kot dovoljenje za prebivanje za državljane tretjih držav.

| 4.1 | Številka dokumenta. |
| --- | --- |

4.1

Številka dokumenta.

| 4.2 | Ponovitev številke dokumenta (s posebnimi varnostnimi zaščitami). |
| --- | --- |

4.2

Ponovitev številke dokumenta (s posebnimi varnostnimi zaščitami).

| 5. | Številka dostopa do kartice (CAN). |
| --- | --- |

5.

Številka dostopa do kartice (CAN).

Naslovi vnosov 6 do 12 so v jeziku (jezikih) države članice izdajateljice. Država članica izdajateljica lahko v isto vrstico doda še en uradni jezik institucij Unije; skupno sta dovoljena največ dva jezika.

| 6. | Ime: priimek (priimki) in ime (imena), v tem vrstnem redu (2). |
| --- | --- |

6.

Ime: priimek (priimki) in ime (imena), v tem vrstnem redu (2).

| 7. | Spol. |
| --- | --- |

7.

Spol.

| 8. | Državljanstvo. |
| --- | --- |

8.

Državljanstvo.

| 9. | Datum rojstva. |
| --- | --- |

9.

Datum rojstva.

| 10. | Vrsta dovoljenja: vrsta dovoljenja za prebivanje, ki ga država članica izda državljanu tretje države. V dovoljenju za prebivanje za družinskega člana državljana Evropske unije, ki ne uveljavlja pravice do prostega gibanja, mora biti vpisano „družinski član“. Ko gre za upravičence v skladu s členom 3(2) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES (3), lahko države članice vpišejo „upravičenec v skladu s členom 3(2) Direktive 2004/38/ES“. |
| --- | --- |

10.

Vrsta dovoljenja: vrsta dovoljenja za prebivanje, ki ga država članica izda državljanu tretje države. V dovoljenju za prebivanje za družinskega člana državljana Evropske unije, ki ne uveljavlja pravice do prostega gibanja, mora biti vpisano „družinski član“. Ko gre za upravičence v skladu s členom 3(2) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES (3), lahko države članice vpišejo „upravičenec v skladu s členom 3(2) Direktive 2004/38/ES“.

| 11. | Datum poteka veljavnosti dokumenta (4). |
| --- | --- |

11.

Datum poteka veljavnosti dokumenta (4).

| 12. | Opombe: Države članice lahko za nacionalne potrebe vpišejo podrobnosti in zaznamke, ki so potrebni zaradi njihovih nacionalnih predpisov o državljanih tretjih držav, vključno z zaznamki o dovoljenju za delo ali neomejeni veljavnosti dovoljenja za bivanje (5). |
| --- | --- |

12.

Opombe: Države članice lahko za nacionalne potrebe vpišejo podrobnosti in zaznamke, ki so potrebni zaradi njihovih nacionalnih predpisov o državljanih tretjih držav, vključno z zaznamki o dovoljenju za delo ali neomejeni veljavnosti dovoljenja za bivanje (5).

| 13. | Osebna fotografija se varno vtisne v kartico in zaščiti z uklonsko optično spremenljivim elementom (DOVID). |
| --- | --- |

13.

Osebna fotografija se varno vtisne v kartico in zaščiti z uklonsko optično spremenljivim elementom (DOVID).

| 14. | Podpis imetnika. |
| --- | --- |

14.

Podpis imetnika.

| 15. | DOVID za zaščito osebne fotografije. |
| --- | --- |

15.

DOVID za zaščito osebne fotografije.

| Hrbtna stran kartice:





  16. | Opombe: Države članice lahko za nacionalne potrebe vpišejo podrobnosti in zaznamke, ki so potrebni zaradi njihovih nacionalnih predpisov o državljanih tretjih držav, vključno z zaznamki o dovoljenju za delo (6), čemur sledita obvezna vnosa:





  16.1. | Datum izdaje, kraj izdaje/organ izdajatelj: kraj in datum izdaje dovoljenja za prebivanje. Po potrebi se kraj izdaje lahko nadomesti z navedbo organa izdajatelja. |
| --- | --- | --- |

Hrbtna stran kartice:

16.

Opombe: Države članice lahko za nacionalne potrebe vpišejo podrobnosti in zaznamke, ki so potrebni zaradi njihovih nacionalnih predpisov o državljanih tretjih držav, vključno z zaznamki o dovoljenju za delo (6), čemur sledita obvezna vnosa:

16.1.

Datum izdaje, kraj izdaje/organ izdajatelj: kraj in datum izdaje dovoljenja za prebivanje. Po potrebi se kraj izdaje lahko nadomesti z navedbo organa izdajatelja.

| 16.2. | Kraj rojstva. |
| --- | --- |

16.2.

Kraj rojstva.

Vnosoma 16.1 in 16.2 lahko sledijo neobvezni vnosi (7), na primer „naslov imetnika“.

| 16.3 | Neobvezno polje za informacije v zvezi z izdelavo kartice, kot so ime proizvajalca, številka različice itd. |
| --- | --- |

16.3

Neobvezno polje za informacije v zvezi z izdelavo kartice, kot so ime proizvajalca, številka različice itd.

| 17. | Strojno berljivo polje. Strojno berljivo polje mora biti skladno z ustreznimi smernicami ICAO iz dokumenta ICAO 9303 o strojno berljivih potnih listinah. |
| --- | --- |

17.

Strojno berljivo polje. Strojno berljivo polje mora biti skladno z ustreznimi smernicami ICAO iz dokumenta ICAO 9303 o strojno berljivih potnih listinah.

| 18. | Na potiskanem delu je državni grb države članice, da se dovoljenje razloči od drugih in se zagotovi gotovost glede njegovega nacionalnega izvora. |
| --- | --- |

18.

Na potiskanem delu je državni grb države članice, da se dovoljenje razloči od drugih in se zagotovi gotovost glede njegovega nacionalnega izvora.

| 19. | Strojno berljivo polje vsebuje natisnjeno besedilo v tisku podlage, ki navaja državo članico izdajateljico. To besedilo ne sme vplivati na tehnične značilnosti strojno berljivega polja. |
| --- | --- |

19.

Strojno berljivo polje vsebuje natisnjeno besedilo v tisku podlage, ki navaja državo članico izdajateljico. To besedilo ne sme vplivati na tehnične značilnosti strojno berljivega polja.

Vidne nacionalne varnostne zaščite (brez poseganja v tehnične zahteve, določene na podlagi točke (f) člena 2(1) te uredbe):

| 20. | Kot nosilec za shranjevanje podatkov se v skladu s členom 4a te uredbe uporablja čip RF. Države članice lahko za nacionalne potrebe v dovoljenja za prebivanje vdelajo tudi dvojni vmesnik ali ločen kontaktni čip. Ta kontaktni čip se namesti na hrbtni strani kartice in mora biti skladen s standardi ISO ter na noben način ne sme ovirati delovanja čipa RF. |
| --- | --- |

20.

Kot nosilec za shranjevanje podatkov se v skladu s členom 4a te uredbe uporablja čip RF. Države članice lahko za nacionalne potrebe v dovoljenja za prebivanje vdelajo tudi dvojni vmesnik ali ločen kontaktni čip. Ta kontaktni čip se namesti na hrbtni strani kartice in mora biti skladen s standardi ISO ter na noben način ne sme ovirati delovanja čipa RF.

| 21. | Neobvezno prosojno okence. |
| --- | --- |

21.

Neobvezno prosojno okence.

| 22. | Neobvezni prosojni rob. |
| --- | --- |

22.

Neobvezni prosojni rob.

(b)   Barva, tiskarski postopek

Države članice določijo barvo in tiskarski postopek v skladu z enotno obliko, določeno v tej prilogi, ter dodatnimi tehničnimi zahtevami, določenimi v skladu s členom 2 te uredbe.

(c)   Material

Kartica je v celoti izdelana iz polikarbonata ali enakovrednega sintetičnega polimera (obstojnega najmanj 10 let).

(d)   Tiskarske tehnike

Uporabljajo se naslednje tiskarske tehnike:

| — | izredno varen ofsetni tisk podlage, |
| --- | --- |

—

izredno varen ofsetni tisk podlage,

| — | UV fluorescentni tisk, |
| --- | --- |

—

UV fluorescentni tisk,

| — | mavrični tisk. |
| --- | --- |

—

mavrični tisk.

Varnostno oblikovanje sprednje strani kartice se razlikuje od varnostnega oblikovanja hrbtne strani.

(e)   Številčenje

Številka dokumenta se na dokumentu pojavi na več kot enem mestu (vendar ne na strojno berljivem polju).

(f)   Zaščita pred kopiranjem

Na sprednji strani dovoljenja za prebivanje se uporablja nadgrajen DOVID z napredno obliko in značilnostmi, ki vključujejo izboljšan difrakcijski element za napredno strojno preverjanje; ta DOVID zagotavlja vsaj takšno kakovost identifikacije in raven varnosti, kot ju zagotavlja metoda, ki se uporablja pri sedanji enotni obliki vizumov.

(g)   Tehnika personalizacije

Da se podatki na dovoljenju za prebivanje ustrezno zaščitijo pred poskusi prenarejanja in ponarejanja, se biografski podatki, vključno s fotografijo, imetnikovim podpisom in drugimi najpomembnejšimi podatki, vdelajo v osnovni material dokumenta. Za personalizacijo se uporabi tehnologija laserskega graviranja ali druga enakovredna varna tehnologija.

(h)   Države članice lahko dodajo tudi dodatne nacionalne varnostne zaščite, če so na seznamu, sestavljenem na podlagi točke (f) člena 2(1) te uredbe, so skladne s harmonizirano podobo zgornjih vzorcev ter če zaradi tega ni zmanjšana učinkovitost enotnih varnostnih zaščit.

---

(1)  Naslovi, ki se natisnejo, so določeni v tehničnih zahtevah, sprejetih na podlagi člena 6 te uredbe.

1

(2)  Za priimke in imena je predvideno eno samo polje. Priimki se navedejo z velikimi tiskanimi črkami; imena z malimi tiskanimi črkami, vendar z veliko začetnico. Ločevalni znaki med priimki in imeni niso dovoljeni. Vendar pa je znak “,” dovoljen kot ločevalni znak med prvim in drugim priimkom ali imenom (primer: TOLEDO, BURGOS Ana, Maria). Če je to potrebno, se prvi in drugi priimek lahko navedeta v isti vrstici, kot tudi priimki in imena, da se prihrani prostor.

2

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EEC (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).

3

(4)  Dopusten je le zapis v obliki datuma (dd/mm/llll), besede kot „začasno“ ali „neomejeno“ niso dopustne, saj se datum poteka veljavnosti nanaša na fizični dokument in ne na pravico do prebivanja.

4

(5)  Dodatne opombe se lahko vnesejo tudi v polje 16 („Opombe“) na hrbtni strani kartice.

5

(6)  Ves razpoložljivi prostor na hrbtni strani kartice (razen strojno berljivega polja) je namenjen polju za opombe. Vključuje dejanske opombe, ki jim sledijo obvezna polja (datum izdaje, kraj izdaje/organ izdajatelj, kraj rojstva), tem pa neobvezna polja za potrebe posamezne države članice.

6

(7)  Pred neobveznim vnosom mora biti naveden podnaslov.

7

---