# Euroopa Liidu L 291/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 291 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik9. november 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 291

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik9. november 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/1986, 31. oktoober 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 16 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/1987, 31. oktoober 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 15 (
  1
  ) | 63 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/1988, 3. november 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 4 (
  1
  ) | 72 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/1989, 6. november 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga 12 (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/1990, 6. november 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 7 (
  1
  ) | 89 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/1986, 31. oktoober 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 16 (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/1987, 31. oktoober 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 15 (
  1
  )

1

63

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/1988, 3. november 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 4 (
  1
  )

1

72

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/1989, 6. november 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga 12 (
  1
  )

1

84

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/1990, 6. november 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 7 (
  1
  )

1

89

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 291/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 291/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1986,

31. oktoober 2017,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 16

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | Rahvusvaheline raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) avaldas 13. jaanuaril 2016 rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi IFRS 16 Rendiarvestus. Standardi eesmärk on parandada rendilepingute finantsaruandlust. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheline raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) avaldas 13. jaanuaril 2016 rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi IFRS 16 Rendiarvestus. Standardi eesmärk on parandada rendilepingute finantsaruandlust.

| (3) | IFRS 16 vastuvõtmisest tulenevad muudatused järgmistes standardites või standardite tõlgendustes: IFRS 1, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 13, IFRS 15, rahvusvaheline raamatupidamisstandard (IAS) 1, IAS 2, IAS 7, IAS 12, IAS 16, IAS 21, IAS 23, IAS 32, IAS 37, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgenduste komitee tõlgendus (IFRIC) 1, IFRIC 12, standardite tõlgendamise alalise komisjoni tõlgendus (SIC) 29 ja SIC 32. |
| --- | --- |

(3)

IFRS 16 vastuvõtmisest tulenevad muudatused järgmistes standardites või standardite tõlgendustes: IFRS 1, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 13, IFRS 15, rahvusvaheline raamatupidamisstandard (IAS) 1, IAS 2, IAS 7, IAS 12, IAS 16, IAS 21, IAS 23, IAS 32, IAS 37, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgenduste komitee tõlgendus (IFRIC) 1, IFRIC 12, standardite tõlgendamise alalise komisjoni tõlgendus (SIC) 29 ja SIC 32.

| (4) | Konsultatsioonides Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga (EFRAG) leidis kinnitust, et IFRS 16 vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele. |
| --- | --- |

(4)

Konsultatsioonides Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga (EFRAG) leidis kinnitust, et IFRS 16 vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisa muudetakse järgmiselt:

| a) | lisatakse rahvusvaheline finantsaruandlusstandard (IFRS) 16 Rendiarvestus, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas; |
| --- | --- |

a)

lisatakse rahvusvaheline finantsaruandlusstandard (IFRS) 16 Rendiarvestus, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas;

| b) | kooskõlas IFRS 16-ga muudetakse IAS 1, IAS 2, IAS 7, IAS 12, IAS 16, IAS 21, IAS 23, IAS 32, IAS 37, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, IFRS 1, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 13, IFRS 15, IFRIC 1, IFRIC 12, SIC 29 ja SIC 32, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

b)

kooskõlas IFRS 16-ga muudetakse IAS 1, IAS 2, IAS 7, IAS 12, IAS 16, IAS 21, IAS 23, IAS 32, IAS 37, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41, IFRS 1, IFRS 3, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 13, IFRS 15, IFRIC 1, IFRIC 12, SIC 29 ja SIC 32, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Kõik äriühingud kohaldavad artiklis 1 osutatud muudatusi hiljemalt alates oma 1. jaanuaril 2019 või pärast seda algava esimese majandusaasta alguskuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. oktoober 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).

2

---

LISA

Rahvusvaheline finantsaruandlusstandard IFRS 16

Rendiarvestus

Rahvusvaheline finantsaruandlusstandard IFRS 16 Rendiarvestus

EESMÄRK

| 1. | Standardis esitatakse rendilepingute kajastamise, mõõtmise, esitamise ja avaldamise põhimõtted. Eesmärk on tagada, et rentnikud ja rendileandjad esitaksid olulist teavet viisil, mis annab usaldusväärse ülevaate kõnealustest tehingutest. Selle teabe põhjal saavad finantsaruannete kasutajad hinnata rendilepingute mõju üksuse finantsseisundile, finantstulemustele ja rahavoogudele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Käesolevat standardit rakendades arvestab üksus lepingute tingimuste ning kõigi oluliste faktide ja asjaoludega. Üksus rakendab standardit sarnastel asjaoludel ühelaadsete lepingute suhtes järjepidevalt. |
| --- | --- |

2.

RAKENDUSALA

| 3. | Üksus rakendab standardit kõigi rendilepingute suhtes, kaasa arvatud kasutamisõiguse esemeks oleva vara allrendilepingud, välja arvatud:






  a) | maavarade, nafta, maagaasi ja sarnaste mittetaastuvate ressursside uurimiseks või kasutamiseks sõlmitud rendilepingud; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

maavarade, nafta, maagaasi ja sarnaste mittetaastuvate ressursside uurimiseks või kasutamiseks sõlmitud rendilepingud;

| b) | IAS 41 Põllumajandus rakendusalasse kuuluvate rentniku valduses olevate bioloogiliste varade rent; |
| --- | --- |

b)

IAS 41 Põllumajandus rakendusalasse kuuluvate rentniku valduses olevate bioloogiliste varade rent;

| c) | teenuste kontsessioonikokkulepped, mis kuuluvad IFRIC 12 Teenuste kontsessioonikokkulepped rakendusalasse; |
| --- | --- |

c)

teenuste kontsessioonikokkulepped, mis kuuluvad IFRIC 12 Teenuste kontsessioonikokkulepped rakendusalasse;

| d) | rendileandja antud intellektuaalomandi litsentsid, mis kuuluvad IFRS 15 Kliendilepingutest saadav tulu rakendusalasse, ning ja |
| --- | --- |

d)

rendileandja antud intellektuaalomandi litsentsid, mis kuuluvad IFRS 15 Kliendilepingutest saadav tulu rakendusalasse, ning ja

| e) | rentniku muud õigused, mis tulenevad IAS 38 Immateriaalsed varad rakendusalasse kuuluvatest litsentsilepingutest seoses filmide, videosalvestuste, näidendite, käsikirjade ja autoriõigustega. |
| --- | --- |

e)

rentniku muud õigused, mis tulenevad IAS 38 Immateriaalsed varad rakendusalasse kuuluvatest litsentsilepingutest seoses filmide, videosalvestuste, näidendite, käsikirjade ja autoriõigustega.

| 4. | Rentnik võib rakendada standardit paragrahvi 3 punktis e osutamata immateriaalse vara rendilepingute suhtes, aga see ei ole kohustuslik. |
| --- | --- |

4.

KAJASTAMISE ERANDID (PARAGRAHVID B3–B8)

| 5. | Rentnik võib otsustada mitte rakendada paragrahvide 22–49 nõudeid järgmiste lepingute suhtes:






  a) | lühiajaline rent ja |
| --- | --- | --- |

5.

a)

lühiajaline rent ja

| b) | rendilepingud, mille alusvara väärtus on väike (vastavalt paragrahvidele B3–B8). |
| --- | --- |

b)

rendilepingud, mille alusvara väärtus on väike (vastavalt paragrahvidele B3–B8).

| 6. | Kui rentnik otsustab mitte rakendada paragrahvides 22–49 esitatud nõudeid lühiajaliste rendilepingute või väikese väärtusega alusvara käsitlevate rendilepingute suhtes, kajastab rentnik nimetatud rendilepingutega seotud rendimakseid kuluna lineaarselt rendiperioodi jooksul või muul süstemaatilisel meetodil. Rentnik rakendab muud süstemaatilist meetodit juhul, kui see kajastab rentniku kasu jaotumist paremini. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui rentnik arvestab lühiajalisi rendilepinguid vastavalt paragrahvile 6, käsitab rentnik rendilepingut standardi kohaldamisel uue rendilepinguna juhul, kui






  a) | muudetakse rendilepingut või |
| --- | --- | --- |

7.

a)

muudetakse rendilepingut või

| b) | muudetakse rendiperioodi (näiteks rentnik kasutab valikut, mida rendiperioodi määratlus eelnevalt ei sisaldanud). |
| --- | --- |

b)

muudetakse rendiperioodi (näiteks rentnik kasutab valikut, mida rendiperioodi määratlus eelnevalt ei sisaldanud).

| 8. | Valik lühiajaliste rendilepingute puhul tehakse kasutamisõiguse objektina määratletud alusvara liigi järgi. Alusvara liik on samalaadsete ja üksuse tegevuses sarnaselt kasutatavate varade kogum. Valiku väikese väärtusega alusvara käsitlevate rendilepingute puhul võib teha iga rendilepingu puhul eraldi. |
| --- | --- |

8.

RENDISUHTE KINDLAKSTEGEMINE (PARAGRAHVID B9–B33)

| 9. | Lepingu sõlmimisel hindab üksus, kas tegemist on rendilepinguga või kas see sisaldab rendisuhet. Leping on rendileping või sisaldab rendisuhet juhul, kui lepinguga antakse tasu eest õigus kontrollida kindlaksmääratud vara kasutamist teatud ajavahemikus. Paragrahvides B9–B31 esitatakse juhised, kuidas hinnata, kas leping on rendileping või sisaldab rendisuhet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ajavahemikku võidakse kirjeldada ka kindlaksmääratud vara kasutamishulga põhjal (näiteks toodanguühikute arv, mille tootmiseks objekti või seadet kasutatakse). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Üksus hindab seda, kas leping on rendileping või sisaldab rendisuhet, uuesti üksnes lepingu tingimuste muutmise korral. |
| --- | --- |

11.

Lepingu komponentide eristamine

| 12. | Rendilepingu või rendisuhet sisaldava lepingu korral arvestab üksus iga lepingus sisalduvat rendikomponenti lepingu muudest rendiga mitteseotud komponentidest eraldi, välja arvatud juhul, kui üksus rakendab paragrahvis 15 osutatud praktilist abinõud. Paragrahvides B32–B33 esitatakse juhised lepingu komponentide eristamiseks. |
| --- | --- |

12.

Rentnik

| 13. | Rendikomponenti ning ühte või mitut täiendavat rendi- või rendiga mitteseotud komponenti sisaldava lepingu korral jaotab rentnik lepingu kohase tasu igale rendikomponendile, võttes aluseks rendikomponendi suhtelise eraldiseisva hinna ja rendiga mitteseotud komponentide eraldiseisva koondhinna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Rendikomponendi ja rendiga mitteseotud komponentide suhtelise eraldiseisva hinna kindlaksmääramiseks kasutatakse hinda, mida rendileandja või sarnane tarnija küsiks üksuselt selle või sarnase komponendi eest eraldi. Kui eraldiseisvat hinda on vaatluse abil raske kindlaks teha, arvestab rentnik eraldiseisvat hinda hinnanguliselt, kasutades selleks kogu vaadeldavat teavet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Praktilise abinõuna võib rentnik otsustada mitte eraldada rendiga mitteseotud komponente rendikomponentidest ning arvestada selle asemel kõiki rendikomponente ja kaasnevaid rendiga mitteseotud komponente ühtse rendikomponendina vastavalt alusvara liigile. Rentnik ei kasuta seda praktilist abinõud selliste tuletisinstrumentide suhtes, mis vastavad IFRS 9 Finantsinstrumendid punktis 4.3.3 esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Rentnik arvestab rendiga mitteseotud komponente vastavalt muudele kohaldatavatele standarditele, välja arvatud paragrahvis 15 osutatud praktilise abinõu kasutamise korral. |
| --- | --- |

16.

Rendileandja

| 17. | Rendikomponenti ning ühte või mitut täiendavat rendi- või rendiga mitteseotud komponenti sisaldava lepingu korral jaotab rendileandja lepingu kohase tasu vastavalt IFRS 15 paragrahvidele 73–90. |
| --- | --- |

17.

RENDIPERIOOD (PARAGRAHVID B34–B41)

| 18. | Üksus arvestab rendiperioodina rendi katkestamatut perioodi, mis hõlmab nii






  a) | rendilepingu võimaliku pikendamise perioode juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta seda võimalust kasutab ja |
| --- | --- | --- |

18.

a)

rendilepingu võimaliku pikendamise perioode juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta seda võimalust kasutab ja

| b) | rendilepingu võimaliku lõpetamise perioode juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta seda võimalust ei kasuta. |
| --- | --- |

b)

rendilepingu võimaliku lõpetamise perioode juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta seda võimalust ei kasuta.

| 19. | Kui üksus hindab, kas rentnik on piisavalt kindel, et ta kasutab rendilepingu pikendamise õigust või ei kasuta rendilepingu lõpetamise õigust, võtab ta arvesse kõiki olulisi asjaolusid ja tingimusi, mis loovad rentniku jaoks majandusliku stiimuli rendilepingu pikendamiseks või selle lõpetamata jätmiseks vastavalt paragrahvides B37–B40 esitatud kirjeldusele. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Rentnik hindab piisavat kindlust selles, kas ta kasutab pikendamise õigust või jätab kasutamata lõpetamise õiguse, uuesti juhul, kui ilmneb mõni oluline sündmus või oluline asjaolude muutus, mis






  a) | on rentniku kontrolli all ja |
| --- | --- | --- |

20.

a)

on rentniku kontrolli all ja

| b) | mõjutab seda, kas rentnik on piisavalt kindel, et ta kasutab mõnda algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtmata jäänud võimalust või jätab kasutamata mõne võimaluse, mis on algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võetud (vastavalt paragrahvis B41 esitatud kirjeldusele). |
| --- | --- |

b)

mõjutab seda, kas rentnik on piisavalt kindel, et ta kasutab mõnda algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtmata jäänud võimalust või jätab kasutamata mõne võimaluse, mis on algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võetud (vastavalt paragrahvis B41 esitatud kirjeldusele).

| 21. | Üksus muudab rendiperioodi rendi katkestamatu perioodi muutumise korral. Rendi katkestamatu periood muutub näiteks juhul, kui






  a) | rentnik kasutab mõnda õigust, mida üksus algse rendiperioodi määratlemisel arvesse ei võtnud; |
| --- | --- | --- |

21.

a)

rentnik kasutab mõnda õigust, mida üksus algse rendiperioodi määratlemisel arvesse ei võtnud;

| b) | rentnik jätab kasutamata mõne õiguse, mille üksus on algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtnud; |
| --- | --- |

b)

rentnik jätab kasutamata mõne õiguse, mille üksus on algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtnud;

| c) | esineb sündmus, mille tagajärjel on rentnik vastavalt lepingule kohustatud kasutama mõnda õigust, mida üksus ei ole algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtnud, või |
| --- | --- |

c)

esineb sündmus, mille tagajärjel on rentnik vastavalt lepingule kohustatud kasutama mõnda õigust, mida üksus ei ole algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtnud, või

| d) | esineb sündmus, mille tagajärjel on rentnikul vastavalt lepingule keelatud kasutada mõnda õigust, mille üksus on algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtnud. |
| --- | --- |

d)

esineb sündmus, mille tagajärjel on rentnikul vastavalt lepingule keelatud kasutada mõnda õigust, mille üksus on algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtnud.

RENTNIK

Kajastamine

| 22. | Rentnik kajastab kasutamisõiguse esemeks olevat vara ja rendikohustisi rendiperioodi alguse seisuga. |
| --- | --- |

22.

Mõõtmine

Esmane mõõtmine

Kasutamisõiguse esemeks oleva vara esmane mõõtmine

| 23. | Rentnik mõõdab kasutamisõiguse esemeks olevat vara soetusmaksumuses rendiperioodi alguse seisuga. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kasutamisõiguse esemeks oleva vara maksumus sisaldab:






  a) | vastavalt paragrahvile 26 rendikohustise algsel mõõtmisel kindlaks tehtud summat; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

vastavalt paragrahvile 26 rendikohustise algsel mõõtmisel kindlaks tehtud summat;

| b) | kõiki rendiperioodi alguses ja enne seda tehtud rendimakseid, millest on lahutatud saadud rendistiimulid; |
| --- | --- |

b)

kõiki rendiperioodi alguses ja enne seda tehtud rendimakseid, millest on lahutatud saadud rendistiimulid;

| c) | kõiki rentniku esmaseid otsekulutusi ja |
| --- | --- |

c)

kõiki rentniku esmaseid otsekulutusi ja

| d) | rentniku hinnangulisi kulutusi, mis tekivad seoses alusvara lammutamise ja teisaldamisega, selle asukoha taastamisega või alusvara seisundi taastamisega vastavalt rendi tingimustele, välja arvatud juhul, kui nimetatud kulutusi tehakse varude valmistamiseks. Rentniku kohustus seoses kõnealuste kulutustega tekib rendi jõustumise päeval või tingimusel, et ta kasutab alusvara kindla perioodi vältel. |
| --- | --- |

d)

rentniku hinnangulisi kulutusi, mis tekivad seoses alusvara lammutamise ja teisaldamisega, selle asukoha taastamisega või alusvara seisundi taastamisega vastavalt rendi tingimustele, välja arvatud juhul, kui nimetatud kulutusi tehakse varude valmistamiseks. Rentniku kohustus seoses kõnealuste kulutustega tekib rendi jõustumise päeval või tingimusel, et ta kasutab alusvara kindla perioodi vältel.

| 25. | Rentnik kajastab paragrahvi 24 punktis d osutatud kulutusi kasutamisõiguse esemeks oleva vara maksumuse osana siis, kui tal tekib seoses nende kulutustega kohustus. Selliste kulutuste suhtes, mida tehakse teatud kindlal perioodil seoses sellega, et vastaval perioodil on kasutamisõiguse esemeks oleva vara abil valmistatud varusid, rakendab rentnik standardit IAS 2 Varud. Kõnealuste kulutustega seotud kohustusi, mida arvestatakse käesoleva standardi või IAS 2 kohaselt, kajastatakse ja mõõdetakse vastavalt standardile IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad. |
| --- | --- |

25.

Rendikohustise esmane mõõtmine

| 26. | Rentnik mõõdab rendiperioodi alguses rendikohustise selleks kuupäevaks tasumata rendimaksete nüüdisväärtuses. Rendimaksed diskonteeritakse rendi sisemise intressimääraga, kui seda määra on võimalik hõlpsasti kindlaks teha. Kui seda määra ei ole võimalik hõlpsasti kindlaks teha, kasutab rentnik rentniku alternatiivset laenuintressimäära. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Rendiperioodi alguse seisuga sisaldavad rendikohustise mõõtmisel arvesse võetavad rendimaksed järgmisi alusvara rendiperioodil kasutamise õiguse eest tehtavaid makseid, mida ei ole rendiperioodi alguseks tasutud:






  a) | fikseeritud maksed (kaasa arvatud sisuliselt fikseeritud maksed, mida on kirjeldatud paragrahvis B42), millest on lahutatud saadaolevad rendistiimulid; |
| --- | --- | --- |

27.

a)

fikseeritud maksed (kaasa arvatud sisuliselt fikseeritud maksed, mida on kirjeldatud paragrahvis B42), millest on lahutatud saadaolevad rendistiimulid;

| b) | muutuvad rendimaksed, mis sõltuvad indeksist või määrast ja mille esmaseks mõõtmiseks kasutatakse rendiperioodi alguses kehtivat indeksit või määra (nagu on kirjeldatud paragrahvis 28); |
| --- | --- |

b)

muutuvad rendimaksed, mis sõltuvad indeksist või määrast ja mille esmaseks mõõtmiseks kasutatakse rendiperioodi alguses kehtivat indeksit või määra (nagu on kirjeldatud paragrahvis 28);

| c) | summad, mida rentnik peab eeldatavasti tasuma jääkväärtuse garantiide alusel; |
| --- | --- |

c)

summad, mida rentnik peab eeldatavasti tasuma jääkväärtuse garantiide alusel;

| d) | ostuõiguse realiseerimise hind juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta realiseerib õigust (selle hindamisel võetakse arvesse paragrahvides B37–B40 kirjeldatud tegureid), ja |
| --- | --- |

d)

ostuõiguse realiseerimise hind juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta realiseerib õigust (selle hindamisel võetakse arvesse paragrahvides B37–B40 kirjeldatud tegureid), ja

| e) | rendilepingu lõpetamisel tasumisele kuuluvad trahvid juhul, kui rendiperioodi kindlaksmääramisel eeldatakse, et rentnik kasutab rendilepingu lõpetamise õigust. |
| --- | --- |

e)

rendilepingu lõpetamisel tasumisele kuuluvad trahvid juhul, kui rendiperioodi kindlaksmääramisel eeldatakse, et rentnik kasutab rendilepingu lõpetamise õigust.

| 28. | Paragrahvi 27 punktis b osutatud muutuvad rendimaksed, mis sõltuvad indeksist või määrast, võivad olla näiteks tarbijahinna indeksiga seotud maksed, intressi viitemääraga (nt LIBOR) seotud maksed või turu rendimäärade järgi muutuvad maksed. |
| --- | --- |

28.

Edasine mõõtmine

Kasutamisõiguse esemeks oleva vara väärtuse edasine mõõtmine

| 29. | Pärast rendiperioodi algust mõõdab rentnik kasutamisõiguse esemeks olevat vara soetusmaksumuse mudeli järgi, välja arvatud juhul, kui ta kasutab ühte paragrahvides 34 ja 35 osutatud mõõtmismudelit. |
| --- | --- |

29.

Soetusmaksumuse mudel

| 30. | Soetusmaksumuse mudeli kasutamiseks mõõdab rentnik kasutamisõiguse esemeks olevat vara soetusmaksumuses,






  a) | millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langusest tulenevad akumuleeritud kahjumid ja |
| --- | --- | --- |

30.

a)

millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langusest tulenevad akumuleeritud kahjumid ja

| b) | mida on korrigeeritud vastavalt rendikohustise ümberhindamisele paragrahvi 36 punkti c kohaselt. |
| --- | --- |

b)

mida on korrigeeritud vastavalt rendikohustise ümberhindamisele paragrahvi 36 punkti c kohaselt.

| 31. | Kui kasutamisõiguse esemeks oleva vara suhtes kohaldatakse paragrahvis 32 esitatud nõudeid, rakendab rentnik vara kulumi arvestamiseks standardis IAS 16 Materiaalsed põhivarad esitatud kulumiarvestuse nõudeid. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kui rendilepingu alusel läheb alusvara omandiõigus rendiperioodi lõppedes üle rentnikule või kui kasutamisõiguse esemeks oleva vara maksumuse kindlaksmääramisel on eeldatud, et rentnik realiseerib ostuõiguse, arvestab rentnik kasutamisõiguse esemeks oleva vara kulumit alates rendiperioodi algusest kuni alusvara kasuliku eluea lõpuni. Muudel juhtudel arvestab rentnik kasutamisõiguse esemeks oleva vara kulumit alates rendiperioodi algusest kuni alusvara kasuliku eluea lõpuni või rendiperioodi lõpuni olenevalt sellest, kumb saabub varem. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Rentnik rakendab standardit IAS 36 Varade väärtuse langus, et teha kindlaks, kas kasutamisõiguse esemeks oleva vara väärtus on langenud, ning kajastada kindlaks tehtud väärtuse langusest tulenevat kahjumit. |
| --- | --- |

33.

Muud mõõtmismudelid

| 34. | Kui rentnik rakendab kinnisvarainvesteeringu suhtes standardis IAS 40 Kinnisvarainvesteeringud esitatud õiglase väärtuse mudelit, rakendab rentnik sama õiglase väärtuse mudelit ka kasutamisõiguse esemeks oleva vara suhtes, mis vastab IAS 40 kohaselt kinnisvarainvesteeringu määratlusele. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kui kasutamisõiguse esemeks olev vara kuulub sellisesse materiaalse põhivara liiki, mille suhtes rentnik rakendab standardis IAS 16 esitatud ümberhindluse mudelit, võib rentnik rakendada seda ümberhindluse mudelit kõigi kasutamisõiguse esemeks olevate varade suhtes, mis kuuluvad samasse materiaalse põhivara liiki. |
| --- | --- |

35.

Rendikohustise edasine mõõtmine

| 36. | Pärast rendiperioodi algust mõõdab rentnik rendikohustist järgmiselt:








  a) | suurendades bilansilist väärtust vastavalt rendikohustise intressile; |
| --- | --- | --- |

36.

a)

suurendades bilansilist väärtust vastavalt rendikohustise intressile;

| b) | vähendades bilansilist väärtust vastavalt tehtud rendimaksetele ja |
| --- | --- |

b)

vähendades bilansilist väärtust vastavalt tehtud rendimaksetele ja

| c) | hinnates bilansilise väärtuse ümber vastavalt paragrahvides 39–46 osutatud ümberhindlustele või rendilepingu muudatustele või vastavalt muudetud sisuliselt fikseeritud rendimaksetele (vt paragrahv B42). |
| --- | --- |

c)

hinnates bilansilise väärtuse ümber vastavalt paragrahvides 39–46 osutatud ümberhindlustele või rendilepingu muudatustele või vastavalt muudetud sisuliselt fikseeritud rendimaksetele (vt paragrahv B42).

| 37. | Rendiperioodi igal ajavahemikul on rendikohustise intress summa, mille tulemusena on intressimäär igal osaperioodil kohustise lõppväärtuse suhtes sama. Osaperioodi intressimäär on paragrahvis 26 osutatud diskontomäär või paragrahvis 41, 43 või paragrahvi 45 punktis c osutatud muudetud diskontomäär, kui see on kohaldatav. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Pärast rendiperioodi algust kajastab rentnik kasumiaruandes järgmisi näitajaid, välja arvatud juhul, kui kulutused sisalduvad mõne teise standardi kohaldamisalasse kuuluva muu vara bilansilises väärtuses:






  a) | rendikohustise intress ja |
| --- | --- | --- |

38.

a)

rendikohustise intress ja

| b) | muutuvad rendimaksed, mis ei sisaldu rendikohustise hinnangus selle perioodi kohta, millal leiab aset nimetatud makseid tingiv sündmus või tingimus. |
| --- | --- |

b)

muutuvad rendimaksed, mis ei sisaldu rendikohustise hinnangus selle perioodi kohta, millal leiab aset nimetatud makseid tingiv sündmus või tingimus.

Rendikohustise ümberhindamine

| 39. | Pärast rendiperioodi algust rakendab rentnik paragrahvide 40–43 nõudeid, et hinnata rendikohustis ümber, võttes arvesse rendimaksete muutusi. Rentnik kajastab rendikohustise ümberhindluse summat kasutamisõiguse esemeks oleva vara korrigeerimisena. Kui aga kasutamisõiguse esemeks oleva vara jääkväärtus väheneb nullini ja rendikohustise mõõtmisel ilmneb täiendav vähenemine, kajastab rentnik ümberhindluse järelejääva summa kasumiaruandes. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Rendikohustise ümberhindamiseks diskonteerib rentnik muudetud rendimaksed muudetud diskontomääraga juhul, kui esineb üks järgmistest olukordadest:






  a) | muudetakse rendiperioodi, nagu on kirjeldatud paragrahvides 20–21. Rentnik teeb muudetud rendimaksed kindlaks muudetud rendiperioodi põhjal; või |
| --- | --- | --- |

40.

a)

muudetakse rendiperioodi, nagu on kirjeldatud paragrahvides 20–21. Rentnik teeb muudetud rendimaksed kindlaks muudetud rendiperioodi põhjal; või

| b) | muutub alusvara ostuõiguse hinnang, mille hindamiseks võetakse arvesse paragrahvides 20–21 kirjeldatud sündmusi ja asjaolusid seoses ostuõigusega. Rentnik teeb kindlaks muudetud rendimaksed, et need vastaksid ostuõiguse alusel tasumisele kuuluvate summade muutusele. |
| --- | --- |

b)

muutub alusvara ostuõiguse hinnang, mille hindamiseks võetakse arvesse paragrahvides 20–21 kirjeldatud sündmusi ja asjaolusid seoses ostuõigusega. Rentnik teeb kindlaks muudetud rendimaksed, et need vastaksid ostuõiguse alusel tasumisele kuuluvate summade muutusele.

| 41. | Paragrahvi 40 nõudeid kohaldades teeb rentnik kindlaks muudetud diskontomäära, milleks on järelejäänud rendiperioodi jooksul kehtiv rendi sisemine intressimäär, kui seda määra on võimalik hõlpsasti kindlaks teha, või rentniku alternatiivne laenuintressimäär ümberhindamise kuupäeva seisuga juhul, kui rendi sisemist intressimäära ei ole võimalik hõlpsasti kindlaks teha. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Rendikohustise ümberhindamiseks diskonteerib rentnik muudetud rendimaksed juhul, kui esineb üks järgmistest olukordadest:






  a) | muutuvad summad, mida rentnik peab eeldatavasti tasuma jääkväärtuse garantii alusel. Rentnik teeb kindlaks muudetud rendimaksed, et need vastaksid jääkväärtuse garantii alusel tasumisele kuuluvate summade muutusele; |
| --- | --- | --- |

42.

a)

muutuvad summad, mida rentnik peab eeldatavasti tasuma jääkväärtuse garantii alusel. Rentnik teeb kindlaks muudetud rendimaksed, et need vastaksid jääkväärtuse garantii alusel tasumisele kuuluvate summade muutusele;

| b) | tulevased rendimaksed muutuvad seoses nende maksete kindlaksmääramiseks kasutatava indeksi või määra muutumisega (sh näiteks turu rendimäärade muutumisele vastav muutus pärast turu rendihindade analüüsi).Rentnik hindab rendikohustise ümber vastavalt kõnealustele muudetud rendimaksetele üksnes juhul, kui toimub muutus rahavoogudes (st jõustub rendimaksete korrektsioon). Rentnik teeb järelejäänud rendiperioodi muudetud rendimaksed kindlaks muudetud lepinguliste maksete põhjal. |
| --- | --- |

b)

tulevased rendimaksed muutuvad seoses nende maksete kindlaksmääramiseks kasutatava indeksi või määra muutumisega (sh näiteks turu rendimäärade muutumisele vastav muutus pärast turu rendihindade analüüsi).Rentnik hindab rendikohustise ümber vastavalt kõnealustele muudetud rendimaksetele üksnes juhul, kui toimub muutus rahavoogudes (st jõustub rendimaksete korrektsioon). Rentnik teeb järelejäänud rendiperioodi muudetud rendimaksed kindlaks muudetud lepinguliste maksete põhjal.

| 43. | Paragrahvi 42 nõudeid kohaldades kasutab rentnik muutmata diskontomäära, välja arvatud juhul, kui rendimaksete muutus on tingitud muutuvate intressimäärade muutusest. Sel juhul kasutab rentnik muudetud diskontomäära, mis vastab intressimäära muutustele. |
| --- | --- |

43.

Rendilepingu muudatused

| 44. | Rentnik kajastab rendilepingu muudatust eraldi rendina juhul, kui






  a) | muudatusega suurendatakse rendi ulatust, lisades sellele ühe või enama alusvara kasutamisõiguse ja |
| --- | --- | --- |

44.

a)

muudatusega suurendatakse rendi ulatust, lisades sellele ühe või enama alusvara kasutamisõiguse ja

| b) | rendi hind suureneb tasu võrra, mis vastab ulatuse suurenemise eraldiseisvale hinnale, mida on korrigeeritud vastavalt konkreetse lepingu asjaoludele. |
| --- | --- |

b)

rendi hind suureneb tasu võrra, mis vastab ulatuse suurenemise eraldiseisvale hinnale, mida on korrigeeritud vastavalt konkreetse lepingu asjaoludele.

| 45. | Kui rendilepingu muudatust ei arvestata eraldi rendina, peab rentnik rendilepingu muudatuse jõustumiskuupäeval







  a) | jaotama muudetud lepingu kohase tasu vastavalt paragrahvidele 13–16; |
| --- | --- | --- |

45.

a)

jaotama muudetud lepingu kohase tasu vastavalt paragrahvidele 13–16;

| b) | tegema kindlaks muudetud rendiperioodi vastavalt paragrahvidele 18–19 ja |
| --- | --- |

b)

tegema kindlaks muudetud rendiperioodi vastavalt paragrahvidele 18–19 ja

| c) | hindama rendikohustise ümber, diskonteerides muudetud rendimakseid muudetud diskontomääraga. Muudetud diskontomäärana käsitatakse järelejäänud rendiperioodi jooksul kehtivat rendi sisemist intressimäära, kui seda määra on võimalik hõlpsasti kindlaks teha, või rentniku alternatiivset laenuintressimäära muudatuse jõustumiskuupäeva seisuga juhul, kui rendi sisemist intressimäära ei ole võimalik hõlpsasti kindlaks teha. |
| --- | --- |

c)

hindama rendikohustise ümber, diskonteerides muudetud rendimakseid muudetud diskontomääraga. Muudetud diskontomäärana käsitatakse järelejäänud rendiperioodi jooksul kehtivat rendi sisemist intressimäära, kui seda määra on võimalik hõlpsasti kindlaks teha, või rentniku alternatiivset laenuintressimäära muudatuse jõustumiskuupäeva seisuga juhul, kui rendi sisemist intressimäära ei ole võimalik hõlpsasti kindlaks teha.

| 46. | Kui rendilepingu muudatust ei arvestata eraldi rendina, arvestab rentnik rendikohustise ümberhindlust järgmiselt:






  a) | rendi ulatust vähendava rendilepingu muudatuse korral vähendab kasutamisõiguse esemeks oleva vara bilansilist väärtust vastavalt rendi osalisele või täielikule lõppemisele. Rentnik kajastab rendi osalisest või täielikust lõpetamisest tuleneva kasumi või kahjumi kasumiaruandes; |
| --- | --- | --- |

46.

a)

rendi ulatust vähendava rendilepingu muudatuse korral vähendab kasutamisõiguse esemeks oleva vara bilansilist väärtust vastavalt rendi osalisele või täielikule lõppemisele. Rentnik kajastab rendi osalisest või täielikust lõpetamisest tuleneva kasumi või kahjumi kasumiaruandes;

| b) | kõigi muude rendilepingu muudatuste korral korrigeerib vastavalt kasutamisõiguse esemeks olevat vara. |
| --- | --- |

b)

kõigi muude rendilepingu muudatuste korral korrigeerib vastavalt kasutamisõiguse esemeks olevat vara.

Esitamine

| 47. | Rentnik esitab finantsseisundi aruandes või avaldab lisades:






  a) | kasutamisõiguse esemeks olevad varad teistest varadest eraldi. Kui rentnik ei esita kasutamisõiguse esemeks olevaid varasid finantsseisundi aruandes eraldi, peab rentnik






  i) | lisama kasutamisõiguse esemeks olevad varad samasse kirjesse, milles esitataks vastav alusvara juhul, kui see kuuluks rentnikule, ja |
| --- | --- | --- | --- |

47.

a)

kasutamisõiguse esemeks olevad varad teistest varadest eraldi. Kui rentnik ei esita kasutamisõiguse esemeks olevaid varasid finantsseisundi aruandes eraldi, peab rentnik

i)

lisama kasutamisõiguse esemeks olevad varad samasse kirjesse, milles esitataks vastav alusvara juhul, kui see kuuluks rentnikule, ja

| ii) | avalikustama, millisesse finantsseisundi aruande kirjesse kõnealused kasutamisõiguse esemeks olevad varad on lisatud; |
| --- | --- |

ii)

avalikustama, millisesse finantsseisundi aruande kirjesse kõnealused kasutamisõiguse esemeks olevad varad on lisatud;

| b) | rendikohustised teistest kohustistest eraldi. Kui rentnik ei esita finantsseisundi aruandes rendikohustisi teistest kohustistest eraldi, avalikustab rentnik, millised finantsseisundi aruande kirjed sisaldavad kõnealuseid kohustisi. |
| --- | --- |

b)

rendikohustised teistest kohustistest eraldi. Kui rentnik ei esita finantsseisundi aruandes rendikohustisi teistest kohustistest eraldi, avalikustab rentnik, millised finantsseisundi aruande kirjed sisaldavad kõnealuseid kohustisi.

| 48. | Paragrahvi 47 punktis a esitatud nõuet ei kohaldata selliste kasutamisõiguse esemeks olevate varade suhtes, mis vastavad kinnisvarainvesteeringu määratlusele ja esitatakse finantsseisundi aruandes kinnisvarainvesteeringute all. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kasumiaruandes ja muu koondkasumi aruandes esitab rentnik rendikohustise intressikulu kasutamisõiguse esemeks oleva vara kulumist eraldi. Rendikohustise intressikulu kuulub finantskulude hulka, mis tuleb vastavalt IAS 1 Finantsaruannete esitamine paragrahvi 82 punktile b kasumiaruandes ja muu koondkasumi aruandes eraldi esitada. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Rahavoogude aruandes kasutab rentnik järgmist liigitust:






  a) | seoses finantseerimistegevusega rendikohustise põhiosa eest tehtud rahamaksed; |
| --- | --- | --- |

50.

a)

seoses finantseerimistegevusega rendikohustise põhiosa eest tehtud rahamaksed;

| b) | rendikohustise intressiosa eest tehtud rahamaksed vastavalt IAS 7 Rahavoogude aruanded nõuetele, mis kehtivad tasutud intressi suhtes, ja |
| --- | --- |

b)

rendikohustise intressiosa eest tehtud rahamaksed vastavalt IAS 7 Rahavoogude aruanded nõuetele, mis kehtivad tasutud intressi suhtes, ja

| c) | lühiajalise rendi maksed, väikese väärtusega vara rendi maksed ja muutuvad rendimaksed, mida ei ole kajastatud põhitegevusega seotud rendikohustise hinnangus. |
| --- | --- |

c)

lühiajalise rendi maksed, väikese väärtusega vara rendi maksed ja muutuvad rendimaksed, mida ei ole kajastatud põhitegevusega seotud rendikohustise hinnangus.

Avalikustamine

| 51. | Avalikustamise eesmärk seisneb selles, et rentnik avaldaks märkustes teavet, mis koos finantsseisnudi aruandes, kasumiaruandes ja rahavoogude aruandes esitatud teabega võimaldaks finantsaruannete kasutajatel hinnata rendilepingute mõju rentniku finantsseisundile, finantstulemustele ja rahavoogudele. Paragrahvides 52–60 esitatakse nõuded, mis täpsustavad, kuidas seda eesmärki saavutada. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Rentnik avalikustab teavet oma rendilepingute kohta, milles ta on rentniku rollis, finantsaruannete ühes märkuses või eraldi jaotises. Rentnik ei pea finantsaruannetes mujal juba esitatud teavet enam kordama tingimusel, et see teave on lisatud ristviidete abil ühte rente käsitlevasse märkusesse või jaotisse. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Rentnik avalikustab aruandeperioodi kohta järgmised summad:






  a) | kasutamisõiguse esemeks oleva vara kulum alusvara liigi järgi; |
| --- | --- | --- |

53.

a)

kasutamisõiguse esemeks oleva vara kulum alusvara liigi järgi;

| b) | rendikohustiste intressikulu; |
| --- | --- |

b)

rendikohustiste intressikulu;

| c) | vastavalt paragrahvile 6 arvestatud lühiajaliste rendilepingutega seotud kulu. Nimetatud kulus ei pea kajastama kuni ühe kuu pikkuse rendiperioodiga rendilepingute kulu; |
| --- | --- |

c)

vastavalt paragrahvile 6 arvestatud lühiajaliste rendilepingutega seotud kulu. Nimetatud kulus ei pea kajastama kuni ühe kuu pikkuse rendiperioodiga rendilepingute kulu;

| d) | vastavalt paragrahvile 6 arvestatud väikese väärtusega rentidega seotud kulu. Nimetatud kulus ei kajastata väikese väärtusega vara lühiajaliste rentide kulu, mida on käsitletud paragrahvi 53 punktis c; |
| --- | --- |

d)

vastavalt paragrahvile 6 arvestatud väikese väärtusega rentidega seotud kulu. Nimetatud kulus ei kajastata väikese väärtusega vara lühiajaliste rentide kulu, mida on käsitletud paragrahvi 53 punktis c;

| e) | muutuvate rendimaksetega seotud kulu, mida ei ole arvestatud rendikohustiste mõõtmisel; |
| --- | --- |

e)

muutuvate rendimaksetega seotud kulu, mida ei ole arvestatud rendikohustiste mõõtmisel;

| f) | tulu kasutamisõiguse esemeks oleva vara allrentimise eest; |
| --- | --- |

f)

tulu kasutamisõiguse esemeks oleva vara allrentimise eest;

| g) | rentidega seotud raha väljamaksed kokku; |
| --- | --- |

g)

rentidega seotud raha väljamaksed kokku;

| h) | kasutamisõiguse esemeks olevasse varasse lisatud summad; |
| --- | --- |

h)

kasutamisõiguse esemeks olevasse varasse lisatud summad;

| i) | müügi ja tagasirendi tehingutest tulenev kasum või kahjum ja |
| --- | --- |

i)

müügi ja tagasirendi tehingutest tulenev kasum või kahjum ja

| j) | kasutamisõiguse esemeks oleva vara bilansiline väärtus aruandeperioodi lõpus alusvara liigi järgi. |
| --- | --- |

j)

kasutamisõiguse esemeks oleva vara bilansiline väärtus aruandeperioodi lõpus alusvara liigi järgi.

| 54. | Rentnik avalikustab paragrahvis 53 nimetatud teabe tabelina, välja arvatud juhul, kui muu vorming on sobivam. Avalikustatud summad peavad sisaldama kulutusi, mille rentnik on lisanud aruandeperioodi jooksul muu vara bilansilisele väärtusele. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Rentnik avalikustab paragrahvi 6 kohaselt arvestatavate lühiajaliste rendilepingutega seotud rendikohustuste summa juhul, kui tema aruandeperioodi lõpus kehtivate lühiajaliste rendilepingute portfell erineb nende lühiajaliste rendilepingute portfellist, mille kulu avalikustatakse vastavalt paragrahvi 53 punktile c. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kui kasutamisõiguse esemeks olev vara vastab kinnisvarainvesteeringu määratlusele, rakendab rentnik standardis IAS 40 esitatud avalikustamisnõudeid. Sellisel juhul ei pea rentnik vastava vara kohta paragrahvi 53 punktis a, f, h või j nõutud andmeid avalikustama. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Kui rentnik mõõdab kasutamisõiguse esemeks olevat vara ümberhinnatud summas vastavalt standardile IAS 16, avaldab rentnik vastava vara kohta IAS 16 paragrahvis 77 nõutud teabe. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Rentnik avalikustab rendikohustiste lunastustähtaja analüüsi vastavalt IFRS 7 Finantsinstrumendid: avalikustatav teave paragrahvidele 39 ja B11 muude finantskohustiste lunastustähtaja analüüsist eraldi. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Lisaks paragrahvide 53–58 kohaselt nõutavale avalikustamisele avalikustab rentnik oma rentimistegevuse kohta täiendavat kvalitatiivset ja kvantitatiivset teavet, mis on vajalik paragrahvis 51 nimetatud avalikustamise eesmärgi saavutamiseks (vastavalt paragrahvis B48 esitatud kirjeldusele). Selline täiendav teave võib hõlmata muu hulgas teavet, mis aitab finantsaruannete kasutajatel hinnata






  a) | rentniku rentimistegevuse olemust; |
| --- | --- | --- |

59.

a)

rentniku rentimistegevuse olemust;

| b) | rentniku potentsiaalseid tulevasi raha väljamaksmise kohustusi, mis ei kajastu rendikohustiste hinnangus. See hõlmab kohustusi, mis tulenevad






  i) | muutuvatest rendimaksetest (nagu on kirjeldatud paragrahvis B49); |
| --- | --- | --- |

b)

rentniku potentsiaalseid tulevasi raha väljamaksmise kohustusi, mis ei kajastu rendikohustiste hinnangus. See hõlmab kohustusi, mis tulenevad

i)

muutuvatest rendimaksetest (nagu on kirjeldatud paragrahvis B49);

| ii) | pikendamise ja lõpetamise võimalustest (nagu on kirjeldatud paragrahvis B50); |
| --- | --- |

ii)

pikendamise ja lõpetamise võimalustest (nagu on kirjeldatud paragrahvis B50);

| iii) | jääkväärtuse garantiidest (nagu on kirjeldatud paragrahvis B51) ja |
| --- | --- |

iii)

jääkväärtuse garantiidest (nagu on kirjeldatud paragrahvis B51) ja

| iv) | veel algamata rentidest, mille suhtes rentnik on juba kohustuse võtnud; |
| --- | --- |

iv)

veel algamata rentidest, mille suhtes rentnik on juba kohustuse võtnud;

| c) | rentide tagajärjel tekkinud piiranguid või kokkuleppeid ja |
| --- | --- |

c)

rentide tagajärjel tekkinud piiranguid või kokkuleppeid ja

| d) | müügi- ja tagasirenditehinguid (nagu on kirjeldatud paragrahvis B52). |
| --- | --- |

d)

müügi- ja tagasirenditehinguid (nagu on kirjeldatud paragrahvis B52).

| 60. | Kui rentnik arvestab lühiajalisi rendilepinguid või väikese väärtusega vara rente paragrahvi 6 kohaselt, peab ta selle asjaolu avalikustama. |
| --- | --- |

60.

RENDILEANDJA

Rentide liigitus (paragrahvid B53–B58)

| 61. | Rendileandja liigitab kõik oma rendilepingud kasutusrendiks või kapitalirendiks. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Rendileping liigitatakse kapitalirendiks juhul, kui kõik olulised alusvara omandiga seotud riskid ja hüved kanduvad üle rentnikule. Rendileping liigitatakse kasutusrendiks, kui sellega ei kanta üle kõiki alusvara omandiga seotud olulisi riske ja hüvesid. |
| --- | --- |

62.

| 63. | See, kas rent on kapitalirent või kasutusrent, sõltub pigem tehingu sisust kui lepingu vormist. Näited olukordadest, mis kas eraldivõetuna või kombineeritult viivad tavaliselt rendi liigitamiseni kapitalirendiks, on järgmised:






  a) | rendilepinguga läheb alusvara omandiõigus rendiperioodi lõpus üle rentnikule; |
| --- | --- | --- |

63.

a)

rendilepinguga läheb alusvara omandiõigus rendiperioodi lõpus üle rentnikule;

| b) | rentnikul on õigus osta alusvara hinnaga, mis eeldatavasti on tunduvalt madalam vara õiglasest väärtusest selle õiguse realiseerimise kuupäeval, nii et õiguse realiseerimine on rendi jõustumise päeval piisavalt kindel; |
| --- | --- |

b)

rentnikul on õigus osta alusvara hinnaga, mis eeldatavasti on tunduvalt madalam vara õiglasest väärtusest selle õiguse realiseerimise kuupäeval, nii et õiguse realiseerimine on rendi jõustumise päeval piisavalt kindel;

| c) | rendiperiood hõlmab suurema osa alusvara majanduslikust elueast isegi sel juhul, kui omandiõigus üle ei lähe; |
| --- | --- |

c)

rendiperiood hõlmab suurema osa alusvara majanduslikust elueast isegi sel juhul, kui omandiõigus üle ei lähe;

| d) | rendimaksete nüüdisväärtus katab rendi jõustumise päeval vähemalt olulises osas kogu alusvara õiglase väärtuse ja |
| --- | --- |

d)

rendimaksete nüüdisväärtus katab rendi jõustumise päeval vähemalt olulises osas kogu alusvara õiglase väärtuse ja

| e) | alusvara on nii spetsiifilist laadi, et ainult rentnik saab seda ilma oluliste muudatusteta kasutada. |
| --- | --- |

e)

alusvara on nii spetsiifilist laadi, et ainult rentnik saab seda ilma oluliste muudatusteta kasutada.

| 64. | Olukorrad, mis kas eraldivõetuna või kombineeritult võivad samuti viia rendi liigitamiseni kapitalirendiks, on järgmised:






  a) | kui rentnik saab rendilepingu katkestada, kannab ta rendileandja kahjud, mis on seotud katkestamisega; |
| --- | --- | --- |

64.

a)

kui rentnik saab rendilepingu katkestada, kannab ta rendileandja kahjud, mis on seotud katkestamisega;

| b) | renditava vara lõppväärtuse õiglase väärtuse kõikumisest tulenev kasum või kahjum läheb üle rentnikule (nt rendihinna vähendina, mis võrdub rendi lõppemisel suurema osaga vara müügitulust) ja |
| --- | --- |

b)

renditava vara lõppväärtuse õiglase väärtuse kõikumisest tulenev kasum või kahjum läheb üle rentnikule (nt rendihinna vähendina, mis võrdub rendi lõppemisel suurema osaga vara müügitulust) ja

| c) | rentnikul on võimalus jätkata rentimist rendiperioodile järgneval perioodil turul kehtivatest rendihindadest tunduvalt madalama hinnaga. |
| --- | --- |

c)

rentnikul on võimalus jätkata rentimist rendiperioodile järgneval perioodil turul kehtivatest rendihindadest tunduvalt madalama hinnaga.

| 65. | Paragrahvides 63–64 esitatud näited ja kriteeriumid ei ole alati lõplikud. Rent liigitatakse kasutusrendiks, kui muudest tunnustest on selge, et sellega ei kanta üle kõiki alusvara omandiga seotud olulisi riske ja hüvesid. Näiteks võib see nii olla juhul, kui alusvara omandiõigus kantakse rendiperioodi lõpus üle muutuva makse eest, mis võrdub selle õiglase väärtusega, või juhul, kui esineb muutuvaid rendimakseid, mille tulemusena rendileandja ei kanna üle kõiki selliseid olulisi riske ja hüvesid. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Rentide liigitus tehakse rendi jõustumise päeval ja seda hinnatakse ümber üksnes rendilepingu muudatuse korral. Hinnangute muutused (nt alusvara majandusliku eluea või jääkväärtuse hinnangute muutused) või asjaolude muutused (nt lepinguliste kohustuste täitmata jätmine rentniku poolt) ei tingi rendi ümberliigitamist raamatupidamisarvestuses. |
| --- | --- |

66.

Kapitalirendid

Kajastamine ja mõõtmine

| 67. | Rendileandja kajastab kapitalirendi tingimustel väljarenditud vara rendiperioodi alguses oma finantsseisundi aruandes nõudena summas, mis võrdub rendileandja netoinvesteeringuga. |
| --- | --- |

67.

Esmane mõõtmine

| 68. | Rendileandja kasutab oma netoinvesteeringu mõõtmiseks rendi sisemist intressimäära. Kui tegemist on allrendiga, mille sisemist intressimäära ei ole võimalik hõlpsasti kindlaks teha, võib vaherendileandja kasutada allrenti tehtud netoinvesteeringu mõõtmiseks põhirendi suhtes kasutatavat diskontomäära (mida korrigeeritakse allrendiga seotud esmaste otsekulutustega). |
| --- | --- |

68.

| 69. | Rendileandja netoinvesteeringu esmasel mõõtmisel võetakse arvesse esmaseid otsekulutusi, välja arvatud rendileandjana toimiva tootja või vahendaja kulutusi, ning nende võrra vähendatakse rendiperioodi jooksul kajastatava tulu summat. Rendi sisemine intressimäär on määratletud nii, et esmased otsekulutused on automaatselt rendileandja netoinvesteeringu sisse arvestatud; neid ei ole vaja eraldi lisada. |
| --- | --- |

69.

Rendileandja netoinvesteeringus sisalduvate rendimaksete esmane mõõtmine

| 70. | Rendiperioodi alguses sisaldavad rendileandja netoinvesteeringu mõõtmisel arvesse võetavad rendimaksed järgmisi alusvara rendiperioodil kasutamise õiguse eest tehtavaid makseid, mis ei ole rendiperioodi alguseks laekunud:






  a) | fikseeritud maksed (kaasa arvatud sisuliselt fikseeritud maksed, mida on kirjeldatud paragrahvis B42), millest on lahutatud tasumisele kuuluvad rendistiimulid; |
| --- | --- | --- |

70.

a)

fikseeritud maksed (kaasa arvatud sisuliselt fikseeritud maksed, mida on kirjeldatud paragrahvis B42), millest on lahutatud tasumisele kuuluvad rendistiimulid;

| b) | muutuvad rendimaksed, mis sõltuvad indeksist või määrast ja mille esmaseks mõõtmiseks kasutatakse rendiperioodi alguses kehtivat indeksit või määra; |
| --- | --- |

b)

muutuvad rendimaksed, mis sõltuvad indeksist või määrast ja mille esmaseks mõõtmiseks kasutatakse rendiperioodi alguses kehtivat indeksit või määra;

| c) | rentniku, rentnikuga seotud osapoole või rendileandjaga mitteseotud kolmanda osapoole, kes on majanduslikult suuteline garantiikohustusi täitma, poolt rendileandjale antavad jääkväärtuse garantiid; |
| --- | --- |

c)

rentniku, rentnikuga seotud osapoole või rendileandjaga mitteseotud kolmanda osapoole, kes on majanduslikult suuteline garantiikohustusi täitma, poolt rendileandjale antavad jääkväärtuse garantiid;

| d) | ostuõiguse realiseerimise hind juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta realiseerib õiguse (selle hindamisel võetakse arvesse paragrahvis B37 kirjeldatud tegureid) ja |
| --- | --- |

d)

ostuõiguse realiseerimise hind juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta realiseerib õiguse (selle hindamisel võetakse arvesse paragrahvis B37 kirjeldatud tegureid) ja

| e) | rendilepingu lõpetamisel tasumisele kuuluvad trahvid juhul, kui rendiperioodi kindlaksmääramisel eeldatakse, et rentnik kasutab rendilepingu lõpetamise õigust. |
| --- | --- |

e)

rendilepingu lõpetamisel tasumisele kuuluvad trahvid juhul, kui rendiperioodi kindlaksmääramisel eeldatakse, et rentnik kasutab rendilepingu lõpetamise õigust.

Rendileandjana toimivad tootjad või vahendajad

| 71. | Rendiperioodi alguses kajastab rendileandjana toimiv tootja või vahendaja oma iga kapitalirendi kohta järgmist:






  a) | tulu, milleks on alusvara õiglane väärtus või rendileandjale laekuvate turuintressimääraga diskonteeritud rendimaksete nüüdisväärtus, kui see on madalam; |
| --- | --- | --- |

71.

a)

tulu, milleks on alusvara õiglane väärtus või rendileandjale laekuvate turuintressimääraga diskonteeritud rendimaksete nüüdisväärtus, kui see on madalam;

| b) | müügikulu, milleks on alusvara maksumus või bilansiline väärtus (kui see on erinev) miinus garanteerimata jääkväärtuse nüüdisväärtus ja |
| --- | --- |

b)

müügikulu, milleks on alusvara maksumus või bilansiline väärtus (kui see on erinev) miinus garanteerimata jääkväärtuse nüüdisväärtus ja

| c) | müügikasum või -kahjum (milleks on müügitulu ja -kulu vahe) vastavalt tema otsese müügi põhimõtetele, mille suhtes rakendatakse IFRS 15. Rendileandjana toimiv tootja või vahendaja kajastab kapitalirendi müügikasumit või -kahjumit rendiperioodi alguses olenemata sellest, kas rendileandja annab üle alusvara, nagu on kirjeldatud standardis IFRS 15. |
| --- | --- |

c)

müügikasum või -kahjum (milleks on müügitulu ja -kulu vahe) vastavalt tema otsese müügi põhimõtetele, mille suhtes rakendatakse IFRS 15. Rendileandjana toimiv tootja või vahendaja kajastab kapitalirendi müügikasumit või -kahjumit rendiperioodi alguses olenemata sellest, kas rendileandja annab üle alusvara, nagu on kirjeldatud standardis IFRS 15.

| 72. | Tootjad või vahendajad pakuvad oma klientidele tihti valida varaobjekti ostu või rentimise vahel. Kui rendileandjana toimiv tootja või vahendaja annab vara rendile kapitalirendi tingimustel, tekib tal kasum või kahjum, mis on võrdne selle kasumi või kahjumiga, mis tekkis alusvara otsesest müügist tavamüügihinnaga, võttes arvesse võimalikke kohaldatavaid koguselisi või kaubanduslikke allahindlusi. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Rendileandjana toimivad tootjad või vahendajad kasutavad mõnikord klientide huvi äratamiseks ebaloomulikult madalaid intressimäärasid. Niisuguste intressimäärade kasutamine viiks selleni, et rendileandja kajastaks liiga suure osa tehingu kogutulust rendiperioodi alguses. Kui kasutatakse kunstlikult madalaid intressimäärasid, peab rendileandjana toimiv tootja või vahendaja piirama müügikasumit summaga, mis kujuneks intressi turumäära kasutades. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Rendileandjana toimiv tootja või vahendaja kajastab rendiperioodi alguses kuluna kapitalirendilepingu sõlmimiseks tehtud kulutusi, kuna need on põhiliselt seotud tootja või vahendaja müügikasumi teenimisega. Rendileandjana toimiva tootja või vahendaja kulutused, mis on tehtud seoses kapitalirendilepingu sõlmimisega, ei kuulu esmaste otsekulutuste määratluse alla ja seega ei arvestata neid rendileandja netoinvesteeringu hulka. |
| --- | --- |

74.

Edasine mõõtmine

| 75. | Rendileandja kajastab finantstulu rendiperioodi jooksul vastavalt mustrile, mis peegeldab rendileandja netoinvesteeringu püsivat perioodi tulumäära. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Rendileandja püüab finantstulu jaotada kogu rendiperioodile süstemaatilisel ja ratsionaalsel alusel. Rendileandja rakendab perioodi rendimakseid rendileandja brutoinvesteeringu suhtes, et vähendada nii põhiosa kui ka teenimata finantstulu. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Rendileandja rakendab rendileandja netoinvesteeringu suhtes standardis IFRS 9 esitatud nõudeid kajastamise lõpetamise ja väärtuse languse kohta. Rendileandja analüüsib regulaarselt hinnangulisi garanteerimata jääkväärtusi, mida kasutatakse rendileandja brutoinvesteeringu arvutamiseks. Kui hinnanguline garanteerimata jääkväärtus on vähenenud, muudab rendileandja tulu jaotumist rendiperioodile ning kajastab viivitamatult tuluna kajastatud summade mis tahes vähenemise. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Kui rendileandja liigitab kasutusrendis oleva vara müügiks hoitavaks (või paigutab selle müügigruppi, mis liigitatakse müügiks hoitavaks) vastavalt standardile IFRS 5 Müügiks hoitavad põhivarad ja lõpetatud tegevusvaldkonnad, arvestab ta seda vara nimetatud standardi kohaselt. |
| --- | --- |

78.

Rendilepingu muudatused

| 79. | Rendileandja arvestab kapitalirendilepingu muudatust eraldi rendina juhul, kui






  a) | muudatusega suurendatakse rendi ulatust, lisades sellele ühe või enama alusvara kasutamisõiguse, ja |
| --- | --- | --- |

79.

a)

muudatusega suurendatakse rendi ulatust, lisades sellele ühe või enama alusvara kasutamisõiguse, ja

| b) | rendi hind suureneb tasu võrra, mis vastab ulatuse suurenemise eraldiseisvale hinnale, mida on korrigeeritud vastavalt konkreetse lepingu asjaoludele. |
| --- | --- |

b)

rendi hind suureneb tasu võrra, mis vastab ulatuse suurenemise eraldiseisvale hinnale, mida on korrigeeritud vastavalt konkreetse lepingu asjaoludele.

| 80. | Kui kapitalirendilepingu muudatust ei arvestata eraldi rendina, peab rendileandja arvestama muudatust järgmiselt:






  a) | kui rent oleks liigitatud kasutusrendiks juhul, kui muudatus oleks rendi jõustumise päeval kehtinud, peab rendileandja






  i) | arvestama rendilepingu muudatust uue rendina alates muudatuse jõustumise kuupäevast ja |
| --- | --- | --- | --- |

80.

a)

kui rent oleks liigitatud kasutusrendiks juhul, kui muudatus oleks rendi jõustumise päeval kehtinud, peab rendileandja

i)

arvestama rendilepingu muudatust uue rendina alates muudatuse jõustumise kuupäevast ja

| ii) | mõõtma alusvara bilansilise väärtuse kui rendileandja netoinvesteeringu vahetult enne rendilepingu muudatuse jõustumise kuupäeva; |
| --- | --- |

ii)

mõõtma alusvara bilansilise väärtuse kui rendileandja netoinvesteeringu vahetult enne rendilepingu muudatuse jõustumise kuupäeva;

| b) | muudel juhtudel rakendab rendileandja IFRS 9 nõudeid. |
| --- | --- |

b)

muudel juhtudel rakendab rendileandja IFRS 9 nõudeid.

Kasutusrent

Kajastamine ja mõõtmine

| 81. | Rendileandja kajastab kasutusrendi makseid tuluna lineaarselt või mõne muu süstemaatilise meetodi alusel. Rendileandja rakendab muud süstemaatilist meetodit juhul, kui see kajastab paremini alusvarast tulenevate hüvede vähenemise mustrit. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Rendileandja kajastab renditulu teenimiseks tehtud kulutusi, sh kulumit, kuluna. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Rendileandja lisab kasutusrendilepingu sõlmimiseks tehtud esmased otsekulutused alusvara bilansilisele väärtusele ning kajastab nimetatud kulutusi rendiperioodi jooksul kuluna samadel alustel nagu renditulu. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Kasutusrendis oleva amortiseeritava vara suhtes rakendatavad kulumiarvestuse põhimõtted peavad olema kooskõlas nende kulumiarvestuse põhimõtetega, mida rendileandja sarnase vara suhtes tavapäraselt rakendab. Rendileandja arvutab kulumi vastavalt standarditele IAS 16 ja IAS 38. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Rendileandja rakendab standardit IAS 36, et teha kindlaks, kas kasutusrendis oleva vara väärtus on langenud, ning kajastada kindlaks tehtud väärtuse langusest tulenevat kahjumit. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Rendileandjana toimiv tootja või vahendaja ei kajasta müügikasumit kasutusrendilepingust, sest seda ei saa võrrelda müügiga. |
| --- | --- |

86.

Rendilepingu muudatused

| 87. | Rendileandja arvestab kasutusrendilepingu muudatust uue rendina alates muudatuse jõustumise kuupäevast, käsitades kõiki algse rendiga seotud ette makstud või akumuleerunud rendimakseid uue rendi rendimaksete osana. |
| --- | --- |

87.

Esitamine

| 88. | Rendileandja esitab kasutusrendis olevad varad oma finantsseisundi aruandes, lähtudes vara olemusest. |
| --- | --- |

88.

Avalikustamine

| 89. | Avalikustamise eesmärk seisneb selles, et rendileandja avaldaks märkustes teavet, mis koos finantsseisundi aruandes, kasumiaruandes ja rahavoogude aruandes esitatud teabega võimaldaks finantsaruannete kasutajatel hinnata rendilepingute mõju rendileandja finantsseisundile, finantstulemustele ja rahavoogudele. Paragrahvides 90–97 esitatakse nõuded, mis täpsustavad, kuidas seda eesmärki saavutada. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Rendileandja avalikustab aruandeperioodi kohta järgmised summad:






  a) | kapitalirentide puhul:






  i) | müügikasum või -kahjum; |
| --- | --- | --- | --- |

90.

a)

kapitalirentide puhul:

i)

müügikasum või -kahjum;

| ii) | finantstulu rendileandja netoinvesteeringult ja |
| --- | --- |

ii)

finantstulu rendileandja netoinvesteeringult ja

| iii) | rendileandja netoinvesteeringu hinnangus mittesisalduvate muutuvate rendimaksetega seotud tulu; |
| --- | --- |

iii)

rendileandja netoinvesteeringu hinnangus mittesisalduvate muutuvate rendimaksetega seotud tulu;

| b) | kasutusrentide puhul renditulu, kusjuures eraldi avalikustatakse muutuvate rendimaksetega seotud tulu, mis ei sõltu indeksist või määrast. |
| --- | --- |

b)

kasutusrentide puhul renditulu, kusjuures eraldi avalikustatakse muutuvate rendimaksetega seotud tulu, mis ei sõltu indeksist või määrast.

| 91. | Rendileandja avalikustab paragrahvis 90 nimetatud teabe tabeli vormingus, välja arvatud juhul, kui muu vorming on sobivam. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Rendileandja avalikustab oma rentimistegevuse kohta täiendavat kvalitatiivset ja kvantitatiivset teavet, mis on vajalik paragrahvis 89 nimetatud avalikustamise eesmärgi saavutamiseks. Selline täiendav teave võib hõlmata muu hulgas teavet, mis aitab finantsaruannete kasutajatel hinnata






  a) | rentniku rentimistegevuse olemust ja |
| --- | --- | --- |

92.

a)

rentniku rentimistegevuse olemust ja

| b) | seda, kuidas rendileandja maandab riske, mis on seotud talle jäänud õigustega alusvara suhtes. Eelkõige avalikustab rendileandja oma riskijuhtimisstrateegia, mida ta rakendab seoses alusvaraga talle jäänud õiguste suhtes, kaasa arvatud kõik vahendid, millega rendileandja nimetatud riske vähendab. Sellised vahendid võivad olla näiteks tagasiostulepingud, jääkväärtuse garantiid või muutuvad rendimaksed, mis rakenduvad teatud piirmäära ületava kasutuse korral. |
| --- | --- |

b)

seda, kuidas rendileandja maandab riske, mis on seotud talle jäänud õigustega alusvara suhtes. Eelkõige avalikustab rendileandja oma riskijuhtimisstrateegia, mida ta rakendab seoses alusvaraga talle jäänud õiguste suhtes, kaasa arvatud kõik vahendid, millega rendileandja nimetatud riske vähendab. Sellised vahendid võivad olla näiteks tagasiostulepingud, jääkväärtuse garantiid või muutuvad rendimaksed, mis rakenduvad teatud piirmäära ületava kasutuse korral.

Kapitalirendid

| 93. | Rendileandja esitab kvalitatiivse ja kvantitatiivse selgituse rendileandja kapitalirenti tehtud netoinvesteeringu bilansilise väärtuse oluliste muutuste kohta. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Rendileandja avalikustab saadaolevate rendimaksete tasumistähtaegade analüüsi, milles näidatakse saadaolevaid diskonteerimata rendimakseid aastapõhiselt vähemalt esimese viie aasta kohta ja kõigi järelejäänud aastate kohta kokku. Rendileandja võrdleb diskonteerimata rendimakseid rendileandja netoinvesteeringuga. Võrdlusega tehakse kindlaks teenimata finantstulu, mis on seotud saadaolevate rendimaksetega, ja diskonteeritud garanteerimata jääkväärtus. |
| --- | --- |

94.

Kasutusrent

| 95. | Kasutusrendis olevate materiaalse põhivara objektide suhtes rakendab rentnik standardis IAS 16 esitatud avalikustamisnõudeid. IAS 16 avalikustamisnõudeid rakendades jagab rendileandja kõik põhivara liigid kasutusrendis olevaks varaks ja kasutusrendis mitteolevaks varaks. Vastavalt sellele avalikustab rendileandja IAS 16 kohaselt nõutavad andmed kasutusrendis oleva vara (alusvara liigi järgi) ning rendileandja omandis ja valduses oleva vara kohta eraldi. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Rendileandja rakendab kasutusrendis oleva vara suhtes standardites IAS 36, IAS 38, IAS 40 ja IAS 41 esitatud avalikustamisnõudeid. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Rendileandja avalikustab rendimaksete tasumistähtaegade analüüsi, milles näidatakse saadaolevaid diskonteerimata rendimakseid aastapõhiselt vähemalt esimese viie aasta kohta eraldi ja kõigi järelejäänud aastate kohta kokku. |
| --- | --- |

97.

MÜÜGI- JA TAGASIRENDITEHINGUD

| 98. | Kui üksus (müüja-rentnik) annab vara üle teisele üksusele (ostja-rendileandja) ja rendib sama vara uuesti ostja-rendileandja käest, rakendavad nii müüja-rentnik kui ka ostja-rendileandja müügilepingu ja rendi arvestamiseks paragrahvide 99–103 nõudeid. |
| --- | --- |

98.

Hinnang selle kohta, kas vara üleandmine kujutab endast müüki

| 99. | Üksus rakendab standardis IFRS 15 esitatud nõudeid toimingukohustuse täitmise kindlakstegemise kohta, et teha kindlaks, kas vara üleandmist arvestatakse selle vara müügina. |
| --- | --- |

99.

Vara üleandmine kujutab endast müüki

| 100. | Kui vara üleandmine müüja-rentniku poolt vastab IFRS 15 nõuetele vara müügina arvestamise kohta,






  a) | hindab müüja-rentnik kasutamisõiguse esemeks oleva tagasirenditud vara väärtust proportsioonis selle vara, mis on seotud müüjale-rentnikule jäänud kasutusõigusega, varasema bilansilise väärtusega. Seega kajastab müüja-rentnik ainult seda kasumi või kahjumi summat, mis on seotud ostjale-rendileandjale üle antud õigustega; |
| --- | --- | --- |

100.

a)

hindab müüja-rentnik kasutamisõiguse esemeks oleva tagasirenditud vara väärtust proportsioonis selle vara, mis on seotud müüjale-rentnikule jäänud kasutusõigusega, varasema bilansilise väärtusega. Seega kajastab müüja-rentnik ainult seda kasumi või kahjumi summat, mis on seotud ostjale-rendileandjale üle antud õigustega;

| b) | kajastab ostja-rendileandja vara ostu vastavate kohaldatavate standardite kohaselt ning rakendab rendi suhtes käesolevas standardis esitatud nõudeid rendileandja raamatupidamisarvestuse kohta. |
| --- | --- |

b)

kajastab ostja-rendileandja vara ostu vastavate kohaldatavate standardite kohaselt ning rakendab rendi suhtes käesolevas standardis esitatud nõudeid rendileandja raamatupidamisarvestuse kohta.

| 101. | Kui vara müügi eest makstud tasu õiglane väärtus ei võrdu vara õiglase väärtusega või kui rendimaksed ei ole turuhindade tasemel, kasutab üksus müügitulu õiglases väärtuses hindamiseks järgmisi korrektsioone:






  a) | turuhinnast madalamat tasu arvestatakse rendimaksete ettemaksena ja |
| --- | --- | --- |

101.

a)

turuhinnast madalamat tasu arvestatakse rendimaksete ettemaksena ja

| b) | turuhinnast kõrgemat tasu arvestatakse ostja-rendileandja poolt müüjale-rentnikule antud lisafinantseeringuna. |
| --- | --- |

b)

turuhinnast kõrgemat tasu arvestatakse ostja-rendileandja poolt müüjale-rentnikule antud lisafinantseeringuna.

| 102. | Üksus mõõdab paragrahvi 101 kohaselt nõutava võimaliku korrektsiooni väärtust ühe järgmise näitaja põhjal olenevalt sellest, kumb on hõlpsamini kindlaks tehtav:






  a) | müügi eest makstud tasu õiglase väärtuse ja vara õiglase väärtuse vahe ja |
| --- | --- | --- |

102.

a)

müügi eest makstud tasu õiglase väärtuse ja vara õiglase väärtuse vahe ja

| b) | lepinguliste rendimaksete nüüdisväärtuse ja turuhinnaga rendimaksete nüüdisväärtuse vahe. |
| --- | --- |

b)

lepinguliste rendimaksete nüüdisväärtuse ja turuhinnaga rendimaksete nüüdisväärtuse vahe.

Vara üleandmine ei kujuta endast müüki

| 103. | Kui vara üleandmine müüja-rentniku poolt ei vasta IFRS 15 nõuetele vara müügina arvestamise kohta,






  a) | jätkab müüja-rentnik üle antud vara kajastamist ning kajastab üleandmiskäibega võrdses summas finantskohustist. Finantskohustist kajastatakse vastavalt standardile IFRS 9; |
| --- | --- | --- |

103.

a)

jätkab müüja-rentnik üle antud vara kajastamist ning kajastab üleandmiskäibega võrdses summas finantskohustist. Finantskohustist kajastatakse vastavalt standardile IFRS 9;

| b) | ostja-rendileandja ei kajasta üle antud vara ning kajastab üleandmiskäibega võrdses summas finantsvara. Finantsvara kajastatakse vastavalt standardile IFRS 9. |
| --- | --- |

b)

ostja-rendileandja ei kajasta üle antud vara ning kajastab üleandmiskäibega võrdses summas finantsvara. Finantsvara kajastatakse vastavalt standardile IFRS 9.

Lisa A

Mõisted

Käesolev lisa on standardi lahutamatu osa.

| rendiperioodi algus | Päev, mil rendileandja annab alusvara üle rentnikule kasutamiseks. |
| --- | --- |
| majanduslik eluiga | Periood, mille vältel vara on eeldatavasti majanduslikult kasutatav ühe või enama kasutaja poolt, või toodangu- või muude samalaadsete ühikute arv, mida üks või enam kasutajat eeldatavasti varast saavad. |
| muudatuse jõustumiskuupäev | Päev, mil pooled lepivad kokku rendilepingu muudatuses. |
| õiglane väärtus | Käesolevas standardis esitatud rendileandja suhtes kehtivate raamatupidamisnõuete täitmisel summa, mille eest on võimalik vahetada vara või arveldada kohustist teadlike, huvitatud ja sõltumatute osapoolte vahelises tehingus. |
| kapitalirent | Rent, mille puhul kõik olulised alusvara omandiõigusega seotud riskid ja hüved kanduvad üle rentnikule. |
| fikseeritud maksed | Alusvara rendiperioodil kasutamise õiguse eest rendileandjale tehtavad rentniku maksed, välja arvatud muutuvad rendimaksed. |
| rendileandja brutoinvesteering | Järgmiste summa:






  a) | kapitalirendi puhul rendileandjale laekuvad rendimaksed ja |

rendiperioodi algus

Päev, mil rendileandja annab alusvara üle rentnikule kasutamiseks.

majanduslik eluiga

Periood, mille vältel vara on eeldatavasti majanduslikult kasutatav ühe või enama kasutaja poolt, või toodangu- või muude samalaadsete ühikute arv, mida üks või enam kasutajat eeldatavasti varast saavad.

muudatuse jõustumiskuupäev

Päev, mil pooled lepivad kokku rendilepingu muudatuses.

õiglane väärtus

Käesolevas standardis esitatud rendileandja suhtes kehtivate raamatupidamisnõuete täitmisel summa, mille eest on võimalik vahetada vara või arveldada kohustist teadlike, huvitatud ja sõltumatute osapoolte vahelises tehingus.

kapitalirent

Rent, mille puhul kõik olulised alusvara omandiõigusega seotud riskid ja hüved kanduvad üle rentnikule.

fikseeritud maksed

Alusvara rendiperioodil kasutamise õiguse eest rendileandjale tehtavad rentniku maksed, välja arvatud muutuvad rendimaksed.

rendileandja brutoinvesteering

Järgmiste summa:

a)

kapitalirendi puhul rendileandjale laekuvad rendimaksed ja

| b) | rendileandjale lisanduv garanteerimata jääkväärtus. |
| --- | --- |

b)

rendileandjale lisanduv garanteerimata jääkväärtus.

rendi jõustumise päev

Varaseim järgnevaist: rendilepingu kuupäev või kuupäev, mil osapooled kohustuvad täitma rendiga seotud põhitingimusi.

esmased otsekulutused

Rendilepingu sõlmimiseks tehtavad lisakulutused, mida ilma rendilepinguta ei tekiks, välja arvatud kulutused, mis tekivad rendileandjana toimival tootjal või vahendajal seoses kapitalirendiga.

rendi sisemine intressimäär

Intressimäär, mille puhul a) rendimaksete ja b) garanteerimata jääkväärtuse nüüdisväärtus võrdub i) alusvara
  õiglase väärtuse ja ii) rendileandja esmaste otsekulutuste summaga.

rent

Leping või lepingu osa, millega antakse õigus kasutada vara (alusvara) tasu eest teatud perioodi jooksul.

rendistiimulid

Seoses rendiga tehtavad rendileandja maksed rentnikule või rentniku kulutuste hüvitamine või ülevõtmine rendileandja poolt.

rendilepingu muudatus

Rendi ulatuse või rendi eest makstava tasu muudatus, mis ei kuulunud algsete renditingimuste hulka (näiteks ühe või mitme alusvara kasutamisõiguse lisamine või tühistamine või lepingulise rendiperioodi pikendamine või lühendamine).

rendimaksed

Rendileandjale tehtavad rentniku maksed seoses õigusega kasutada alusvara
  rendiperioodi jooksul. Need sisaldavad järgmist:

| a) | fikseeritud maksed (kaasa arvatud sisuliselt fikseeritud maksed), millest on lahutatud rendistiimulid; |
| --- | --- |

a)

fikseeritud maksed (kaasa arvatud sisuliselt fikseeritud maksed), millest on lahutatud rendistiimulid;

| b) | muutuvad rendimaksed, mis sõltuvad indeksist või määrast; |
| --- | --- |

b)

muutuvad rendimaksed, mis sõltuvad indeksist või määrast;

| c) | ostuõiguse realiseerimise hind juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta realiseerib õigust ja |
| --- | --- |

c)

ostuõiguse realiseerimise hind juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta realiseerib õigust ja

| d) | rendilepingu lõpetamisel tasumisele kuuluvad trahvid juhul, kui rendiperioodi kindlaksmääramisel eeldatakse, et rentnik kasutab rendilepingu lõpetamise õigust. |
| --- | --- |

d)

rendilepingu lõpetamisel tasumisele kuuluvad trahvid juhul, kui rendiperioodi kindlaksmääramisel eeldatakse, et rentnik kasutab rendilepingu lõpetamise õigust.

Rentniku jaoks sisaldavad rendimaksed ka summasid, mida rentnik peab eeldatavasti tasuma jääkväärtuse garantiide alusel. Rendimaksed ei sisalda makseid, mis on jaotatud lepingu rendiga mitteseotud komponentidele, välja arvatud juhul, kui rentnik otsustab liita rendiga mitteseotud komponendid rendiga seotud komponentidega ning pidada nende üle arvestust ühtse rendikomponendina.

Rendileandja jaoks sisaldavad rendimaksed rendileandja poolt rentnikule, rentnikuga seotud osapoolele või rendileandjaga mitteseotud kolmandale osapoolele, kes on majanduslikult suuteline garantiikohustusi täitma, antavaid jääkväärtuse garantiisid. Rendimaksed ei sisalda rendiga mitteseotud komponentidele jaotatud makseid.

rendiperiood

Katkestamatu periood, mille jooksul rentnikul on õigus alusvara kasutada, koos nii

| a) | rendilepingu võimaliku pikendamise perioodidega juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta seda võimalust kasutab kui ka |
| --- | --- |

a)

rendilepingu võimaliku pikendamise perioodidega juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta seda võimalust kasutab kui ka

| b) | rendilepingu võimaliku lõpetamise perioodidega juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta seda võimalust ei kasuta. |
| --- | --- |

b)

rendilepingu võimaliku lõpetamise perioodidega juhul, kui rentnik on piisavalt kindel, et ta seda võimalust ei kasuta.

rentnik

Üksus, mis omandab õiguse kasutada alusvara tasu eest teatud perioodi vältel.

rentniku alternatiivne laenuintressimäär

Intressimäär, mida rentnik peaks sarnases majanduskeskkonnas maksma sarnaseks perioodiks ja sarnase tagatisega laenu võtmiseks, et omandada kasutamisõiguse esemeks oleva varaga sarnast vara.

rendileandja

Üksus, mis annab õiguse kasutada alusvara tasu eest teatud perioodi vältel.

rendileandja netoinvesteering

Rendi sisemise intressimääraga diskonteeritud rendileandja brutoinvesteering.

kasutusrent

Rent, mille puhul kõik olulised alusvara omandiõigusega seotud riskid ja hüved ei kandu üle rentnikule.

valikulised rendimaksed

Maksed, mida rentnik teeb rendileandjale
  alusvara kasutamise õiguse eest rendiperioodi sisse mittekuuluvatel perioodidel, mille suhtes kehtib rendilepingu pikendamise või tühistamise õigus.

kasutusperiood

Kogu ajavahemik, mille jooksul vara kasutatakse kliendiga sõlmitud lepingu täitmiseks (kaasa arvatud kõik mittejärjestikused perioodid).

jääkväärtuse garantii

Rendileandjale antav rendileandjaga mitteseotud osapoole garantii, et alusvara väärtus (või väärtuse osa) võrdub rendilepingu lõppedes vähemalt teatud kindla summaga.

kasutamisõiguse esemeks olev vara

Alusvara, mida rentnikul on õigus rendiperioodi vältel kasutada.

lühiajaline rent

Rent, mille perioodi kestus selle algusest arvestades ei ületa 12 kuud. Ostuõigust sisaldav rent ei ole lühiajaline rent.

allrent

Tehing, mille korral rentnik (vaherendileandja) rendib alusvara kolmandale osapoolele ja rendileping (põhirent) põhirendileandja ja rentniku vahel jääb kehtima.

alusvara

Rendi esemeks olev vara, mille kasutamisõiguse rendileandja on rentnikule andnud.

teenimata finantstulu

Erinevused järgnevate summade vahel:

| a) | rendileandja brutoinvesteering ja |
| --- | --- |

a)

rendileandja brutoinvesteering ja

| b) | rendileandja netoinvesteering. |
| --- | --- |

b)

rendileandja netoinvesteering.

garanteerimata jääkväärtus

See osa alusvara jääkväärtusest, mille realiseerumine ei ole rendileandjale tagatud või on tagatud ainult rendileandjaga seotud osapoole poolt.

muutuvad rendimaksed

Alusvara rendiperioodil kasutamise õiguse eest rendileandjale tehtavate rentniku maksete osa, mis muutub pärast rendiperioodi algust muutuvate asjaolude (välja arvatud aja möödumine) tõttu.

Muudes standardites esitatud mõisted, mida kasutatakse käesolevas standardis samas tähenduses

| leping | Kahe või enama osapoole vahel sõlmitud kokkulepe, millega luuakse täitmisele pööratavad õigused ja kohustused. |
| --- | --- |
| kasulik eluiga | Ajavahemik, mille jooksul üksus vara eeldatavasti kasutab, või toodangu- või muude samalaadsete ühikute arv, mida üksus eeldatavasti varast saab. |

leping

Kahe või enama osapoole vahel sõlmitud kokkulepe, millega luuakse täitmisele pööratavad õigused ja kohustused.

kasulik eluiga

Ajavahemik, mille jooksul üksus vara eeldatavasti kasutab, või toodangu- või muude samalaadsete ühikute arv, mida üksus eeldatavasti varast saab.

Lisa B

Rakendusjuhis

Käesolev lisa on standardi lahutamatu osa. Selles kirjeldatakse paragrahvide 1–103 rakendamist ja sellel on sama õiguslik jõud nagu standardi teistel osadel.

Rakendamine portfelli suhtes

| B1 | Käesolevas standardis kirjeldatakse üksikrendi arvestust. Praktilise abinõuna võib üksus siiski rakendada käesolevat standardit ühelaadsete rendilepingute portfelli suhtes, kui üksus eeldab põhjendatult, et käesoleva standardi portfelli suhtes rakendamise korral tekkiv mõju finantsaruannetele ei erineks oluliselt mõjust, mis tekiks juhul, kui käesolevat standardit rakendataks portfelli kuuluvate üksikrentide suhtes. Portfelli kohta arvestuse pidamisel kasutab üksus hinnanguid ja eeldusi, mis vastavad portfelli mahule ja koosseisule. |
| --- | --- |

B1

Lepingute liitmine

| B2 | Üksus liidab käesolevat standardit rakendades kaks või enam lepingut, mis on sõlmitud sama vastaspoolega (või vastaspoole seotud osapooltega) samal või peaaegu samal ajal, ning arvestab neid lepinguid ühe lepinguna, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:






  a) | läbirääkimistel käsitletakse lepinguid kui ühte tervikut, mille üldist majanduslikku eesmärki ei ole võimalik mõista ilma lepinguid koos vaatlemata; |
| --- | --- | --- |

B2

a)

läbirääkimistel käsitletakse lepinguid kui ühte tervikut, mille üldist majanduslikku eesmärki ei ole võimalik mõista ilma lepinguid koos vaatlemata;

| b) | ühe lepingu alusel tasumisele kuuluva tasu summa sõltub teise lepingu hinnast või täitmisest või |
| --- | --- |

b)

ühe lepingu alusel tasumisele kuuluva tasu summa sõltub teise lepingu hinnast või täitmisest või

| c) | lepingutega antud alusvara kasutamise õigused (või iga lepinguga antud mõned alusvara kasutamise õigused) moodustavad paragrahvis B32 kirjeldatud ühtse rendikomponendi. |
| --- | --- |

c)

lepingutega antud alusvara kasutamise õigused (või iga lepinguga antud mõned alusvara kasutamise õigused) moodustavad paragrahvis B32 kirjeldatud ühtse rendikomponendi.

Kajastamise erand: rendilepingud, mille alusvara väärtus on väike (paragrahvid 5–8)

| B3 | Käesoleva standardi kohaselt on rentnikul lubatud kohaldada väikese alusvara väärtusega rentide arvestamiseks paragrahvi 6 nõudeid, välja arvatud paragrahvis B7 osutatud juhtudel. Rentnik võtab alusvara väärtuse hindamisel aluseks selle vara väärtuse uuena, olenemata renditava vara vanusest. |
| --- | --- |

B3

| B4 | Seda, kas alusvara väärtus on väike, hinnatakse absoluutsel alusel. Väikese väärtusega vara rentide suhtes võib rakendada paragrahvis 6 osutatud arvestuslikku käsitlust, olenemata sellest, kas need rendid on rentniku jaoks olulised. Hinnang ei sõltu rentniku suurusest, laadist ega asjaoludest. Seega peaksid erinevad rentnikud jõudma samadele järeldustele selle kohta, kas konkreetse alusvara väärtus on väike. |
| --- | --- |

B4

| B5 | Alusvara väärtus saab olla väike üksnes juhul, kui






  a) | rentnikul on võimalik saada alusvara kasutamisest kasu, kui ta kasutab seda eraldi või koos rentnikule hõlpsasti kättesadavate muude ressurssidega, ja |
| --- | --- | --- |

B5

a)

rentnikul on võimalik saada alusvara kasutamisest kasu, kui ta kasutab seda eraldi või koos rentnikule hõlpsasti kättesadavate muude ressurssidega, ja

| b) | alusvara ei ole oluliselt sõltuv ega tugevas vastastikuses seoses muude varadega. |
| --- | --- |

b)

alusvara ei ole oluliselt sõltuv ega tugevas vastastikuses seoses muude varadega.

| B6 | Alusvara rent ei vasta väikese väärtusega vara rendi tingimustele juhul, kui vara olemus on selline, et selle väärtus uuena ei ole üldjuhul väike. Näiteks autode rent ei vasta väikese väärtusega vara rendi tingimustele, kuna uue auto väärtus ei ole üldjuhul väike. |
| --- | --- |

B6

| B7 | Kui rentnik annab vara allrendile või kavatseb vara allrendile anda, ei vasta põhirent väikese väärtusega vara rendi tingimustele. |
| --- | --- |

B7

| B8 | Väikese väärtusega renditavaks alusvaraks võivad olla näiteks tahvel- ja personaalarvutid, väikesed kontorimööbli hulka kuuluvad esemed ja telefonid. |
| --- | --- |

B8

Rendisuhte kindlakstegemine (paragrahvid 9–11)

| B9 | Et hinnata seda, kas lepinguga antakse õigus kontrollida kindlaksmääratud vara kasutamist (vt paragrahvid B13–B20) teatud ajavahemikus, hindab üksus, kas kliendil on kogu kasutusperioodi vältel olemas nii






  a) | õigus saada endale sisuliselt kogu kindlaksmääratud vara kasutamisest tulenev majanduslik kasu (nagu on kirjeldatud paragrahvides B21–B23) kui ka |
| --- | --- | --- |

B9

a)

õigus saada endale sisuliselt kogu kindlaksmääratud vara kasutamisest tulenev majanduslik kasu (nagu on kirjeldatud paragrahvides B21–B23) kui ka

| b) | õigus juhtida kindlaksmääratud vara kasutamist (nagu on kirjeldatud paragrahvides B24–B30). |
| --- | --- |

b)

õigus juhtida kindlaksmääratud vara kasutamist (nagu on kirjeldatud paragrahvides B24–B30).

| B10 | Kui kliendil on õigus kontrollida kindlaksmääratud vara kasutamist ainult lepinguperioodi ühe osa vältel, sisaldab leping rendisuhet üksnes vastavas perioodiosas. |
| --- | --- |

B10

| B11 | Kaupade või teenuste soetamise lepingu võib sõlmida ühine ettevõtmine või see võidakse sõlmida ühise ettevõtmise nimel vastavalt standardis IFRS 11 Ühised ettevõtmised esitatud määratlusele. Sellisel juhul käsitatakse ühist ettevõtmist lepingus kliendina. Kui üksus hindab, kas selline leping sisaldab rendisuhet, peab ta seega hindama, kas ühisel ettevõtmisel on õigus kontrollida kindlaksmääratud vara kasutamist kogu kasutusperioodi vältel. |
| --- | --- |

B11

| B12 | Üksus hindab seda, kas leping sisaldab rendisuhet, iga võimaliku rendikomponendi kohta eraldi. Paragrahvis B32 on esitatud lisateavet eraldi rendikomponentide kohta. |
| --- | --- |

B12

Kindlaksmääratud vara

| B13 | Tavaliselt toimub vara kindlaksmääramine selle põhjal, et see on lepingus otseselt määratletud. Samas võib kindlaksmääratud vara olla ka kaudselt määratletud sel ajal, mil vara tehakse kliendile kasutamiseks kättesaadavaks. |
| --- | --- |

B13

Sisulised asendusõigused

| B14 | Isegi kui vara on kindlaksmääratud, ei ole kliendil õigust kasutada kindlaksmääratud vara juhul, kui tarnijal on kasutusperioodi jooksul sisuline õigus vara asendada. Tarnija õigus vara asendada on sisuline üksnes juhul, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:






  a) | tarnijal on praktiline võimekus asendada vara kogu kasutusperioodi vältel (näiteks klient ei saa tarnijat takistada vara asendamast ning alternatiivne vara on tarnijale hõlpsasti kättesaadav või mõistliku aja jooksul hangitav) ja |
| --- | --- | --- |

B14

a)

tarnijal on praktiline võimekus asendada vara kogu kasutusperioodi vältel (näiteks klient ei saa tarnijat takistada vara asendamast ning alternatiivne vara on tarnijale hõlpsasti kättesaadav või mõistliku aja jooksul hangitav) ja

| b) | vara asendamise õiguse kasutamine on tarnijale majanduslikult kasulik (st vara asendamisega seotud majanduslik kasu ületab eeldatavasti vara asendamisega seotud kulutusi). |
| --- | --- |

b)

vara asendamise õiguse kasutamine on tarnijale majanduslikult kasulik (st vara asendamisega seotud majanduslik kasu ületab eeldatavasti vara asendamisega seotud kulutusi).

| B15 | Kui tarnijal on õigus või kohustus asendada vara üksnes kindlal kuupäeval või pärast seda või teatud sündmuse saabumisel, ei ole tarnija asendusõigus sisuline, sest tarnijal puudub praktiline võimekus asendada vara kogu kasutusperioodi vältel. |
| --- | --- |

B15

| B16 | Üksuse hinnang selle kohta, kas tarnija asendusõigus on sisuline, põhineb lepingu jõustumise ajal esinevatel asjaoludel ning selles ei võeta arvesse tulevasi sündmusi, mille esinemist ei peeta lepingu jõustumise ajal tõenäoliseks. Tulevased sündmused, mille esinemist ei peeta lepingu jõustumise ajal tõenäoliseks ja mida ei tuleks seega hindamisel arvesse võtta, on näiteks






  a) | tulevase kliendi nõusolek maksta vara kasutamise eest turuhinnast kõrgemat hinda; |
| --- | --- | --- |

B16

a)

tulevase kliendi nõusolek maksta vara kasutamise eest turuhinnast kõrgemat hinda;

| b) | lepingu jõustumise ajal sisuliselt välja töötamata uue tehnoloogia kasutusele võtmine; |
| --- | --- |

b)

lepingu jõustumise ajal sisuliselt välja töötamata uue tehnoloogia kasutusele võtmine;

| c) | oluline vahe kliendi varakasutuse või vara toimimise ning sellise kasutuse või toimimise vahel, mida peeti lepingu jõustumise ajal tõenäoliseks, ja |
| --- | --- |

c)

oluline vahe kliendi varakasutuse või vara toimimise ning sellise kasutuse või toimimise vahel, mida peeti lepingu jõustumise ajal tõenäoliseks, ja

| d) | oluline vahe vara kasutusperioodi turuhinna ja lepingu jõustumise ajal tõenäoliseks peetud turuhinna vahel. |
| --- | --- |

d)

oluline vahe vara kasutusperioodi turuhinna ja lepingu jõustumise ajal tõenäoliseks peetud turuhinna vahel.

| B17 | Asendamisega seotud kulutused on üldjuhul suuremad siis, kui vara asub kliendi ruumides või mujal, võrreldes vara asumisega tarnija ruumides, ja seega ületavad suurema tõenäosusega vara asendamisest saadavat kasu. |
| --- | --- |

B17

| B18 | Tarnija õigus või kohustus asendada vara remondi ja hoolduse eesmärgil juhul, kui vara ei toimi nõuetekohaselt, või tehnilise uuenduse valmimine ei välista kliendi õigust kasutada kindlaksmääratud vara. |
| --- | --- |

B18

| B19 | Kui kliendil ei ole võimalik hõlpsasti kindlaks teha, kas tarnijal on sisuline asendusõigus, eeldab klient, et asendusõigus ei ole sisuline. |
| --- | --- |

B19

Vara osad

| B20 | Vara mahuosa on kindlaksmääratud vara juhul, kui see on füüsiliselt eristatav (näiteks hoone korrus). Füüsiliselt mitteeristatav vara maht või muu osa (näiteks kiudoptilise kaabli mahuosa) ei ole kindlaksmääratud vara, välja arvatud juhul, kui see vastab sisuliselt vara kogu mahule ning annab sellega kliendile õiguse saada endale sisuliselt kogu vara kasutamisest tulenev majanduslik kasu. |
| --- | --- |

B20

Õigus saada kasutamisest majanduslikku kasu

| B21 | Kindlaksmääratud vara kasutamise kontrollimiseks peab kliendil olema õigus saada kasutusperioodi jooksul endale sisuliselt kogu vara kasutamisest tulenev majanduslik kasu (näiteks tänu vara kasutamise ainuõigusele sel perioodil). Klient võib saada vara kasutamisest majanduslikku kasu otseselt või kaudselt mitmel viisil, näiteks varakasutamise, valdamise või allrentimise kaudu. Vara kasutamisest saadav majanduslik kasu hõlmab selle esmast väljundit ja kõrvaltooteid (kaasa arvatud kõnealustest objektidest tulenevad potentsiaalsed rahavood) ning muud vara kasutamisest tulenevat majanduslikku kasu, mida oleks võimalik realiseerida kaubandustehingus kolmanda osapoolega. |
| --- | --- |

B21

| B22 | Kui üksus hindab õigust saada endale sisuliselt kogu vara kasutamisest tulenev majanduslik kasu, võtab ta arvesse sellist majanduslikku kasu, mis kaasneb vara kasutamisega kliendi varakasutusõigusega määratletud ulatuses (vt paragrahv B30). Näiteks:






  a) | kui lepinguga on lubatud kasutada mootorsõidukit kasutusperioodi jooksul ainult ühel kindlal territooriumil, võtab üksus arvesse üksnes majanduslikku kasu, mis tuleneb mootorsõiduki kasutamisest sellel territooriumil, mitte mujal; |
| --- | --- | --- |

B22

a)

kui lepinguga on lubatud kasutada mootorsõidukit kasutusperioodi jooksul ainult ühel kindlal territooriumil, võtab üksus arvesse üksnes majanduslikku kasu, mis tuleneb mootorsõiduki kasutamisest sellel territooriumil, mitte mujal;

| b) | kui lepingus on sätestatud, et klient võib kasutusperioodil läbida mootorsõidukiga ainult teatud arvu kilomeetreid, võtab üksus arvesse üksnes majanduslikku kasu, mis tuleneb mootorsõiduki kasutamisest lubatud läbisõiduvahemikus, mitte seda ületava läbisõidu korral. |
| --- | --- |

b)

kui lepingus on sätestatud, et klient võib kasutusperioodil läbida mootorsõidukiga ainult teatud arvu kilomeetreid, võtab üksus arvesse üksnes majanduslikku kasu, mis tuleneb mootorsõiduki kasutamisest lubatud läbisõiduvahemikus, mitte seda ületava läbisõidu korral.

| B23 | Kui klient peab lepingu kohaselt tasuma tarnijale või muule osapoolele osa vara kasutamisel tekkivatest rahavoogudest, käsitatakse selliseid tasuna makstud rahavoogusid osana kliendi majanduslikust kasust, mida ta vara kasutamisest saab. Näiteks kui klient peab tasuma tarnijale protsendi oma müügikäibest tasuna jaemüügipinna kasutamise eest, ei välista see nõue kliendi õigust saada endale sisuliselt kogu jaemüügipinna kasutamisest tulenev majanduslik kasu. Selle põhjuseks on asjaolu, et müügi tulemusena tekkivaid rahavoogusid käsitatakse majandusliku kasuna, mida klient saab rendipinna kasutamisest ning millest ta maksab osa tarnijale tasuks õiguse eest seda pinda kasutada. |
| --- | --- |

B23

Õigus kasutamist juhtida

| B24 | Kliendil on õigus juhtida kindlaksmääratud vara kasutamist kogu kasutusperioodi vältel üksnes juhul, kui






  a) | kliendil on õigus otsustada, kuidas ja millisel eesmärgil vara kogu kasutusperioodi vältel kasutatakse (nagu on kirjeldatud paragrahvides B25–B30), või |
| --- | --- | --- |

B24

a)

kliendil on õigus otsustada, kuidas ja millisel eesmärgil vara kogu kasutusperioodi vältel kasutatakse (nagu on kirjeldatud paragrahvides B25–B30), või

| b) | otsused vara kasutamise viisi ja eesmärgi kohta on eelnevalt kindaks määratud ning






  i) | kliendil on õigus vara kasutada (või anda teistele isikutele korraldusi vara kasutamiseks tema määratud viisil) kogu kasutusperioodi vältel, ilma et tarnijal oleks õigust neid kasutamisjuhiseid muuta, või |
| --- | --- | --- |

b)

otsused vara kasutamise viisi ja eesmärgi kohta on eelnevalt kindaks määratud ning

i)

kliendil on õigus vara kasutada (või anda teistele isikutele korraldusi vara kasutamiseks tema määratud viisil) kogu kasutusperioodi vältel, ilma et tarnijal oleks õigust neid kasutamisjuhiseid muuta, või

| ii) | klient on kavandanud vara (või vara kindlad aspektid) nii, et sellega on eelnevalt kindlaks määratud, kuidas ja millisel eesmärgil vara kasutusperioodi vältel kasutatakse. |
| --- | --- |

ii)

klient on kavandanud vara (või vara kindlad aspektid) nii, et sellega on eelnevalt kindlaks määratud, kuidas ja millisel eesmärgil vara kasutusperioodi vältel kasutatakse.

Vara kasutamise viis ja eesmärk

| B25 | Kliendi õigus otsustada, kuidas ja millisel eesmärgil vara kasutatakse, on olemas juhul, kui talle lepinguga antud kasutusõigus võimaldab tal kogu kasutusperioodi vältel muuta seda, kuidas ja millisel eesmärgil vara kasutatakse. Seda hinnates võtab üksus arvesse neid otsustusõigusi, mis on kõige olulisemad seoses vara kasutamise viisi ja eesmärgi muutmisega kasutusperioodi vältel. Otsustusõigused on olulised juhul, kui nad mõjutavad kasutamisest saadavat majanduslikku kasu. Kõige olulisemad otsustusõigused on tõenäoliselt erinevate lepingute puhul erinevad olenevalt vara laadist ja lepingu tingimustest. |
| --- | --- |

B25

| B26 | Sellised otsustusõigused, mis olenevalt asjaoludest annavad kliendi kindlaksmääratud kasutusõiguse piires õiguse muuta vara kasutamise viisi ja eesmärki, on näiteks järgmised:






  a) | õigus muuta vara abil toodetava väljundi liiki (näiteks õigus otsustada, kas merekonteinerit kasutatakse kaupade transportimiseks või ladustamiseks, või teha otsuseid jaemüügipinnal müüdavate toodete sortimendi kohta); |
| --- | --- | --- |

B26

a)

õigus muuta vara abil toodetava väljundi liiki (näiteks õigus otsustada, kas merekonteinerit kasutatakse kaupade transportimiseks või ladustamiseks, või teha otsuseid jaemüügipinnal müüdavate toodete sortimendi kohta);

| b) | õigus muuta väljundi tootmise aega (näiteks õigus otsustada, millal mõnda seadet või jõujaama kasutatakse); |
| --- | --- |

b)

õigus muuta väljundi tootmise aega (näiteks õigus otsustada, millal mõnda seadet või jõujaama kasutatakse);

| c) | õigus muuta väljundi tootmise kohta (näiteks õigus otsustada veoki või laeva sihtkoha üle või otsustada, kus mingit seadet kasutatakse) ja |
| --- | --- |

c)

õigus muuta väljundi tootmise kohta (näiteks õigus otsustada veoki või laeva sihtkoha üle või otsustada, kus mingit seadet kasutatakse) ja

| d) | õigus otsustada, kas väljundit toodetakse, ja õigus muuta väljundi kogust (näiteks õigus otsustada, kas ja kui palju energiat elektrijaamas toota). |
| --- | --- |

d)

õigus otsustada, kas väljundit toodetakse, ja õigus muuta väljundi kogust (näiteks õigus otsustada, kas ja kui palju energiat elektrijaamas toota).

| B27 | Sellised otsustusõigused, mis ei anna õigust muuta vara kasutamise viisi ja eesmärki, on näiteks vara käitamise ja hooldamisega piirduvad õigused. Sellised õigused võivad kuuluda kliendile või tarnijale. Kuigi vara käitamise või hooldamisega seotud õigused on sageli vara tõhusaks kasutamiseks möödapääsmatud, ei sisalda need õigust otsustada, kuidas ja millisel eesmärgil vara kasutatakse, ning sõltuvad sageli otsustest selle kohta, kuidas ja millisel eesmärgil vara kasutatakse. Siiski võib vara käitamise õigus anda kliendile õiguse vara kasutamist juhtida juhul, kui vastavad otsused vara kasutamise viisi ja eesmärgi kohta on eelnevalt kindlaks määratud (vt paragrahvi B24 punkti b alapunkt i). |
| --- | --- |

B27

Kasutusperioodi ajal ja enne seda tehtud otsused

| B28 | Vara kasutamise viisi ja eesmärki on võimalik eelnevalt kindlaks määrata mitmel eri moel. Näiteks võidakse see kindlaks määrata vara kavandiga või vara kasutamise suhtes kehtestatud lepinguliste piirangutega. |
| --- | --- |

B28

| B29 | Kui üksus hindab, kas kliendil on õigus vara kasutamist juhtida, võtab ta arvesse üksnes õigust teha otsused vara kasutamise kohta kasutusperioodi vältel, välja arvatud juhul, kui klient on vara (või vara kindlad aspektid) ise kavandanud, nagu on osutatud paragrahvi B24 punkti b alapunktis ii. Seega ei võta üksus arvesse enne kasutusperioodi tehtud otsuseid, välja arvatud juhul, kui esinevad paragrahvi B24 punkti b alapunktis ii osutatud tingimused. Näiteks kui klient saab vara väljundi kindlaks määrata üksnes enne kasutusperioodi, siis puudub kliendil õigus selle vara kasutamist juhtida. Õigus määrata väljund kindlaks enne kasutusperioodi sõlmitavas lepingus ilma mingite muude vara kasutamisega seotud otsustusõigusteta annab kliendile samad õigused, mis on igal teisel kliendil, kes ostab kaupu või teenuseid. |
| --- | --- |

B29

Kaitsvad õigused

| B30 | Leping võib sisaldada tingimusi, mille eesmärk on kaitsta vara või muude varadega seotud tarnija huvisid, kaitsta tema töötajaid või tagada, et tarnija tegevus oleks seaduste või eeskirjadega kooskõlas. Need on kaitsvate õiguste näited. Näiteks võidakse lepingus i) sätestada vara kasutamise maksimaalne kogus või asukoha- või ajapõhine piirang, mille ulatuses klient võib vara kasutada, ii) nõuda, et klient järgiks teatud kindlat tegevustava või iii) nõuda, et klient teavitaks tarnijat vara kasutusviisi muutmisest. Tavaliselt määratletakse kaitsvate õigustega kliendi kasutusõiguse ulatus, kuid eraldi võttes ei välista need kliendi õigust juhtida vara kasutamist. |
| --- | --- |

B30

| B31 | Üksused võivad kasutada järgmist vooskeemi abivahendina, et hinnata, kas lepingu puhul on tegemist rendilepinguga või see sisaldab rendisuhet.



  Tekst pildi

  Leping ei sisalda rendisuhet
  Leping sisaldab rendisuhet
  jah
  jah
  Kas klient on kavandanud vara nii, et selle kasutamise viis ja eesmärk on kogu kasutusperioodiks eelnevalt kindlaks määratud?
  Võtke arvesse paragrahvi B24 punkti b alapunkti ii.
  ei
  ei
  Kas kliendil on õigus anda vara kasutada kogu kasutusperioodi vältel, ilma et tarnijal oleks õigust vastavaid kasutamisjuhiseid muuta?
  Võtke arvesse paragrahvi B24 punkti b alapunkti i.
  Kummalgi ei ole; vara kasutamise viis ja eesmärk on eelnevalt kindlaks määratud
  Tarnija
  ei
  jah
  Klient
  Kas kliendil või tarnijal on õigus kogu kasutusperioodi vältel otsustada, kuidas ja millisel eesmärgil vara kasutatakse?
  Võtke arvesse paragrahve B25-B30.
  Kas kliendil on õigus saada kogu kasutusperioodi vältel endale sisuliselt kogu vara kasutamisest tulenev majanduslik kasu?
  Võtke arvesse paragrahve B21-B23.
  jah
  ei
  Kas on olemas kindlaksmääratud vara?
  Võtke arvesse paragrahve B13-B20. |
| --- | --- |

B31

Leping ei sisalda rendisuhet

Leping sisaldab rendisuhet

jah

jah

Kas klient on kavandanud vara nii, et selle kasutamise viis ja eesmärk on kogu kasutusperioodiks eelnevalt kindlaks määratud?

Võtke arvesse paragrahvi B24 punkti b alapunkti ii.

ei

ei

Kas kliendil on õigus anda vara kasutada kogu kasutusperioodi vältel, ilma et tarnijal oleks õigust vastavaid kasutamisjuhiseid muuta?

Võtke arvesse paragrahvi B24 punkti b alapunkti i.

Kummalgi ei ole; vara kasutamise viis ja eesmärk on eelnevalt kindlaks määratud

Tarnija

ei

jah

Klient

Kas kliendil või tarnijal on õigus kogu kasutusperioodi vältel otsustada, kuidas ja millisel eesmärgil vara kasutatakse?

Võtke arvesse paragrahve B25-B30.

Kas kliendil on õigus saada kogu kasutusperioodi vältel endale sisuliselt kogu vara kasutamisest tulenev majanduslik kasu?

Võtke arvesse paragrahve B21-B23.

jah

ei

Kas on olemas kindlaksmääratud vara?

Võtke arvesse paragrahve B13-B20.

Lepingu komponentide eristamine (paragrahvid 12–17)

Lepingu komponentide eristamine (paragrahvid 12–17)

| B32 | Õigus kasutada alusvara on eraldi rendikomponent juhul, kui on täidetud mõlemad tingimused:






  a) | rentnikul on võimalik saada alusvara kasutamisest kasu, kui ta kasutab seda eraldi või koos rentnikule hõlpsasti kättesaadavate muude ressurssidega. Hõlpsasti kättesaadav ressurss on eraldi (rendileandja või muu tarnija poolt) müüdav või renditav kaup või teenus, mille rentnik on juba omandanud (rendileandjalt või muude tehingute või sündmuste tulemusena), ja |
| --- | --- | --- |

B32

Õigus kasutada alusvara on eraldi rendikomponent juhul, kui on täidetud mõlemad tingimused:

a)

rentnikul on võimalik saada alusvara kasutamisest kasu, kui ta kasutab seda eraldi või koos rentnikule hõlpsasti kättesaadavate muude ressurssidega. Hõlpsasti kättesaadav ressurss on eraldi (rendileandja või muu tarnija poolt) müüdav või renditav kaup või teenus, mille rentnik on juba omandanud (rendileandjalt või muude tehingute või sündmuste tulemusena), ja

| b) | alusvara ei ole oluliselt sõltuv ega tugevas vastastikuses seoses muude lepingus nimetatud varadega. Näiteks kui rentnik saaks otsustada alusvara rentimata jätta, ilma et see mõjutaks oluliselt tema õigusi lepingus nimetatud muude varade kasutamiseks, võib see osutada, et alusvara ei ole oluliselt sõltuv ega tugevas vastastikuses seoses kõnealuste muude varadega. |
| --- | --- |

b)

alusvara ei ole oluliselt sõltuv ega tugevas vastastikuses seoses muude lepingus nimetatud varadega. Näiteks kui rentnik saaks otsustada alusvara rentimata jätta, ilma et see mõjutaks oluliselt tema õigusi lepingus nimetatud muude varade kasutamiseks, võib see osutada, et alusvara ei ole oluliselt sõltuv ega tugevas vastastikuses seoses kõnealuste muude varadega.

| B33 | Lepingus võib olla sätestatud summa, mille rentnik peab tasuma tegevuste ja kulutuste eest, millega rentnikule ei anta üle kaupa ega teenust. Näiteks võib rendileandja lisada tasumisele kuuluvasse kogusummasse tasu haldustoimingute või muude seoses rendiga tekkivate kulutuste eest, millega ei anta rentnikule üle kaupa ega teenust. Sellised tasumisele kuuluvad summad ei osuta lepingu eraldiseisva komponendi esinemisele, vaid neid käsitatakse osana kogu tasust, mis jaotatakse lepingu eraldi kindlaks tehtud komponentidele. |
| --- | --- |

B33

Lepingus võib olla sätestatud summa, mille rentnik peab tasuma tegevuste ja kulutuste eest, millega rentnikule ei anta üle kaupa ega teenust. Näiteks võib rendileandja lisada tasumisele kuuluvasse kogusummasse tasu haldustoimingute või muude seoses rendiga tekkivate kulutuste eest, millega ei anta rentnikule üle kaupa ega teenust. Sellised tasumisele kuuluvad summad ei osuta lepingu eraldiseisva komponendi esinemisele, vaid neid käsitatakse osana kogu tasust, mis jaotatakse lepingu eraldi kindlaks tehtud komponentidele.

Rendiperiood (paragrahvid 18–21)

Rendiperiood (paragrahvid 18–21)

| B34 | Üksus rakendab rendiperioodi kindlaksmääramisel ja katkestamatu rendiperioodi pikkuse hindamisel lepingus esitatud määratlust ning teeb kindlaks ajavahemiku, mille jooksul leping on täitmisele pööratav. Rendileping ei ole enam täitmisele pööratav juhul, kui nii rentnikul kui ka rendileandjal on õigus lõpetada rendisuhe ilma teise poole loata ning sellisel juhul tasutav trahvisumma ei ole märkimisväärne. |
| --- | --- |

B34

Üksus rakendab rendiperioodi kindlaksmääramisel ja katkestamatu rendiperioodi pikkuse hindamisel lepingus esitatud määratlust ning teeb kindlaks ajavahemiku, mille jooksul leping on täitmisele pööratav. Rendileping ei ole enam täitmisele pööratav juhul, kui nii rentnikul kui ka rendileandjal on õigus lõpetada rendisuhe ilma teise poole loata ning sellisel juhul tasutav trahvisumma ei ole märkimisväärne.

| B35 | Kui rendisuhte lõpetamise õigus on ainult rentnikul, käsitatakse seda õigust rentniku võimalusena rendisuhe lõpetada ning üksus võtab seda arvesse rendiperioodi kindlaksmääramisel. Kui rendisuhte lõpetamise õigus on ainult rendileandjal, siis sisaldab katkestamatu rendiperiood ka seda ajavahemikku, mille jooksul kehtib rendisuhte lõpetamise võimalus. |
| --- | --- |

B35

Kui rendisuhte lõpetamise õigus on ainult rentnikul, käsitatakse seda õigust rentniku võimalusena rendisuhe lõpetada ning üksus võtab seda arvesse rendiperioodi kindlaksmääramisel. Kui rendisuhte lõpetamise õigus on ainult rendileandjal, siis sisaldab katkestamatu rendiperiood ka seda ajavahemikku, mille jooksul kehtib rendisuhte lõpetamise võimalus.

| B36 | Rendiperiood algab selle alguskuupäeval ning hõlmab kõiki rendivabastuse perioode, mida rendileandja rentnikule võimaldab. |
| --- | --- |

B36

Rendiperiood algab selle alguskuupäeval ning hõlmab kõiki rendivabastuse perioode, mida rendileandja rentnikule võimaldab.

| B37 | Üksus hindab rendiperioodi alguses, kas rentnik on piisavalt kindel, et ta kasutab rendilepingu pikendamise või alusvara ostmise võimalust või jätab kasutamata rendilepingu lõpetamise võimaluse. Üksus võtab arvesse kõiki olulisi asjaolusid, mis loovad rentniku jaoks majandusliku stiimuli võimalust kasutada või see kasutamata jätta, kaasa arvatud rendiperioodi alguse ja võimaluse kasutamise kuupäeva vahelisel perioodil eeldatavalt aset leidvad asjaolude muutused. Arvesse võetavad asjaolud on muu hulgas näiteks järgmised:






  a) | valitavatel perioodidel kohaldatavad lepingutingimused võrdluses turuhindadega, näiteks:






  i) | valitaval perioodil tehtavate rendimaksete summa; |
| --- | --- | --- | --- |

B37

Üksus hindab rendiperioodi alguses, kas rentnik on piisavalt kindel, et ta kasutab rendilepingu pikendamise või alusvara ostmise võimalust või jätab kasutamata rendilepingu lõpetamise võimaluse. Üksus võtab arvesse kõiki olulisi asjaolusid, mis loovad rentniku jaoks majandusliku stiimuli võimalust kasutada või see kasutamata jätta, kaasa arvatud rendiperioodi alguse ja võimaluse kasutamise kuupäeva vahelisel perioodil eeldatavalt aset leidvad asjaolude muutused. Arvesse võetavad asjaolud on muu hulgas näiteks järgmised:

a)

valitavatel perioodidel kohaldatavad lepingutingimused võrdluses turuhindadega, näiteks:

i)

valitaval perioodil tehtavate rendimaksete summa;

| ii) | muutuvate rendimaksete või muude tingimuslike maksete (näiteks lepingu lõpetamise trahvide ja jääkväärtuse garantiidega seotud maksed) summa ja |
| --- | --- |

ii)

muutuvate rendimaksete või muude tingimuslike maksete (näiteks lepingu lõpetamise trahvide ja jääkväärtuse garantiidega seotud maksed) summa ja

| iii) | pärast esmaseid valitavaid perioode realiseeritavate õiguste tingimused (näiteks ostuõigus, mis muutub pikendatud perioodi lõpus realiseeritavaks hinnaga, mis on praegusest turuhinnast väiksem); |
| --- | --- |

iii)

pärast esmaseid valitavaid perioode realiseeritavate õiguste tingimused (näiteks ostuõigus, mis muutub pikendatud perioodi lõpus realiseeritavaks hinnaga, mis on praegusest turuhinnast väiksem);

| b) | lepingu kehtivusajal toimunud (või eeldatavasti toimuv) renditud vara oluline parendamine, millest rentnik saab rendilepingu pikendamise või tühistamise või alusvara ostmise õigust realiseeritavaks muutumisel eeldatavasti olulist majanduslikku kasu; |
| --- | --- |

b)

lepingu kehtivusajal toimunud (või eeldatavasti toimuv) renditud vara oluline parendamine, millest rentnik saab rendilepingu pikendamise või tühistamise või alusvara ostmise õigust realiseeritavaks muutumisel eeldatavasti olulist majanduslikku kasu;

| c) | rendilepingu lõpetamisega seotud kulutused, näiteks läbirääkimiste kulutused, kolimiskulutused, rentniku vajadustele vastava muu alusvara leidmise kulutused, uue vara kasutusele võtmise kulutused rentniku tegevuses või lõpetamistrahvid ja muud sarnased kulutused, kaasa arvatud kulutused, mis on seotud alusvara tagastamiseks lepingus sätestatud seisukorras või lepingus sätestatud kohta; |
| --- | --- |

c)

rendilepingu lõpetamisega seotud kulutused, näiteks läbirääkimiste kulutused, kolimiskulutused, rentniku vajadustele vastava muu alusvara leidmise kulutused, uue vara kasutusele võtmise kulutused rentniku tegevuses või lõpetamistrahvid ja muud sarnased kulutused, kaasa arvatud kulutused, mis on seotud alusvara tagastamiseks lepingus sätestatud seisukorras või lepingus sätestatud kohta;

| d) | kõnealuse alusvara tähtsus rentniku tegevuse jaoks, võttes arvesse näiteks seda, kas tegemist on eriotstarbelise varaga, alusvara asukohta ja sobivate alternatiivide kättesaadavust ja |
| --- | --- |

d)

kõnealuse alusvara tähtsus rentniku tegevuse jaoks, võttes arvesse näiteks seda, kas tegemist on eriotstarbelise varaga, alusvara asukohta ja sobivate alternatiivide kättesaadavust ja

| e) | õiguse realiseerimisega seotud tingimuslikkus (nt õigus muutub realiseeritavaks ainult juhul, kui üks või mitu tingimust on täidetud) ja vastavate tingimuste esinemise tõenäosus. |
| --- | --- |

e)

õiguse realiseerimisega seotud tingimuslikkus (nt õigus muutub realiseeritavaks ainult juhul, kui üks või mitu tingimust on täidetud) ja vastavate tingimuste esinemise tõenäosus.

| B38 | Rendilepingu pikendamise või tühistamise õigus võib olla kombineeritud ühe või mitme lepinguklausliga (näiteks jääkväärtuse garantii) nii, et rentnik garanteerib rendileandjale minimaalse või fikseeritud rahalise laekumise, mis on sisuliselt sama, olenemata õiguse kasutamisest. Sellisel juhul eeldab üksus paragrahvis B42 esitatud sisuliselt fikseeritud makseid käsitlevaid suuniseid arvestamata, et rentnik on piisavalt kindel, et ta kasutab rendilepingu pikendamise või aluseks oleva vara ostmise õiguse või jätab kasutamata rendilepingu lõpetamise õiguse. |
| --- | --- |

B38

Rendilepingu pikendamise või tühistamise õigus võib olla kombineeritud ühe või mitme lepinguklausliga (näiteks jääkväärtuse garantii) nii, et rentnik garanteerib rendileandjale minimaalse või fikseeritud rahalise laekumise, mis on sisuliselt sama, olenemata õiguse kasutamisest. Sellisel juhul eeldab üksus paragrahvis B42 esitatud sisuliselt fikseeritud makseid käsitlevaid suuniseid arvestamata, et rentnik on piisavalt kindel, et ta kasutab rendilepingu pikendamise või aluseks oleva vara ostmise õiguse või jätab kasutamata rendilepingu lõpetamise õiguse.

| B39 | Mida lühem on katkestamatu rendiperiood, seda suurema tõenäosusega kasutab rentnik rendilepingu pikendamise õigust või jätab kasutamata rendilepingu lõpetamise õiguse. Selle põhjuseks on asjaolu, et asendusvara hankimisega seotud kulutused on lühema katkestamatu perioodi korral tõenäoliselt proportsionaalselt suuremad. |
| --- | --- |

B39

Mida lühem on katkestamatu rendiperiood, seda suurema tõenäosusega kasutab rentnik rendilepingu pikendamise õigust või jätab kasutamata rendilepingu lõpetamise õiguse. Selle põhjuseks on asjaolu, et asendusvara hankimisega seotud kulutused on lühema katkestamatu perioodi korral tõenäoliselt proportsionaalselt suuremad.

| B40 | Rentniku varasem praktika seoses perioodiga, mille jooksul ta tavaliselt teatud liiki (renditud või omandis olevat) vara on kasutanud, ja sellega seotud majanduslikud põhjused võivad anda kasulikku teavet, mis aitab hinnata, kas rentnik on piisavalt kindel, et ta kasutab õigust või jätab selle kasutamata. Näiteks kui rentnik on tavaliselt kasutanud teatud liiki vara kindla ajavahemiku jooksul või rentnikul on tavaks teatud liiki alusvara rendiõigusi kasutada, võtab rentnik vastava vara rendiõiguste kasutamise piisava kindluse hindamisel arvesse sellist varasemat tegevust. |
| --- | --- |

B40

Rentniku varasem praktika seoses perioodiga, mille jooksul ta tavaliselt teatud liiki (renditud või omandis olevat) vara on kasutanud, ja sellega seotud majanduslikud põhjused võivad anda kasulikku teavet, mis aitab hinnata, kas rentnik on piisavalt kindel, et ta kasutab õigust või jätab selle kasutamata. Näiteks kui rentnik on tavaliselt kasutanud teatud liiki vara kindla ajavahemiku jooksul või rentnikul on tavaks teatud liiki alusvara rendiõigusi kasutada, võtab rentnik vastava vara rendiõiguste kasutamise piisava kindluse hindamisel arvesse sellist varasemat tegevust.

| B41 | Paragrahvis 20 öeldakse, et rentnik hindab rendiperioodi pärast selle algust ümber juhul, kui esineb mõni oluline sündmus või oluline asjaolude muutus, mis on rentniku kontrolli all ning mõjutab seda, kas rentnik on piisavalt kindel, et ta kasutab mõnda algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtmata jäänud õigust või jätab kasutamata mõne õiguse, mida on algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võetud. Olulised sündmused või asjaolude muutused on muu hulgas näiteks:






  a) | renditud vara oluline parendamine, mida ei nähtud ette rendiperioodi alguses ning millest rentnik saab rendilepingu pikendamise või tühistamise või alusvara ostmise õiguse realiseeritavaks muutumisel eeldatavasti olulist majanduslikku kasu; |
| --- | --- | --- |

B41

Paragrahvis 20 öeldakse, et rentnik hindab rendiperioodi pärast selle algust ümber juhul, kui esineb mõni oluline sündmus või oluline asjaolude muutus, mis on rentniku kontrolli all ning mõjutab seda, kas rentnik on piisavalt kindel, et ta kasutab mõnda algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võtmata jäänud õigust või jätab kasutamata mõne õiguse, mida on algse rendiperioodi määratlemisel arvesse võetud. Olulised sündmused või asjaolude muutused on muu hulgas näiteks:

a)

renditud vara oluline parendamine, mida ei nähtud ette rendiperioodi alguses ning millest rentnik saab rendilepingu pikendamise või tühistamise või alusvara ostmise õiguse realiseeritavaks muutumisel eeldatavasti olulist majanduslikku kasu;

| b) | alusvara oluline muudatus või kohandamine, mida rendiperioodi alguses ette ei nähtud; |
| --- | --- |

b)

alusvara oluline muudatus või kohandamine, mida rendiperioodi alguses ette ei nähtud;

| c) | alusvara allrentimine ajavahemikuks, mis kestab kauem kui varem kindlaks määratud rendiperiood, ja |
| --- | --- |

c)

alusvara allrentimine ajavahemikuks, mis kestab kauem kui varem kindlaks määratud rendiperiood, ja

| d) | rentniku äriline otsus, mis on otseselt seotud õiguse kasutamise või kasutamata jätmisega (näiteks otsus pikendada täiendava vara rendilepingut, kõrvaldada alternatiivne vara või sulgeda allüksus, milles kasutamisõiguse esemeks olevat vara kasutatakse). |
| --- | --- |

d)

rentniku äriline otsus, mis on otseselt seotud õiguse kasutamise või kasutamata jätmisega (näiteks otsus pikendada täiendava vara rendilepingut, kõrvaldada alternatiivne vara või sulgeda allüksus, milles kasutamisõiguse esemeks olevat vara kasutatakse).

Sisuliselt fikseeritud rendimaksed (paragrahvi 27 punkt a, paragrahvi 36 punkt c ja paragrahvi 70 punkt a)

Sisuliselt fikseeritud rendimaksed (paragrahvi 27 punkt a, paragrahvi 36 punkt c ja paragrahvi 70 punkt a)

| B42 | Rendimaksed sisaldavad kõiki sisuliselt fikseeritud rendimakseid. Sisuliselt fikseeritud rendimaksed on maksed, milles võib vormiliselt sisalduda muutuv element, kuid mille maksmine on sisuliselt vältimatu. Sisuliselt fikseeritud rendimaksed esinevad näiteks juhul, kui






  a) | maksed on struktureeritud muutuvate rendimaksetena, kuid tegelikult maksed ei muutu. Selliste maksete suhtes kohaldatakse tingimuslikke klausleid, millel puudub tegelik majanduslik sisu. Kõnealust liiki maksed on näiteks






  i) | maksed, mille tegemise tingimuseks on see, et vara toimivus rendiperioodil on tõendatud või esineb mõni sündmus, mille esinemata jäämine ei ole tegelikult võimalik, või |
| --- | --- | --- | --- |

B42

Rendimaksed sisaldavad kõiki sisuliselt fikseeritud rendimakseid. Sisuliselt fikseeritud rendimaksed on maksed, milles võib vormiliselt sisalduda muutuv element, kuid mille maksmine on sisuliselt vältimatu. Sisuliselt fikseeritud rendimaksed esinevad näiteks juhul, kui

a)

maksed on struktureeritud muutuvate rendimaksetena, kuid tegelikult maksed ei muutu. Selliste maksete suhtes kohaldatakse tingimuslikke klausleid, millel puudub tegelik majanduslik sisu. Kõnealust liiki maksed on näiteks

i)

maksed, mille tegemise tingimuseks on see, et vara toimivus rendiperioodil on tõendatud või esineb mõni sündmus, mille esinemata jäämine ei ole tegelikult võimalik, või

| ii) | maksed, mis on algselt struktureeritud muutuvate rendimaksetena ja mille suurus sõltub alusvara kasutamisest, kuid mille muutuvus kaob teatud hetkel pärast rendiperioodi algust, nii et maksed muutuvad ülejäänud rendiperioodiks fikseerituks. Sellised maksed muutuvad sisuliselt fikseeritud makseteks siis, kui nende muutuvus kaob; |
| --- | --- |

ii)

maksed, mis on algselt struktureeritud muutuvate rendimaksetena ja mille suurus sõltub alusvara kasutamisest, kuid mille muutuvus kaob teatud hetkel pärast rendiperioodi algust, nii et maksed muutuvad ülejäänud rendiperioodiks fikseerituks. Sellised maksed muutuvad sisuliselt fikseeritud makseteks siis, kui nende muutuvus kaob;

| b) | rentnikul oleks võimalik teha mitmeid erinevaid makseid, aga reaalselt saab teha ainult ühte tüüpi makseid. Sellisel juhul käsitab üksus rendimaksetena reaalselt tehtavaid makseid; |
| --- | --- |

b)

rentnikul oleks võimalik teha mitmeid erinevaid makseid, aga reaalselt saab teha ainult ühte tüüpi makseid. Sellisel juhul käsitab üksus rendimaksetena reaalselt tehtavaid makseid;

| c) | rentnik saaks reaalselt teha mitmeid erinevaid makseid, aga ta peab tegema vähemalt ühte tüüpi makseid. Sellisel juhul käsitab üksus rendimaksetena selliseid makseid, mille (diskonteeritud) koondsumma on kõige väiksem. |
| --- | --- |

c)

rentnik saaks reaalselt teha mitmeid erinevaid makseid, aga ta peab tegema vähemalt ühte tüüpi makseid. Sellisel juhul käsitab üksus rendimaksetena selliseid makseid, mille (diskonteeritud) koondsumma on kõige väiksem.

Rentniku tegevus seoses alusvaraga enne rendiperioodi algust

Rentniku tegevus seoses alusvaraga enne rendiperioodi algust

Rentniku kulutused seoses alusvara konstrueerimise või kavandamisega

Rentniku kulutused seoses alusvara konstrueerimise või kavandamisega

| B43 | Üksus võib pidada läbirääkimisi rendilepingu sõlmimiseks enne, kui alusvara rentnikule kasutatavaks muutub. Mõne rendilepingu puhul peab rentnik alusvara ise konstrueerima või ümber tegema. Olenevalt lepingu tingimustest võidakse rentnikult nõuda makseid vara konstrueerimise või kavandamisega eest. |
| --- | --- |

B43

Üksus võib pidada läbirääkimisi rendilepingu sõlmimiseks enne, kui alusvara rentnikule kasutatavaks muutub. Mõne rendilepingu puhul peab rentnik alusvara ise konstrueerima või ümber tegema. Olenevalt lepingu tingimustest võidakse rentnikult nõuda makseid vara konstrueerimise või kavandamisega eest.

| B44 | Kui rentnikul tekib seoses alusvara konstrueerimise või kavandamisega kulutusi, rakendab rentnik selliste kulutuste kajastamiseks muid kohaldatavaid standardeid, näiteks IAS 16. Alusvara konstrueerimise või kavandamisega seotud kulutused ei sisalda makseid, mida rentnik teeb alusvara kasutamisõiguse eest. Alusvara kasutamisõiguse eest tehtavad maksed on rendimaksed, olenemata nende tegemise ajast. |
| --- | --- |

B44

Kui rentnikul tekib seoses alusvara konstrueerimise või kavandamisega kulutusi, rakendab rentnik selliste kulutuste kajastamiseks muid kohaldatavaid standardeid, näiteks IAS 16. Alusvara konstrueerimise või kavandamisega seotud kulutused ei sisalda makseid, mida rentnik teeb alusvara kasutamisõiguse eest. Alusvara kasutamisõiguse eest tehtavad maksed on rendimaksed, olenemata nende tegemise ajast.

Alusvara omandiõigus

Alusvara omandiõigus

| B45 | Rentnik võib omandada alusvara omandiõiguse enne, kui see omandiõigus antakse üle rendileandjale ja vara renditakse rentnikule. Omandiõiguse saamine üksinda ei määra seda, kuidas tehingut raamatupidamisarvestuses kajastatakse. |
| --- | --- |

B45

Rentnik võib omandada alusvara omandiõiguse enne, kui see omandiõigus antakse üle rendileandjale ja vara renditakse rentnikule. Omandiõiguse saamine üksinda ei määra seda, kuidas tehingut raamatupidamisarvestuses kajastatakse.

| B46 | Kui rentnik kontrollib alusvara (või omandab selle üle kontrolli) enne vara üleandmist rendileandjale, on tegemist müügi- ja tagasirenditehinguga, mida arvestatakse vastavalt paragrahvidele 98–103. |
| --- | --- |

B46

Kui rentnik kontrollib alusvara (või omandab selle üle kontrolli) enne vara üleandmist rendileandjale, on tegemist müügi- ja tagasirenditehinguga, mida arvestatakse vastavalt paragrahvidele 98–103.

| B47 | Kui rentnikul puudub kontroll alusvara üle enne vara üleandmist rendileandjale, ei ole tegemist müügi- ja tagasirenditehinguga. Selline olukord võib esineda näiteks juhul, kui rendileandja ja rentnik sõlmivad kokkuleppe, mille kohaselt rendileandja ostab tootjalt vara ja rendib selle rentnikule. Rentnik võib omandada alusvara omandiõiguse enne, kui omandiõigus läheb üle rendileandjale. Sellisel juhul, kui rentnik saab alusvara omandiõiguse, kuid ei oma vara üle kontrolli enne selle üleandmist rendileandjale, arvestatakse tehingut rendina, mitte müügi- ja tagasirenditehinguna. |
| --- | --- |

B47

Kui rentnikul puudub kontroll alusvara üle enne vara üleandmist rendileandjale, ei ole tegemist müügi- ja tagasirenditehinguga. Selline olukord võib esineda näiteks juhul, kui rendileandja ja rentnik sõlmivad kokkuleppe, mille kohaselt rendileandja ostab tootjalt vara ja rendib selle rentnikule. Rentnik võib omandada alusvara omandiõiguse enne, kui omandiõigus läheb üle rendileandjale. Sellisel juhul, kui rentnik saab alusvara omandiõiguse, kuid ei oma vara üle kontrolli enne selle üleandmist rendileandjale, arvestatakse tehingut rendina, mitte müügi- ja tagasirenditehinguna.

Rentniku avalikustatav teave (paragrahv 59)

Rentniku avalikustatav teave (paragrahv 59)

| B48 | Et teha kindlaks, kas paragrahvis 51 esitatud avalikustamise eesmärgi saavutamiseks on vaja esitada täiendavat teavet rentimistegevuse kohta, kaalub rentnik,






  a) | kas vastav teave on finantsaruannete kasutajate jaoks oluline. Rentnik esitab paragrahvis 59 nimetatud täiendavat teavet üksnes juhul, kui võib arvata, et see teave on finantsaruannete kasutajate jaoks oluline. Selline olukord on tõenäoline, kui teave aitab aruannete kasutajatel mõista






  i) | rendilepingutega võimaldatud paindlikkust. Rendilepingud võimaldavad paindlikkust näiteks juhul, kui rentnikul on võimalik vähendada oma kohustusi lepingu lõpetamise õiguse kasutamisega või soodsatel tingimustel sõlmitud rendilepingute pikendamisega; |
| --- | --- | --- | --- |

B48

Et teha kindlaks, kas paragrahvis 51 esitatud avalikustamise eesmärgi saavutamiseks on vaja esitada täiendavat teavet rentimistegevuse kohta, kaalub rentnik,

a)

kas vastav teave on finantsaruannete kasutajate jaoks oluline. Rentnik esitab paragrahvis 59 nimetatud täiendavat teavet üksnes juhul, kui võib arvata, et see teave on finantsaruannete kasutajate jaoks oluline. Selline olukord on tõenäoline, kui teave aitab aruannete kasutajatel mõista

i)

rendilepingutega võimaldatud paindlikkust. Rendilepingud võimaldavad paindlikkust näiteks juhul, kui rentnikul on võimalik vähendada oma kohustusi lepingu lõpetamise õiguse kasutamisega või soodsatel tingimustel sõlmitud rendilepingute pikendamisega;

| ii) | rendilepingutega kehtestatud piiranguid. Rendilepingutega võidakse kehtestada piiranguid, näiteks nõudes, et rentnik säilitaks teatud kindlaid finantssuhtarve; |
| --- | --- |

ii)

rendilepingutega kehtestatud piiranguid. Rendilepingutega võidakse kehtestada piiranguid, näiteks nõudes, et rentnik säilitaks teatud kindlaid finantssuhtarve;

| iii) | avaldatud teabe tundlikkust oluliste muutujate suhtes. Avaldatud teavet võivad mõjutada näiteks tulevased muutuvad rendimaksed; |
| --- | --- |

iii)

avaldatud teabe tundlikkust oluliste muutujate suhtes. Avaldatud teavet võivad mõjutada näiteks tulevased muutuvad rendimaksed;

| iv) | rendilepingutest tulenevaid muid riske; |
| --- | --- |

iv)

rendilepingutest tulenevaid muid riske;

| v) | kõrvalekaldeid tegevusala üldistest tavadest. Sellised kõrvalekalded võivad hõlmata näiteks ebatavalisi või ainulaadseid renditingimusi, mis mõjutavad rentniku rendiportfelli; |
| --- | --- |

v)

kõrvalekaldeid tegevusala üldistest tavadest. Sellised kõrvalekalded võivad hõlmata näiteks ebatavalisi või ainulaadseid renditingimusi, mis mõjutavad rentniku rendiportfelli;

| b) | kas vastav teave on selge juba põhilistes finantsaruannetes või märkustes esitatud andmete põhjal. Rentnik ei pea finantsaruannetes mujal juba esitatud teavet enam kordama. |
| --- | --- |

b)

kas vastav teave on selge juba põhilistes finantsaruannetes või märkustes esitatud andmete põhjal. Rentnik ei pea finantsaruannetes mujal juba esitatud teavet enam kordama.

| B49 | Täiendav teave muutuvate rendimaksete kohta, mis võib olenevalt asjaoludest vajalikuks osutuda paragrahvis 51 esitatud avalikustamise eesmärgi saavutamiseks, võib hõlmata teavet, mis aitab finantsaruannete kasutajatel hinnata näiteks






  a) | põhjusi, miks rentnik kasutab muutuvaid rendimakseid, ja selliste maksete sagedust; |
| --- | --- | --- |

B49

Täiendav teave muutuvate rendimaksete kohta, mis võib olenevalt asjaoludest vajalikuks osutuda paragrahvis 51 esitatud avalikustamise eesmärgi saavutamiseks, võib hõlmata teavet, mis aitab finantsaruannete kasutajatel hinnata näiteks

a)

põhjusi, miks rentnik kasutab muutuvaid rendimakseid, ja selliste maksete sagedust;

| b) | muutuvate rendimaksete suhtelist suurust võrreldes fikseeritud maksetega; |
| --- | --- |

b)

muutuvate rendimaksete suhtelist suurust võrreldes fikseeritud maksetega;

| c) | olulisi muutujaid, millest muutuvad rendimaksed sõltuvad, ning maksete eeldatavat muutumist seoses oluliste muutujate muutustega ja |
| --- | --- |

c)

olulisi muutujaid, millest muutuvad rendimaksed sõltuvad, ning maksete eeldatavat muutumist seoses oluliste muutujate muutustega ja

| d) | muutuvate rendimaksete muud mõju tegevusele ja majandusnäitajatele. |
| --- | --- |

d)

muutuvate rendimaksete muud mõju tegevusele ja majandusnäitajatele.

| B50 | Täiendav teave lepingu pikendamise või lõpetamise võimaluste kohta, mis võib olenevalt asjaoludest vajalikuks osutuda paragrahvis 51 esitatud avalikustamise eesmärgi saavutamiseks, võib hõlmata teavet, mis aitab finantsaruannete kasutajatel hinnata näiteks






  a) | põhjusi, miks rentnik pikendamise või tühistamise õigusi kasutab ja selliste õiguste esinemise sagedust; |
| --- | --- | --- |

B50

Täiendav teave lepingu pikendamise või lõpetamise võimaluste kohta, mis võib olenevalt asjaoludest vajalikuks osutuda paragrahvis 51 esitatud avalikustamise eesmärgi saavutamiseks, võib hõlmata teavet, mis aitab finantsaruannete kasutajatel hinnata näiteks

a)

põhjusi, miks rentnik pikendamise või tühistamise õigusi kasutab ja selliste õiguste esinemise sagedust;

| b) | valikuliste rendimaksete suhtelist suurust võrreldes fikseeritud maksetega; |
| --- | --- |

b)

valikuliste rendimaksete suhtelist suurust võrreldes fikseeritud maksetega;

| c) | rendikohustiste hindamisel arvesse võtmata õiguse kasutamise sagedust ja |
| --- | --- |

c)

rendikohustiste hindamisel arvesse võtmata õiguse kasutamise sagedust ja

| d) | õiguste muud mõju tegevusele ja majandusnäitajatele. |
| --- | --- |

d)

õiguste muud mõju tegevusele ja majandusnäitajatele.

| B51 | Täiendav teave jääkväärtuse garantiide kohta, mis võib olenevalt asjaoludest vajalikuks osutuda paragrahvis 51 esitatud avalikustamise eesmärgi saavutamiseks, võib hõlmata teavet, mis aitab finantsaruannete kasutajatel hinnata näiteks






  a) | põhjusi, miks rentnik jääkväärtuse garantiisid annab, ja selliste garantiide kasutamise sagedust; |
| --- | --- | --- |

B51

Täiendav teave jääkväärtuse garantiide kohta, mis võib olenevalt asjaoludest vajalikuks osutuda paragrahvis 51 esitatud avalikustamise eesmärgi saavutamiseks, võib hõlmata teavet, mis aitab finantsaruannete kasutajatel hinnata näiteks

a)

põhjusi, miks rentnik jääkväärtuse garantiisid annab, ja selliste garantiide kasutamise sagedust;

| b) | jääkväärtuse riski suurust rentniku jaoks; |
| --- | --- |

b)

jääkväärtuse riski suurust rentniku jaoks;

| c) | nende alusvarade laadi, mille suhtes garantiisid antakse, ja |
| --- | --- |

c)

nende alusvarade laadi, mille suhtes garantiisid antakse, ja

| d) | garantiide muud mõju tegevusele ja majandusnäitajatele. |
| --- | --- |

d)

garantiide muud mõju tegevusele ja majandusnäitajatele.

| B52 | Täiendav teave müügi- ja tagasirenditehingute kohta, mis võib olenevalt asjaoludest vajalikuks osutuda paragrahvis 51 esitatud avalikustamise eesmärgi saavutamiseks, võib hõlmata teavet, mis aitab finantsaruannete kasutajatel hinnata näiteks






  a) | põhjusi, miks rentnik müügi- ja tagasirenditehinguid kasutab, ja selliste tehingute esinemissagedust; |
| --- | --- | --- |

B52

Täiendav teave müügi- ja tagasirenditehingute kohta, mis võib olenevalt asjaoludest vajalikuks osutuda paragrahvis 51 esitatud avalikustamise eesmärgi saavutamiseks, võib hõlmata teavet, mis aitab finantsaruannete kasutajatel hinnata näiteks

a)

põhjusi, miks rentnik müügi- ja tagasirenditehinguid kasutab, ja selliste tehingute esinemissagedust;

| b) | konkreetsete müügi- ja tagasirenditehingute põhitingimusi; |
| --- | --- |

b)

konkreetsete müügi- ja tagasirenditehingute põhitingimusi;

| c) | makseid, mida ei ole arvestatud rendikohustiste mõõtmisel ja |
| --- | --- |

c)

makseid, mida ei ole arvestatud rendikohustiste mõõtmisel ja

| d) | müügi- ja tagasirenditehingute mõju rahavoogudele aruandeperioodil. |
| --- | --- |

d)

müügi- ja tagasirenditehingute mõju rahavoogudele aruandeperioodil.

Rendileandja rentide liigitus (paragrahvid 61–66)

Rendileandja rentide liigitus (paragrahvid 61–66)

| B53 | Käesolevas standardis esitatud rendileandja rendilepingute liigitus põhineb määral, mille ulatuses kõik olulised alusvara omandiga seotud riskid ja hüved kanduvad üle rentnikule. Riskid on ka võimalikud kahjud, mis tulenevad kasutamata tootmisvõimsusest, vananenud tehnoloogiast või majandusolude muutusest tingitud rentaabluse muutustest. Hüve võib olla eeldatavalt kasumlik tegevus alusvara majandusliku eluea jooksul ja kasum väärtuse suurenemisest või jääkväärtuse realiseerimisest. |
| --- | --- |

B53

Käesolevas standardis esitatud rendileandja rendilepingute liigitus põhineb määral, mille ulatuses kõik olulised alusvara omandiga seotud riskid ja hüved kanduvad üle rentnikule. Riskid on ka võimalikud kahjud, mis tulenevad kasutamata tootmisvõimsusest, vananenud tehnoloogiast või majandusolude muutusest tingitud rentaabluse muutustest. Hüve võib olla eeldatavalt kasumlik tegevus alusvara majandusliku eluea jooksul ja kasum väärtuse suurenemisest või jääkväärtuse realiseerimisest.

| B54 | Rendileping võib sisaldada tingimusi, mille kohaselt rendimakseid muudetakse juhul, kui rendi jõustumise päeva ja rendiperioodi alguse vahel toimub teatud kindlaid muutusi (näiteks alusvara maksumuse muutumine rendileandja jaoks või rendi rahastamisega seotud rendileandja kulutuste muutus). Sellisel juhul eeldatakse rendilepingu liigitamise eesmärgil, et kõnealused muutused leidsid aset rendi jõustumise päeval. |
| --- | --- |

B54

Rendileping võib sisaldada tingimusi, mille kohaselt rendimakseid muudetakse juhul, kui rendi jõustumise päeva ja rendiperioodi alguse vahel toimub teatud kindlaid muutusi (näiteks alusvara maksumuse muutumine rendileandja jaoks või rendi rahastamisega seotud rendileandja kulutuste muutus). Sellisel juhul eeldatakse rendilepingu liigitamise eesmärgil, et kõnealused muutused leidsid aset rendi jõustumise päeval.

| B55 | Kui rent hõlmab nii maa kui ka hoonete komponente, hindab rendileandja eraldi iga komponendi liigitamist kapitali- või kasutusrendiks kooskõlas paragrahvidega 62–66 ja B53–B54. Selle kindlaksmääramisel, kas maakomponent on kasutus- või kapitalirent, on oluline kaalutlus see, et maal on tavaliselt piiramatu majanduslik eluiga. |
| --- | --- |

B55

Kui rent hõlmab nii maa kui ka hoonete komponente, hindab rendileandja eraldi iga komponendi liigitamist kapitali- või kasutusrendiks kooskõlas paragrahvidega 62–66 ja B53–B54. Selle kindlaksmääramisel, kas maakomponent on kasutus- või kapitalirent, on oluline kaalutlus see, et maal on tavaliselt piiramatu majanduslik eluiga.

| B56 | Mil iganes seda on vaja maa ja hoonete rendi liigitamiseks ja arvestamiseks, jaotab rendileandja rendimaksete miinimumsumma (kaasa arvatud kõik ühekordsed ettemaksed) maa- ja hoonete komponentide vahel proportsionaalselt renditava maa-komponendi ja hoonete komponendi rendiomandiõiguse vastavate õiglaste väärtustega rendi jõustumise päeval. Kui rendimakseid ei saa usaldusväärselt nende kahe komponendi vahel jaotada, liigitatakse kogu rent kapitalirendiks, välja arvatud juhul, kui mõlemad komponendid on selgelt kasutusrendid, mil kogu rent liigitatakse kasutusrendiks. |
| --- | --- |

B56

Mil iganes seda on vaja maa ja hoonete rendi liigitamiseks ja arvestamiseks, jaotab rendileandja rendimaksete miinimumsumma (kaasa arvatud kõik ühekordsed ettemaksed) maa- ja hoonete komponentide vahel proportsionaalselt renditava maa-komponendi ja hoonete komponendi rendiomandiõiguse vastavate õiglaste väärtustega rendi jõustumise päeval. Kui rendimakseid ei saa usaldusväärselt nende kahe komponendi vahel jaotada, liigitatakse kogu rent kapitalirendiks, välja arvatud juhul, kui mõlemad komponendid on selgelt kasutusrendid, mil kogu rent liigitatakse kasutusrendiks.

| B57 | Sellise maa ja hoonete rendi puhul, kus maakomponendi summa on rendi suhtes ebaoluline, võib rendileandja rendi liigitamisel käsitada maad ja hooneid ühe üksusena ning liigitada need kapitali- või kasutusrendiks kooskõlas paragrahvidega 62–66 ja B53–B54. Sellisel juhul loeb rendileandja hoonete majanduslikku eluiga kogu alusvara majanduslikuks elueaks. |
| --- | --- |

B57

Sellise maa ja hoonete rendi puhul, kus maakomponendi summa on rendi suhtes ebaoluline, võib rendileandja rendi liigitamisel käsitada maad ja hooneid ühe üksusena ning liigitada need kapitali- või kasutusrendiks kooskõlas paragrahvidega 62–66 ja B53–B54. Sellisel juhul loeb rendileandja hoonete majanduslikku eluiga kogu alusvara majanduslikuks elueaks.

Allrentide liigitamine

Allrentide liigitamine

| B58 | Allrendi liigitamisel liigitab vaherendileandja allrendi kapitali- või kasutusrendiks järgmiselt:






  a) | kui põhirent on lühiajaline rent, mida üksus kui rentnik on arvestanud vastavalt paragrahvile 6, liigitatakse allrent kasutusrendiks; |
| --- | --- | --- |

B58

Allrendi liigitamisel liigitab vaherendileandja allrendi kapitali- või kasutusrendiks järgmiselt:

a)

kui põhirent on lühiajaline rent, mida üksus kui rentnik on arvestanud vastavalt paragrahvile 6, liigitatakse allrent kasutusrendiks;

| b) | muul juhul lähtutakse allrendi liigitamisel kasutamisõiguse esemeks olevast varast, mis tuleneb põhirendist, mitte aga alusvarast (näiteks rendis olev materiaalse põhivara objekt). |
| --- | --- |

b)

muul juhul lähtutakse allrendi liigitamisel kasutamisõiguse esemeks olevast varast, mis tuleneb põhirendist, mitte aga alusvarast (näiteks rendis olev materiaalse põhivara objekt).

Lisa C

Jõustumiskuupäev ja üleminek

Käesolev lisa on standardi lahutamatu osa ja tal on sama õiguslik jõud nagu standardi muudel osadel.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| C1 | Üksus rakendab käesolevat standardit 1. jaanuaril 2019 või pärast seda algavate aruandeperioodide suhtes. Varasem rakendamine on lubatud üksustele, kes rakendavad käesoleva standardi esmase rakendamise kuupäeval või enne seda standardit IFRS 15 Kliendilepingutest saadav tulu. Kui üksus rakendab käesolevat standardit varem, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

C1

ÜLEMINEK

| C2 | Paragrahvides C1–C19 esitatud nõuete täitmisel tähendab esmase rakendamise kuupäev selle aruandeperioodi algust, mil üksus rakendab esmakordselt käesolevat standardit. |
| --- | --- |

C2

Rendi mõiste

| C3 | Praktilise abinõuna ei ole üksus kohustatud esmase rakendamise kuupäeval ümber hindama, kas lepingu puhul on tegemist rendilepinguga või kas see sisaldab rendisuhet. Selle asemel on üksusel lubatud






  a) | rakendada käesolevat standardit lepingutele, mis on varem tunnistatud rendilepinguteks vastavalt standardile IAS 17 Rendid ja IFRIC 4 Kindlakstegemine, kas kokkulepe hõlmab renti. Üksus kohaldab selliste rentide suhtes paragrahvides C5–C18 esitatud üleminekunõudeid; |
| --- | --- | --- |

C3

a)

rakendada käesolevat standardit lepingutele, mis on varem tunnistatud rendilepinguteks vastavalt standardile IAS 17 Rendid ja IFRIC 4 Kindlakstegemine, kas kokkulepe hõlmab renti. Üksus kohaldab selliste rentide suhtes paragrahvides C5–C18 esitatud üleminekunõudeid;

| b) | mitte rakendada käesolevat standardit lepingutele, mida ei ole varem vastavalt standarditele IAS 17 ja IFRIC 4 tunnistatud rendisuhet sisaldavaks. |
| --- | --- |

b)

mitte rakendada käesolevat standardit lepingutele, mida ei ole varem vastavalt standarditele IAS 17 ja IFRIC 4 tunnistatud rendisuhet sisaldavaks.

| C4 | Kui üksus otsustab kasutada paragrahvis C3 esitatud praktilist abinõud, peab ta selle asjaolu avalikustama ning kasutama seda abinõud oma kõigi lepingute suhtes. Seega rakendab üksus paragrahvides 9–11 esitatud nõudeid üksnes esmase rakendamise kuupäeval või pärast seda sõlmitavate (või muudetavate) lepingute suhtes. |
| --- | --- |

C4

Rentnikud

| C5 | Rentnik rakendab käesolevat standardit oma rentide suhtes






  a) | tagasiulatuvalt iga eelneva aruandeperioodi kohta, mis on esitatud vastavalt standardile IAS 8 Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead või |
| --- | --- | --- |

C5

a)

tagasiulatuvalt iga eelneva aruandeperioodi kohta, mis on esitatud vastavalt standardile IAS 8 Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead või

| b) | tagasiulatuvalt koos käesoleva standardi esmasest rakendamisest tuleneva kumulatiivse mõjuga, mida kajastatakse esmase rakendamise kuupäeval vastavalt paragrahvidele C7–C13. |
| --- | --- |

b)

tagasiulatuvalt koos käesoleva standardi esmasest rakendamisest tuleneva kumulatiivse mõjuga, mida kajastatakse esmase rakendamise kuupäeval vastavalt paragrahvidele C7–C13.

| C6 | Rentnik kohaldab paragrahvi C5 alusel tehtud valikut järjepidevalt oma kõigi rendilepingute suhtes, milles ta on rentnik. |
| --- | --- |

C6

| C7 | Kui rentnik otsustab rakendada käesolevat standardit vastavalt paragrahvi C5 punktile b, ei arvesta rentnik võrdlusandmeid ümber. Selle asemel kajastab rentnik käesoleva standardi esmasest rakendamisest tuleneva kumulatiivse mõju jaotamata kasumi (või vajadusel omakapitali mõne muu komponendi) algsaldo korrigeerimisena esmase rakendamise kuupäeval. |
| --- | --- |

C7

Varem kasutusrendiks liigitatud rendid

| C8 | Kui rentnik otsustab rakendada käesolevat standardit vastavalt paragrahvi C5 punktile b, peab rentnik






  a) | kajastama esmase rakendamise kuupäeva seisuga kasutamisõiguse esemeks olevat vara nende rentide kohta, mis varem olid standardi IAS 17 kohaselt liigitatud kasutusrendiks. Rentnik mõõdab rendikohustist järelejäänud rendimaksete nüüdisväärtuses, mida diskonteeritakse rentniku alternatiivse laenuintressimääraga esmase rakendamise kuupäeval; |
| --- | --- | --- |

C8

a)

kajastama esmase rakendamise kuupäeva seisuga kasutamisõiguse esemeks olevat vara nende rentide kohta, mis varem olid standardi IAS 17 kohaselt liigitatud kasutusrendiks. Rentnik mõõdab rendikohustist järelejäänud rendimaksete nüüdisväärtuses, mida diskonteeritakse rentniku alternatiivse laenuintressimääraga esmase rakendamise kuupäeval;

| b) | kajastama esmase rakendamise kuupäeva seisuga kasutamisõiguse esemeks olevat vara nende rentide puhul, mis varem olid standardi IAS 17 kohaselt liigitatud kasutusrendiks. Rentnik otsustab iga rendi puhul eraldi, kas kasutamisõiguse esemeks oleva vara väärtust hinnatakse






  i) | bilansilises väärtuses, nagu oleks standardit rakendatud alates rendiperioodi algusest, kuid diskonteerituna rentniku alternatiivse intressimääraga esmase rakendamise kuupäeval, või |
| --- | --- | --- |

b)

kajastama esmase rakendamise kuupäeva seisuga kasutamisõiguse esemeks olevat vara nende rentide puhul, mis varem olid standardi IAS 17 kohaselt liigitatud kasutusrendiks. Rentnik otsustab iga rendi puhul eraldi, kas kasutamisõiguse esemeks oleva vara väärtust hinnatakse

i)

bilansilises väärtuses, nagu oleks standardit rakendatud alates rendiperioodi algusest, kuid diskonteerituna rentniku alternatiivse intressimääraga esmase rakendamise kuupäeval, või

| ii) | rendikohustisega võrdses summas, mida on korrigeeritud selle rendiga seotud ette makstud või akumuleerunud rendimaksetega, mida kajastatakse finantsseisundi aruandes vahetult enne esmase rakendamise kuupäeva; |
| --- | --- |

ii)

rendikohustisega võrdses summas, mida on korrigeeritud selle rendiga seotud ette makstud või akumuleerunud rendimaksetega, mida kajastatakse finantsseisundi aruandes vahetult enne esmase rakendamise kuupäeva;

| c) | rakendama standardit IAS 36 Varade väärtuse langus kasutamisõiguse esemeks oleva vara suhtes esmase rakendamise kuupäeval, välja arvatud juhul, kui rentnik kasutab paragrahvi C10 punktis b osutatud praktilist abinõud. |
| --- | --- |

c)

rakendama standardit IAS 36 Varade väärtuse langus kasutamisõiguse esemeks oleva vara suhtes esmase rakendamise kuupäeval, välja arvatud juhul, kui rentnik kasutab paragrahvi C10 punktis b osutatud praktilist abinõud.

| C9 | Olenemata paragrahvi C8 nõuetest, juhindub rentnik varem standardi IAS 17 kohaselt kasutusrendiks liigitatud rentide puhul järgmisest:






  a) | üleminekukorrektsioone ei pea tegema rentide puhul, mille alusvara on väikese väärtusega (nagu on kirjeldatud paragrahvides B3–B8) ja mida arvestatakse vastavalt paragrahvile 6. Rentnik rakendab kõnealuste rentide kajastamiseks käesolevat standardit alates esmase rakendamise kuupäevast; |
| --- | --- | --- |

C9

a)

üleminekukorrektsioone ei pea tegema rentide puhul, mille alusvara on väikese väärtusega (nagu on kirjeldatud paragrahvides B3–B8) ja mida arvestatakse vastavalt paragrahvile 6. Rentnik rakendab kõnealuste rentide kajastamiseks käesolevat standardit alates esmase rakendamise kuupäevast;

| b) | üleminekukorrektsioone ei pea tegema rentide puhul, mida varem on arvestatud kinnisvarainvesteeringuna, kasutades standardis IAS 40 Kinnisvarainvesteeringud esitatud õiglase väärtuse mudelit. Rentnik rakendab kõnealuste rentidega seotud kasutamisõiguse esemeks oleva vara ja rendikohustise kajastamiseks standardit IAS 40 ja käesolevat standardit alates esmase rakendamise kuupäevast; |
| --- | --- |

b)

üleminekukorrektsioone ei pea tegema rentide puhul, mida varem on arvestatud kinnisvarainvesteeringuna, kasutades standardis IAS 40 Kinnisvarainvesteeringud esitatud õiglase väärtuse mudelit. Rentnik rakendab kõnealuste rentidega seotud kasutamisõiguse esemeks oleva vara ja rendikohustise kajastamiseks standardit IAS 40 ja käesolevat standardit alates esmase rakendamise kuupäevast;

| c) | esmase rakendamise kuupäeval mõõdetakse õiglases väärtuses kasutamisõiguse esemeks olevat vara nende rentide puhul, mida varem arvestati standardi IAS 17 kohaselt kasutusrendina ning mida alates esmase rakendamise kuupäevast arvestatakse kinnisvarainvesteeringuna, kasutades standardis IAS 40 esitatud õiglase väärtuse mudelit. Rentnik rakendab kõnealuste rentidega seotud kasutamisõiguse esemeks oleva vara ja rendikohustise kajastamiseks standardit IAS 40 ja käesolevat standardit alates esmase rakendamise kuupäevast. |
| --- | --- |

c)

esmase rakendamise kuupäeval mõõdetakse õiglases väärtuses kasutamisõiguse esemeks olevat vara nende rentide puhul, mida varem arvestati standardi IAS 17 kohaselt kasutusrendina ning mida alates esmase rakendamise kuupäevast arvestatakse kinnisvarainvesteeringuna, kasutades standardis IAS 40 esitatud õiglase väärtuse mudelit. Rentnik rakendab kõnealuste rentidega seotud kasutamisõiguse esemeks oleva vara ja rendikohustise kajastamiseks standardit IAS 40 ja käesolevat standardit alates esmase rakendamise kuupäevast.

| C10 | Rentnik võib kasutada üht või mitut järgmistest praktilistest abinõudest, kui ta rakendab käesolevat standardit tagasiulatuvalt vastavalt paragrahvi C5 punktile b varem IAS 17 kohaselt kasutusrendiks liigitatud rentide suhtes. Rentnikul on lubatud rakendada kõnealuseid praktilisi abinõusid iga rendi suhtes eraldi:






  a) | rentnik võib rakendada ühtset diskontomäära rendiportfellile, mille rendid on piisavalt sarnaste tunnustega (näiteks sarnane järelejäänud rendiperiood, sarnane alusvara liik, sarnane majanduskeskkond); |
| --- | --- | --- |

C10

a)

rentnik võib rakendada ühtset diskontomäära rendiportfellile, mille rendid on piisavalt sarnaste tunnustega (näiteks sarnane järelejäänud rendiperiood, sarnane alusvara liik, sarnane majanduskeskkond);

| b) | väärtuse languse analüüsi tegemise asemel võib rentnik vahetult enne esmase rakendamise kuupäeva tugineda standardi IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad kohaselt esitatud hinnangule rendilepingute kahjulikkuse kohta. Kui rentnik otsustab kasutada seda praktilist abinõud, peab rentnik korrigeerima kasutusõiguse esemeks oleva vara väärtust esmase rakendamise kuupäeval kahjulike rendilepingute eraldise summa võrra, mida on finantsseisundi aruandes kajastatud vahetult enne esmase rakendamise kuupäeva; |
| --- | --- |

b)

väärtuse languse analüüsi tegemise asemel võib rentnik vahetult enne esmase rakendamise kuupäeva tugineda standardi IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad kohaselt esitatud hinnangule rendilepingute kahjulikkuse kohta. Kui rentnik otsustab kasutada seda praktilist abinõud, peab rentnik korrigeerima kasutusõiguse esemeks oleva vara väärtust esmase rakendamise kuupäeval kahjulike rendilepingute eraldise summa võrra, mida on finantsseisundi aruandes kajastatud vahetult enne esmase rakendamise kuupäeva;

| c) | rentnik võib otsustada, et ta ei rakenda paragrahvis C8 esitatud nõudeid rentide suhtes, mille rendiperiood lõpeb 12 kuu jooksul alates esmase rakendamise kuupäevast. Sellisel juhul rentnik






  i) | kajastab kõnealuseid rente sarnaselt lühiajaliste rendilepingutega, nagu on kirjeldatud paragrahvis 6 ja |
| --- | --- | --- |

c)

rentnik võib otsustada, et ta ei rakenda paragrahvis C8 esitatud nõudeid rentide suhtes, mille rendiperiood lõpeb 12 kuu jooksul alates esmase rakendamise kuupäevast. Sellisel juhul rentnik

i)

kajastab kõnealuseid rente sarnaselt lühiajaliste rendilepingutega, nagu on kirjeldatud paragrahvis 6 ja

| ii) | lisab nende rentidega seotud kulu lühiajalise rendi kulule, mis avaldatakse selle aruandeperioodi kohta, mille sisse jääb esmase rakendamise kuupäev; |
| --- | --- |

ii)

lisab nende rentidega seotud kulu lühiajalise rendi kulule, mis avaldatakse selle aruandeperioodi kohta, mille sisse jääb esmase rakendamise kuupäev;

| d) | rentnik võib esmase rakendamise kuupäeval kasutusõiguse esemeks oleva vara väärtust hinnates arvestamata jätta esmased otsekulutused; |
| --- | --- |

d)

rentnik võib esmase rakendamise kuupäeval kasutusõiguse esemeks oleva vara väärtust hinnates arvestamata jätta esmased otsekulutused;

| e) | rentnik võib kasutada tagantjärele tarkust, tehes seda näiteks rendiperioodi kindlaksmääramiseks juhul, kui leping sisaldab rendi pikendamise või tühistamise õigust. |
| --- | --- |

e)

rentnik võib kasutada tagantjärele tarkust, tehes seda näiteks rendiperioodi kindlaksmääramiseks juhul, kui leping sisaldab rendi pikendamise või tühistamise õigust.

Varem kapitalirendiks liigitatud rendid

| C11 | Kui rentnik otsustab rakendada käesolevat standardit vastavalt paragrahvi C5 punktile b selliste rentide suhtes, mis liigitati IAS 17 kohaselt kapitalirendiks, on kasutamisõiguse esemeks oleva vara bilansiline väärtus ja rendikohustis esmase rakendamise kuupäeva seisuga sama, mis standardi IAS 17 kohaselt mõõdetud rendivara bilansiline väärtus ja rendikohustis vahetult enne nimetatud kuupäeva. Selliste rentide puhul kajastab rentnik kasutamisõiguse esemeks olevat vara ja rendikohustist käesoleva standardi kohaselt alates esmase rakendamise kuupäevast. |
| --- | --- |

C11

Avalikustamine

| C12 | Kui rentnik otsustab rakendada käesolevat standardit vastavalt paragrahvi C5 punktile b, peab rentnik avaldama IAS 8 paragrahvi 28 kohaselt nõutava teabe esmase rakendamise kohta, välja arvatud IAS 8 paragrahvi 28 punktis f osutatud teave. IAS 8 paragrahvi 28 punktis f osutatud teabe asemel avaldab rentnik






  a) | rentniku alternatiivse laenuintressimäära kaalutud keskmise väärtuse, mida rakendatakse esmase rakendamise kuupäeval finantsseisundi aruandes kajastatud rendikohustiste suhtes, ja |
| --- | --- | --- |

C12

a)

rentniku alternatiivse laenuintressimäära kaalutud keskmise väärtuse, mida rakendatakse esmase rakendamise kuupäeval finantsseisundi aruandes kajastatud rendikohustiste suhtes, ja

| b) | selgituse järgmiste väärtuste võimaliku erinevuse kohta:






  i) | IAS 17 kohaselt avalikustatud kasutusrendiga seotud kohustused vahetult esmase rakendamise kuupäevale eelnenud aruandeperioodi lõpus; kohustused on diskonteeritud alternatiivse laenuintressimääraga esmase rakendamise kuupäeval vastavalt paragrahvi C8 punktile a ja |
| --- | --- | --- |

b)

selgituse järgmiste väärtuste võimaliku erinevuse kohta:

i)

IAS 17 kohaselt avalikustatud kasutusrendiga seotud kohustused vahetult esmase rakendamise kuupäevale eelnenud aruandeperioodi lõpus; kohustused on diskonteeritud alternatiivse laenuintressimääraga esmase rakendamise kuupäeval vastavalt paragrahvi C8 punktile a ja

| ii) | esmase rakendamise kuupäeval finantsseisundi aruandes kajastatud rendikohustised. |
| --- | --- |

ii)

esmase rakendamise kuupäeval finantsseisundi aruandes kajastatud rendikohustised.

| C13 | Kui rentnik kasutab ühte või mitut paragrahvis C10 nimetatud praktilist abinõud, peab ta selle asjaolu avalikustama. |
| --- | --- |

C13

Rendileandjad

| C14 | Rendileandja ei pea üleminekukorrektsioone tegema rendilepingute puhul, milles ta on rendileandja, ning rakendab kõnealuste rentide kajastamiseks käesolevat standardit alates esmase rakendamise kuupäevast, välja arvatud paragrahvis C15 kirjeldatud juhtudel. |
| --- | --- |

C14

| C15 | Vaherendileandja






  a) | hindab ümber IAS 17 kohaselt kasutusrendiks liigitatud allrendid, mis esmase rakendamise kuupäeval veel kestavad, et teha iga allrendi kohta kindlaks, kas see tuleks käesoleva standardi rakendamisel liigitada kasutus- või kapitalirendiks. Vaherendileandja esitab kõnealuse hinnangu esmase rakendamise kuupäeval, võttes aluseks põhirendi ja allrendi järelejäänud lepingutingimused selle kuupäeva seisuga; |
| --- | --- | --- |

C15

a)

hindab ümber IAS 17 kohaselt kasutusrendiks liigitatud allrendid, mis esmase rakendamise kuupäeval veel kestavad, et teha iga allrendi kohta kindlaks, kas see tuleks käesoleva standardi rakendamisel liigitada kasutus- või kapitalirendiks. Vaherendileandja esitab kõnealuse hinnangu esmase rakendamise kuupäeval, võttes aluseks põhirendi ja allrendi järelejäänud lepingutingimused selle kuupäeva seisuga;

| b) | IAS 17 kohaselt kasutusrendiks, aga käesoleva standardi kohaselt kapitalirendiks liigitatud allrentide puhul kajastatakse allrenti uue kapitalirendina, mis jõustus esmase rakendamise kuupäeval. |
| --- | --- |

b)

IAS 17 kohaselt kasutusrendiks, aga käesoleva standardi kohaselt kapitalirendiks liigitatud allrentide puhul kajastatakse allrenti uue kapitalirendina, mis jõustus esmase rakendamise kuupäeval.

Enne esmase rakendamise kuupäeva tehtud müügi- ja tagasirenditehingud

| C16 | Üksus ei hinda ümber enne esmase rakendamise kuupäeva tehtud müügi- ja tagasirenditehinguid, et teha kindlaks, kas alusvara üleandmine vastab IFRS 15 tingimustele, mis võimaldaksid seda arvestada müügina. |
| --- | --- |

C16

| C17 | Kui müügi- ja tagasirenditehingut on IAS 17 kohaselt arvestatud müügi ja kapitalirendina, siis müüja-rentnik






  a) | kajastab tagasirenti samuti, nagu ta kajastab kõiki muid esmase rakendamise kuupäeval kehtivaid kapitalirente ja |
| --- | --- | --- |

C17

a)

kajastab tagasirenti samuti, nagu ta kajastab kõiki muid esmase rakendamise kuupäeval kehtivaid kapitalirente ja

| b) | jätkab müügitulu amortiseerimist rendiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

b)

jätkab müügitulu amortiseerimist rendiperioodi jooksul.

| C18 | Kui müügi- ja tagasirenditehingut on IAS 17 kohaselt arvestatud müügi ja kasutusrendina, siis müüja-rentnik






  a) | arvestab tagasirenti samuti, nagu ta arvestab kõiki muid esmase rakendamise kuupäeval kehtivaid kasutusrente, ja |
| --- | --- | --- |

C18

a)

arvestab tagasirenti samuti, nagu ta arvestab kõiki muid esmase rakendamise kuupäeval kehtivaid kasutusrente, ja

| b) | korrigeerib kasutamisõiguse esemeks oleva tagasirenditud vara väärtust tulevaste perioodide tulu või kuluga, mis on seotud finantsseisundi aruandes vahetult enne esmase rakendamise kuupäeva kajastatud turutingimustest erinevate tingimustega. |
| --- | --- |

b)

korrigeerib kasutamisõiguse esemeks oleva tagasirenditud vara väärtust tulevaste perioodide tulu või kuluga, mis on seotud finantsseisundi aruandes vahetult enne esmase rakendamise kuupäeva kajastatud turutingimustest erinevate tingimustega.

Varem seoses äriühendustega kajastatud summad

| C19 | Kui rentnik kajastas varem äriühenduse osana saadud soodsate või ebasoodsate kasutusrendi tingimustega seotud vara või kohustist standardi IFRS 3 Äriühendused kohaselt, peab rentnik selle vara või kohustise kajastamise lõpetama ning korrigeerima kasutamisõiguse esemeks oleva vara bilansilist väärtust esmase rakendamise kuupäeval vastava summa võrra. |
| --- | --- |

C19

Viited standardile IFRS 9

| C20 | Kui üksus rakendab käesolevat standardit, kuid ei rakenda veel standardit IFRS 9 Finantsinstrumendid, käsitletakse käesoleva standardi iga viidet standardile IFRS 9 viitena standardile IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine. |
| --- | --- |

C20

TEISTE STANDARDITE KEHTETUKS TUNNISTAMINE

| C21 | Käesoleva standardiga asendatakse järgmised standardid ja tõlgendused:






  a) | IAS 17 Rendid; |
| --- | --- | --- |

C21

a)

IAS 17 Rendid;

| b) | IFRIC 4 Kindlakstegemine, kas kokkulepe hõlmab renti; |
| --- | --- |

b)

IFRIC 4 Kindlakstegemine, kas kokkulepe hõlmab renti;

| c) | SIC-15 Kasutusrent – stiimulid ja |
| --- | --- |

c)

SIC-15 Kasutusrent – stiimulid ja

| d) | SIC 27 Juriidiliselt rendilepingutena vormistatud tehingute sisu hindamine. |
| --- | --- |

d)

SIC 27 Juriidiliselt rendilepingutena vormistatud tehingute sisu hindamine.

Lisa D

Teiste standardite muudatused

Käesolevas lisas esitatakse teistes standardites tehtavad muudatused, mis on tingitud käesoleva standardi väljaandmisest Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu poolt. Üksus rakendab muudatusi 1. jaanuaril 2019 või pärast seda algavate aruandeaastate suhtes. Kui üksus rakendab seda standardit varasema perioodi suhtes, rakendatakse käesolevaid muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes.

Üksusel ei ole lubatud rakendada standardit IFRS 16 enne, kui ta rakendab standardit IFRS 15 Kliendilepingutest saadav müügitulu (vt paragrahv C1).

Seega esitatakse 1. jaanuaril 2016 kehtinud standardite muudatused käesolevas lisas nende standardite 1. jaanuaril 2016 kehtinud teksti põhjal, mida on muudetud IFRS 15-ga. Käesolevas lisas esitatud nende standardite tekst ei sisalda muid muudatusi, mis ei kehtinud 1. jaanuaril 2016.

1. jaanuaril 2016 mittekehtinud standardite muudatused esitatakse käesolevas lisas nende standardite esmase avaldatud teksti põhjal, mida on muudetud IFRS 15-ga. Käesolevas lisas esitatud nende standardite tekst ei sisalda muid muudatusi, mis ei kehtinud 1. jaanuaril 2016.

IFRS 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt

Paragrahvi 30 muudetakse ja lisatakse paragrahv 39AB.

Õiglase väärtuse kasutamine tuletatud soetusmaksumusena

| 30. | Kui üksus kasutab õiglast väärtust IFRS finantsseisundi algaruandes materiaalse põhivara, kinnisvarainvesteeringu, immateriaalse vara objekti või kasutamisõiguse esemeks oleva vara tuletatud soetusmaksumusena (vt paragrahvid D5 ja D7), avalikustab üksus esimestes IFRS finantsaruannetes IFRS finantsseisundi algaruande iga kirje kohta:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

30.

a)

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 39AB | 2016. aasta jaanuaris välja antud standardiga IFRS 16 Rendiarvestus muudeti paragrahve 30, C4, D1, D7, D8B ja D9, jäeti välja paragrahv D9A ning lisati paragrahvid D9B–D9E. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

39AB

Paragrahvi C4 muudetakse.

Erandid äriühenduste puhul

...

| C4 | Kui esmakordne kasutuselevõtja ei rakenda IFRS 3 tagasiulatuvalt varasema äriühenduse suhtes, kajastatakse seda äriühendust järgmiselt:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

C4

a)

...

| f) | Kui varasemas äriühenduses omandatud vara või kohustis ei olnud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt kajastatud, ei ole selle tuletatud soetusmaksumuseks IFRS finantsseisundi algaruandes null. Selle asemel kajastab ja mõõdab omandaja seda oma konsolideeritud finantsseisundi aruande alusel, mida IFRSidega nõutaks omandatava finantsseisundi aruandes. Näide: kui omandaja ei kapitaliseerinud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt varasemas äriühenduses omandatud kapitalirente, kapitaliseerib ta need kapitalirendid oma konsolideeritud finantsaruannetes, nagu IFRS 16 Rendiarvestus kohaselt tuleks sedateha omandatava IFRS finantsseisundi aruandes. Analoogselt, kui omandaja ei kajastanud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt tingimuslikku kohustist, mis endiselt eksisteerib IFRSidele ülemineku kuupäeval, kajastab omandaja seda tingimuslikku kohustist nimetatud kuupäeval, välja arvatud juhul, kui IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad keelab selle kajastamist omandatava finantsaruannetes. Seevastu kui vara või kohustis kajastati eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt osana firmaväärtusest, kuid tulnuks kajastada eraldi IFRS 3 kohaselt, jääb see vara või kohustis firmaväärtuse koosseisu, välja arvatud juhul, kui IFRSides nõutakse selle kajastamist omandatava finantsaruannetes. |
| --- | --- |

f)

Kui varasemas äriühenduses omandatud vara või kohustis ei olnud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt kajastatud, ei ole selle tuletatud soetusmaksumuseks IFRS finantsseisundi algaruandes null. Selle asemel kajastab ja mõõdab omandaja seda oma konsolideeritud finantsseisundi aruande alusel, mida IFRSidega nõutaks omandatava finantsseisundi aruandes. Näide: kui omandaja ei kapitaliseerinud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt varasemas äriühenduses omandatud kapitalirente, kapitaliseerib ta need kapitalirendid oma konsolideeritud finantsaruannetes, nagu IFRS 16 Rendiarvestus kohaselt tuleks sedateha omandatava IFRS finantsseisundi aruandes. Analoogselt, kui omandaja ei kajastanud eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt tingimuslikku kohustist, mis endiselt eksisteerib IFRSidele ülemineku kuupäeval, kajastab omandaja seda tingimuslikku kohustist nimetatud kuupäeval, välja arvatud juhul, kui IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad keelab selle kajastamist omandatava finantsaruannetes. Seevastu kui vara või kohustis kajastati eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt osana firmaväärtusest, kuid tulnuks kajastada eraldi IFRS 3 kohaselt, jääb see vara või kohustis firmaväärtuse koosseisu, välja arvatud juhul, kui IFRSides nõutakse selle kajastamist omandatava finantsaruannetes.

| g) | ... |
| --- | --- |

g)

...

Lisas D muudetakse paragrahve D1, D7, D8B ja D9. Paragrahv D9A jäetakse välja. Lisatakse paragrahvid D9B–D9E.

Vabastused muudest IFRSidest

...

| D1 | Üksus võib otsustada kasutada ühte või mitut alljärgnevat vabastust:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

D1

a)

...

| d) | rendid (paragrahvid D9 ja D9B–D9E); |
| --- | --- |

d)

rendid (paragrahvid D9 ja D9B–D9E);

...

Tuletatud soetusmaksumus

...

| D7 | Paragrahvide D5 ja D6 valikuid saab kasutada ka:






  a) | kinnisvarainvesteeringute puhul, kui ettevõte otsustab kasutada standardi IAS 40 Kinnisvarainvesteeringud soetusmaksumuse mudelit; |
| --- | --- | --- |

D7

a)

kinnisvarainvesteeringute puhul, kui ettevõte otsustab kasutada standardi IAS 40 Kinnisvarainvesteeringud soetusmaksumuse mudelit;

| aa) | kasutamisõiguse esemeks oleva vara puhul (IFRS 16 Rendiarvestus); ja |
| --- | --- |

aa)

kasutamisõiguse esemeks oleva vara puhul (IFRS 16 Rendiarvestus); ja

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

...

| D8B | Mõned üksused omavad materiaalset põhivara või immateriaalset vara, mida kasutatakse või kasutati varem tegevuses, mille puhul on nõutav määra reguleerimine. Selliste kirjete bilansilised väärtused võivad sisaldada summasid, mis määrati kindlaks eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaselt, kuid ei vasta IFRSide kohastele kapitaliseerimise kriteeriumitele. Sellisel juhul võib esmakordne kasutuselevõtja otsustada kasutada tuletatud soetusmaksumusena eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohast sellise objekti bilansilist väärtust IFRSidele ülemineku kuupäeva seisuga. Kui üksus rakendab seda vabastust ühe objekti suhtes, ei pea ta seda rakendama kõikide objektide suhtes. IFRSidele ülemineku kuupäeval viib üksus läbi IAS 36 kohase väärtuse languse testi iga objekti suhtes, mille puhul seda vabastust kasutatakse. Käesoleva paragrahvi kohaldamisel on määra reguleerimine tegevuste puhul nõutav, kui nende suhtes rakendatakse klientidelt kaupade või teenuste eest küsitavate hindade kindlaksmääramise raamistikku ning kõnealuse raamistiku üle teostab järelevalvet ja/või selle kinnitab määrasid reguleeriv asutus (vastavalt IFRS 14 Reguleeritud hinnatingimustes müügitulu kajastamine esitatud määratlusele). |
| --- | --- |

D8B

Rendiarvestus

| D9 | Esmakordne kasutuselevõtja võib hinnata, kas IFRSidele ülemineku kuupäeval eksisteerinud leping sisaldab rendisuhet, rakendades nende lepingute suhtes IFRS 16 paragrahvide 9–11 nõudeid nende faktide ja asjaolude põhjal, mis eksisteerisid sellel kuupäeval. |
| --- | --- |

D9

| D9A | [kehtetu] |
| --- | --- |

D9A

| D9B | Rentnikust esmakordne kasutuselevõtja, kes kajastab rendikohustisi ja kasutamisõiguse esemeks olevat vara, võib kasutada oma kõigi rentide suhtes järgmist meetodit (kooskõlas paragrahvis D9D kirjeldatud praktiliste abinõudega):






  a) | rendikohustise mõõtmine IFRSidele ülemineku kuupäeval. Seda meetodit kasutav rentnik mõõdab rendikohustist järelejäänud rendimaksete nüüdisväärtuses (vt paragrahv D9E), mida on diskonteeritud rentniku alternatiivse laenuintressimääraga (vt paragrahv D9E) IFRSidele ülemineku kuupäeval; |
| --- | --- | --- |

D9B

a)

rendikohustise mõõtmine IFRSidele ülemineku kuupäeval. Seda meetodit kasutav rentnik mõõdab rendikohustist järelejäänud rendimaksete nüüdisväärtuses (vt paragrahv D9E), mida on diskonteeritud rentniku alternatiivse laenuintressimääraga (vt paragrahv D9E) IFRSidele ülemineku kuupäeval;

| b) | kasutamisõiguse esemeks oleva vara mõõtmine IFRSidele ülemineku kuupäeval. Rentnik otsustab iga rendi puhul eraldi, kas kasutamisõiguse esemeks oleva vara väärtust hinnatakse






  i) | bilansilises väärtuses, nagu oleks standardit IFRS 16 rakendatud alates rendiperioodi algusest (vt paragrahv D9E), kuid diskonteerituna rentniku alternatiivse intressimääraga IFRSidele ülemineku kuupäeval, või |
| --- | --- | --- |

b)

kasutamisõiguse esemeks oleva vara mõõtmine IFRSidele ülemineku kuupäeval. Rentnik otsustab iga rendi puhul eraldi, kas kasutamisõiguse esemeks oleva vara väärtust hinnatakse

i)

bilansilises väärtuses, nagu oleks standardit IFRS 16 rakendatud alates rendiperioodi algusest (vt paragrahv D9E), kuid diskonteerituna rentniku alternatiivse intressimääraga IFRSidele ülemineku kuupäeval, või

| ii) | rendikohustisega võrdses summas, mida on korrigeeritud selle rendiga seotud ette makstud või akumuleerunud rendimaksetega, mida kajastatakse finantsseisundi aruandes vahetult enne IFRSidele ülemineku kuupäeva; |
| --- | --- |

ii)

rendikohustisega võrdses summas, mida on korrigeeritud selle rendiga seotud ette makstud või akumuleerunud rendimaksetega, mida kajastatakse finantsseisundi aruandes vahetult enne IFRSidele ülemineku kuupäeva;

| c) | IAS 36 rakendamine kasutamisõiguse esemeks oleva vara suhtes IFRSidele ülemineku kuupäeval. |
| --- | --- |

c)

IAS 36 rakendamine kasutamisõiguse esemeks oleva vara suhtes IFRSidele ülemineku kuupäeval.

| D9C | Olenemata paragrahvis D9B esitatud nõuetest, mõõdab rentnikust esmakordne kasutuselevõtja kasutamisõiguse esemeks olevat vara õiglases väärtuses IFRSidele ülemineku kuupäeval nende rentide puhul, mis vastavad IAS 40-s esitatud kinnisvarainvesteeringu määratlusele ja mida mõõdetakse IAS 40-s esitatud õiglase väärtuse mudeli abil alates IFRSidele ülemineku kuupäevast. |
| --- | --- |

D9C

| D9D | Rentnikust esmakordne kasutuselevõtja võib teha IFRSidele ülemineku kuupäeval iga rendi suhtes ühe või mitu järgmistest toimingutest:






  a) | rakendada ühtset diskontomäära rendiportfellile, mille rendid on piisavalt sarnaste tunnustega (näiteks sarnane järelejäänud rendiperiood, sarnane alusvara liik, sarnane majanduskeskkond); |
| --- | --- | --- |

D9D

a)

rakendada ühtset diskontomäära rendiportfellile, mille rendid on piisavalt sarnaste tunnustega (näiteks sarnane järelejäänud rendiperiood, sarnane alusvara liik, sarnane majanduskeskkond);

| b) | mitte rakendada paragrahvis D9B esitatud nõudeid rentide suhtes, mille rendiperiood (vt paragrahv D9E) lõpeb 12 kuu jooksul alates IFRSidele ülemineku kuupäevast. Selle asemel arvestab üksus neid rente (ja avaldab nende kohta teavet) nii, nagu oleks tegemist lühiajaliste rendilepingutega, mida arvestatakse vastavalt IFRS 16 paragrahvile 6; |
| --- | --- |

b)

mitte rakendada paragrahvis D9B esitatud nõudeid rentide suhtes, mille rendiperiood (vt paragrahv D9E) lõpeb 12 kuu jooksul alates IFRSidele ülemineku kuupäevast. Selle asemel arvestab üksus neid rente (ja avaldab nende kohta teavet) nii, nagu oleks tegemist lühiajaliste rendilepingutega, mida arvestatakse vastavalt IFRS 16 paragrahvile 6;

| c) | mitte rakendada paragrahvis D9B esitatud nõudeid rentide suhtes, mille alusvara on väikese väärtusega (nagu on kirjeldatud IFRS 16 paragrahvides B3–B8). Selle asemel kajastab üksus neid rente (ja avaldab nende kohta teavet) vastavalt IFRS 16 paragrahvile 6; |
| --- | --- |

c)

mitte rakendada paragrahvis D9B esitatud nõudeid rentide suhtes, mille alusvara on väikese väärtusega (nagu on kirjeldatud IFRS 16 paragrahvides B3–B8). Selle asemel kajastab üksus neid rente (ja avaldab nende kohta teavet) vastavalt IFRS 16 paragrahvile 6;

| d) | mitte arvestada esmaseid otsekulutusi (vt paragrahv D9E) kasutamisõiguse esemeks oleva vara mõõtmisel IFRSidele ülemineku kuupäeval; |
| --- | --- |

d)

mitte arvestada esmaseid otsekulutusi (vt paragrahv D9E) kasutamisõiguse esemeks oleva vara mõõtmisel IFRSidele ülemineku kuupäeval;

| e) | kasutada tagantjärele tarkust, tehes seda näiteks rendiperioodi kindlaksmääramiseks juhul, kui leping sisaldab rendi pikendamise või tühistamise õigust. |
| --- | --- |

e)

kasutada tagantjärele tarkust, tehes seda näiteks rendiperioodi kindlaksmääramiseks juhul, kui leping sisaldab rendi pikendamise või tühistamise õigust.

| D9E | Rendimaksete, rentniku, rentniku alternatiivse laenuintressimäära, rendiperioodi alguse, esmaste otsekulutuste ja rendiperioodi mõisted on esitatud IFRS 16-s ning käesolevas standardis kasutatakse neid samas tähenduses. |
| --- | --- |

D9E

IFRS 3 Äriühendused

Paragrahve 14 ja 17 muudetakse, paragrahvid 28A ja 28B koos seotud pealkirjaga ja paragrahv 64M lisatakse.

Kajastamistingimused

...

| 14. | Paragrahvides B31–B40 esitatakse juhised immateriaalsete varade kajastamise kohta. Paragrahvides 22–28B määratletakse eristatavate varade ja kohustiste liigid, mis hõlmavad objekte, mille puhul sätestatakse käesolevas IFRSis piiratud erandid kajastamispõhimõttest ja -tingimustest. |
| --- | --- |

14.

Äriühenduses omandatud eristatavate varade ja ülevõetud kohustiste liigitamine või määratlemine

...

| 17. | Käesolevas IFRSis sätestatakse kaks erandit paragrahvis 15 toodud põhimõttest:






  a) | rendilepingu, milles omandatav on rentnik, liigitamine kasutusrendiks või kapitalirendiks kooskõlas IFRS 16-ga Rendiarvestus ja |
| --- | --- | --- |

17.

a)

rendilepingu, milles omandatav on rentnik, liigitamine kasutusrendiks või kapitalirendiks kooskõlas IFRS 16-ga Rendiarvestus ja

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

Rendid, mille puhul omandatav on rentnik

| 28A | Omandaja kajastab kasutamisõiguse esemeks olevat vara ja rendikohustisi IFRS 16 kohaselt kindlaks tehtud rentide puhul, milles omandatav on rentnik. Omandaja ei ole kohustatud kajastama kasutamisõiguse esemeks olevat vara ja rendikohustisi






  a) | rentide puhul, mille rendiperiood (vastavalt IFRS 16-s esitatud määratlusele) lõpeb 12 kuu jooksul pärast omandamiskuupäeva, või |
| --- | --- | --- |

28A

a)

rentide puhul, mille rendiperiood (vastavalt IFRS 16-s esitatud määratlusele) lõpeb 12 kuu jooksul pärast omandamiskuupäeva, või

| b) | rentide puhul, mille alusvara väärtus on väike (vastavalt IFRS 16 paragrahvidele B3–B8). |
| --- | --- |

b)

rentide puhul, mille alusvara väärtus on väike (vastavalt IFRS 16 paragrahvidele B3–B8).

| 28 B | Omandaja mõõdab rendikohustist järelejäänud rendimaksete nüüdisväärtuses (vastavalt IFRS 16-s esitatud määratlusele), nagu oleks omandatud rent omandamiskuupäeva seisuga uus rent. Omandaja mõõdab kasutamisõiguse esemeks olevat vara samas summas nagu rendikohustist, mida on korrigeeritud vastavalt turutingimustega võrreldes soodsamatele või ebasoodsamatele renditingimustele. |
| --- | --- |

28 B

Jõustumiskuupäev

...

| 64M | 2016. aasta jaanuaris välja antud standardiga IFRS 16 muudeti paragrahve 14, 17, B32 ja B42, jäeti välja paragrahvid B28–B30 ning lisati paragrahvid 28A–28B koos seotud pealkirjaga. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

64M

Lisas B jäetakse välja paragrahvid B28–B30 ja nende pealkiri ning muudetakse paragrahve B32 ja B42.

| B28 | [kehtetu] |
| --- | --- |

B28

| B29 | [kehtetu] |
| --- | --- |

B29

| B30 | [kehtetu] |
| --- | --- |

B30

Immateriaalne vara

...

| B32 | Lepingulisele-juriidilisele kriteeriumile vastav immateriaalne vara on eristatav ka siis, kui vara ei ole üleantav või eraldatav omandatavast või muudest õigustest ja kohustustest. Näiteks:






  a) | [kehtetu] |
| --- | --- | --- |

B32

a)

[kehtetu]

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

Kasutusrendile võetavad varad, mille puhul omandatav on rendileandja

| B42 | Kasutusrendile võetava vara, nagu näiteks hoone või patendi, mille puhul omandatav on rendileandja, omandamise kuupäeva õiglase väärtuse mõõtmisel võtab omandaja arvesse rendi tingimusi. Omandaja ei kajasta eraldiseisvat vara või kohustist, kui kasutusrendi tingimused on kas soodsad või ebasoodsad võrreldes turutingimustega. |
| --- | --- |

B42

IFRS 4 Kindlustuslepingud

IFRS 15-ga muudetud paragrahvi 4 muudetakse ja lisatakse paragrahv 41I.

RAKENDUSALA

...

| 4. | Üksus ei rakenda käesolevat IFRS-i:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

4.

a)

...

| c) | lepinguliste õiguste või kohustuste suhtes, mis on tingimuslikud tulevase mitterahaliste vahendite kasutamise või kasutamise õiguse suhtes (nt teatud litsentsitasud, kasutustasud (rojaltid), muutuvad rendimaksed ja muud sarnased vahendid), ning rendis sisalduva rentniku lõppväärtuse garantii suhtes (vt IFRS 16 Rendiarvestus, IAS 15 Kliendilepingustest saadav tulu ja IAS 38 Immateriaalne vara); |
| --- | --- |

c)

lepinguliste õiguste või kohustuste suhtes, mis on tingimuslikud tulevase mitterahaliste vahendite kasutamise või kasutamise õiguse suhtes (nt teatud litsentsitasud, kasutustasud (rojaltid), muutuvad rendimaksed ja muud sarnased vahendid), ning rendis sisalduva rentniku lõppväärtuse garantii suhtes (vt IFRS 16 Rendiarvestus, IAS 15 Kliendilepingustest saadav tulu ja IAS 38 Immateriaalne vara);

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

...

| 41I | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga muudeti paragrahvi 4. Üksus rakendab seda muudatust siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

41I

IFRS 7 Finantsinstrumendid: avalikustatav teave

Paragrahvi 29 muudetakse ja lisatakse paragrahv 44CC.

Õiglane väärtus

...

| 29. | Õiglase väärtuse avalikustamist ei nõuta:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

29.

a)

...

| b) | kapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringu puhul, millega identsel instrumendil puudub noteeritud hind aktiivsel turul (st 1. taseme sisend), või selliste kapitaliinstrumentidega seotud tuletisinstrumentide puhul, mida mõõdetakse soetusmaksumuses kooskõlas IAS 39-ga, sest selle õiglast väärtust ei saa muul viisil usaldusväärselt mõõta, või |
| --- | --- |

b)

kapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringu puhul, millega identsel instrumendil puudub noteeritud hind aktiivsel turul (st 1. taseme sisend), või selliste kapitaliinstrumentidega seotud tuletisinstrumentide puhul, mida mõõdetakse soetusmaksumuses kooskõlas IAS 39-ga, sest selle õiglast väärtust ei saa muul viisil usaldusväärselt mõõta, või

| c) | valikulist kasumiosalust (nagu kirjeldatud IFRS 4-s) sisaldavate lepingute puhul, kui selle tunnuse õiglast väärtust ei saa usaldusväärselt mõõta, või |
| --- | --- |

c)

valikulist kasumiosalust (nagu kirjeldatud IFRS 4-s) sisaldavate lepingute puhul, kui selle tunnuse õiglast väärtust ei saa usaldusväärselt mõõta, või

| d) | rendikohustiste puhul. |
| --- | --- |

d)

rendikohustiste puhul.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

...

| 44CC | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga Rendiarvestus muudeti paragrahve 29 ja B11D. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

44CC

Muudetakse lisa B paragrahvi B11D.

Kvantitatiivne likviidsusriski kohta avalikustatav teave (paragrahvi 34 punkt a ning paragrahvi 39 punktid a ja b)

...

| B11D | Paragrahvi 39 punktide a ja b kohaselt lunastustähtaja analüüsides avalikustatud lepingupõhised summad on lepingupõhised diskonteerimata rahavood, näiteks:






  a) | brutorendikohustised (enne krediidi maksumuse mahaarvamist); |
| --- | --- | --- |

B11D

a)

brutorendikohustised (enne krediidi maksumuse mahaarvamist);

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

IFRS 9 Finantsinstrumendid

Muudetakse paragrahve 2.1 ja 5.5.15 ning lisatakse paragrahv 7.1.5.

2. peatükk. Rakendusala

| 2.1. | Käesolevat standardit rakendavad kõik üksused kõigi finantsinstrumentide liikide suhtes, välja arvatud:








  a) | ... |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

...

| b) | rendist tulenevad õigused ja kohustused, mille suhtes rakendatakse IAS 16 Rendiarvestus. Kuid:








  i) | rendileandja kajastatud kapitalirendi nõuete (st kapitalirenti tehtud netoinvesteeringud) ja kasutusrendi nõuete suhtes kohaldatakse käesoleva standardi kajastamise lõpetamise ja väärtuse languse nõudeid; |
| --- | --- | --- |

b)

rendist tulenevad õigused ja kohustused, mille suhtes rakendatakse IAS 16 Rendiarvestus. Kuid:

i)

rendileandja kajastatud kapitalirendi nõuete (st kapitalirenti tehtud netoinvesteeringud) ja kasutusrendi nõuete suhtes kohaldatakse käesoleva standardi kajastamise lõpetamise ja väärtuse languse nõudeid;

| ii) | rentniku kajastatud rendikohustiste suhtes kohaldatakse käesoleva standardi punkti 3.3.1 kajastamise lõpetamise ja väärtuse languse nõudeid ja |
| --- | --- |

ii)

rentniku kajastatud rendikohustiste suhtes kohaldatakse käesoleva standardi punkti 3.3.1 kajastamise lõpetamise ja väärtuse languse nõudeid ja

| iii) | rendis sisalduvatele tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberitele kehtivad käesolevas standardis sätestatud tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberi nõuded; |
| --- | --- |

iii)

rendis sisalduvatele tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberitele kehtivad käesolevas standardis sätestatud tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberi nõuded;

| c) | ... |
| --- | --- |

c)

...

Lihtsustatud meetod, mida rakendatakse nõuetele ostjate vastu, lepingulisele varale ja rendinõuetele

| 5.5.15. | Vaatamata paragrahvidele 5.5.3 ja 5.5.5 mõõdab üksus kahju allahindlust alati summas, mis võrdub järgmiste objektide kehtivusaja eeldatava krediidikahjuga:








  a) | ... |
| --- | --- | --- |

5.5.15.

a)

...

| b) | rendinõuded, mis tulenevad IFRS 16 rakendusalasse kuuluvatest tehingutest, kui üksus valib arvestusmeetodiks võimaluse mõõta kahju allahindlust kehtivusajal eeldatava krediidikahju summas. Kõnealust arvestusmeetodit rakendatakse kõigile rendinõuetele, kuid seda võidakse rakendada kapitalirendi ja kasutusrendi nõuetele eraldi. |
| --- | --- |

b)

rendinõuded, mis tulenevad IFRS 16 rakendusalasse kuuluvatest tehingutest, kui üksus valib arvestusmeetodiks võimaluse mõõta kahju allahindlust kehtivusajal eeldatava krediidikahju summas. Kõnealust arvestusmeetodit rakendatakse kõigile rendinõuetele, kuid seda võidakse rakendada kapitalirendi ja kasutusrendi nõuetele eraldi.

...

7.1   JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 7.1.5. | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga muudeti paragrahve 2.1, 5.5.15, B4.3.8, B5.5.34 ja B5.5.46. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

7.1.5.

Lisas B muudetakse paragrahve B4.3.8, B5.5.34 ja B5.5.46.

Tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberid (osa 4.3)

...

| B4.3.8 | Tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberi majandusnäitajad ja riskid on tihedalt seotud põhilepingu majandusnäitajate ja riskidega järgnevates näidetes. Nendes näidetes ei kajasta üksus tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberit põhilepingust eraldi.






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

B4.3.8

a)

...

| f) | Põhirendilepingus tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaber on tihedalt seotud põhilepinguga, kui tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaber on i) inflatsiooniga seotud indeks, näiteks rendimaksete ja tarbijahinnaindeksi vahelise suhte indeks (tingimusel, et rent ei ole võimendatud ja indeks on seotud inflatsiooniga üksuse enda majanduskeskkonnas), ii) muutuvad rendimaksed, mis põhinevad seonduval müügil või iii) muutuvad rendimaksed, mis põhinevad muutuvatel intressimääradel. |
| --- | --- |

f)

Põhirendilepingus tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaber on tihedalt seotud põhilepinguga, kui tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaber on i) inflatsiooniga seotud indeks, näiteks rendimaksete ja tarbijahinnaindeksi vahelise suhte indeks (tingimusel, et rent ei ole võimendatud ja indeks on seotud inflatsiooniga üksuse enda majanduskeskkonnas), ii) muutuvad rendimaksed, mis põhinevad seonduval müügil või iii) muutuvad rendimaksed, mis põhinevad muutuvatel intressimääradel.

| g) | ... |
| --- | --- |

g)

...

Eeldatav krediidikahju

...

| B5.5.34 | Rendinõuete krediidikahju mõõtmisel peaksid eeldatava krediidikahju kindlaks määramiseks kasutatud rahavood olema kooskõlas rahavoogudega, mida kasutatakse rendinõuete mõõtmiseks vastavalt standardile IFRS 16 Rendiarvestus.
  ... |
| --- | --- |

B5.5.34

...

Raha ajaväärtus

...

| B5.5.46 | Eeldatav krediidikahju rendinõuete pealt diskonteeritakse, kasutades sama diskontomäära, mida kasutatakse rendinõuete mõõtmisel vastavalt standardile IFRS 16.
  ... |
| --- | --- |

B5.5.46

...

IFRS 13 Õiglase väärtuse mõõtmine

Muudetakse paragrahvi 6.

RAKENDUSALA

...

| 6. | Käesoleva IFRSi mõõtmis- ja avalikustamisnõudeid ei rakendata järgmise suhtes:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

6.

a)

...

| b) | renditehingud, mida arvestatakse vastavalt standardile IFRS 16 Rendiarvestus ja |
| --- | --- |

b)

renditehingud, mida arvestatakse vastavalt standardile IFRS 16 Rendiarvestus ja

| c) | ... |
| --- | --- |

c)

...

Lisasse C lisatakse paragrahv C6.

Jõustumiskuupäev ja üleminek

...

| C6 | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga Rendiarvestus muudeti paragrahvi 6. Üksus rakendab seda muudatust siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

C6

IFRS 15 Kliendilepingutest saadav tulu

Muudetakse paragrahve 5 ja 97.

RAKENDUSALA

| 5. | Üksus rakendab käesolevat standardit kõigi kliendilepingute suhtes, välja arvatud:






  a) | rendilepingud, mis kuuluvad IFRS 16 Rendiarvestus rakendusalasse; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

rendilepingud, mis kuuluvad IFRS 16 Rendiarvestus rakendusalasse;

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

Lepingu täitmiseks tehtavad kulutused

...

| 97. | Otseselt lepinguga (või konkreetse oodatava lepinguga) seotud kulutused võivad olla järgmised:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

97.

a)

...

| c) | otseselt lepingule või lepingulistele tegevustele jaotatud kulutused (näiteks lepingu haldamise ja järelevalve, kindlustuse ning lepingu täitmiseks kasutatavate tööriistade, seadmete ja kasutamisõiguse esemeks oleva vara amortisatsiooni kulutused); |
| --- | --- |

c)

otseselt lepingule või lepingulistele tegevustele jaotatud kulutused (näiteks lepingu haldamise ja järelevalve, kindlustuse ning lepingu täitmiseks kasutatavate tööriistade, seadmete ja kasutamisõiguse esemeks oleva vara amortisatsiooni kulutused);

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

Lisas B muudetakse paragrahve B66 ja B70.

Forvard või ostuõigus

| B66 | Kui üksusel on kohustus või õigus vara tagasi osta (forvard või ostuõigus), ei saa klient vara üle kontrolli, sest kliendi võime juhtida vara kasutamist ning omandada olulises osas kõik varast tulenevad järelejäänud hüved on piiratud, kuigi vara võib olla füüsiliselt kliendi valduses. Seega arvestab üksus lepingut ühena järgmistest:






  a) | rendina vastavalt standardile IFRS 16 Rendiarvestus, kui üksus võib või peab vara tagasi ostma vara algsest müügihinnast väiksema summa eest, välja arvatud juhul, kui leping on osa müügi- ja tagasirenditehingust. Kui leping on osa müügi- ja tagasirenditehingust, jätkab üksus vara kajastamist ning kajastab ühtlasi finantskohustise summas, mis vastab kliendilt saadud mis tahes tasudele. Üksus kajastab finantskohustist vastavalt standardile IFRS 9 või |
| --- | --- | --- |

B66

a)

rendina vastavalt standardile IFRS 16 Rendiarvestus, kui üksus võib või peab vara tagasi ostma vara algsest müügihinnast väiksema summa eest, välja arvatud juhul, kui leping on osa müügi- ja tagasirenditehingust. Kui leping on osa müügi- ja tagasirenditehingust, jätkab üksus vara kajastamist ning kajastab ühtlasi finantskohustise summas, mis vastab kliendilt saadud mis tahes tasudele. Üksus kajastab finantskohustist vastavalt standardile IFRS 9 või

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

Müügioptsioon

| B70 | Kui üksusel on kohustus osta vara tagasi kliendi nõudmisel (müügioptsioon) vara algsest müügihinnast väiksema hinnaga, kaalub üksus lepingu sõlmimise ajal, kas kliendil on selle õiguse kasutamiseks olulisi majanduslikke stiimuleid. Kui klient seda õigust kasutab, on sisuliselt tegemist olukorraga, kus klient maksab üksusele tasu õiguse eest konkreetset vara teatava ajavahemiku jooksul kasutada. Seega, kui kliendil on nimetatud õiguse kasutamiseks oluline majanduslik stiimul, arvestab üksus kokkulepet rendina vastavalt standardile IFRS 16, välja arvatud juhul, kui leping on osa müügi- ja tagasirenditehingust. Kui leping on osa müügi- ja tagasirenditehingust, jätkab üksus vara kajastamist ning kajastab ühtlasi finantskohustise summas, mis vastab kliendilt saadud mis tahes tasudele. Üksus kajastab finantskohustist vastavalt standardile IFRS 9.
  ... |
| --- | --- |

B70

...

Lisasse C lisatakse paragrahv C1A.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| C1A | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga Rendiarvestus muudeti paragrahve 5, 97, B66 ja B70. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

C1A

IAS 1 Finantsaruannete esitamine

Paragrahvi 123 muudetakse ja lisatakse paragrahv 139Q.

Arvestuspõhimõtete avalikustamine

...

| 123. | Üksuse arvestusmeetodite rakendamisel teeb juhtkond lisaks hinnanguid sisaldavatele otsustele mitmesuguseid otsuseid, mis võivad olulisel määral mõjutada tema poolt finantsaruannetes kajastatavaid summasid. Näiteks teeb juhtkond otsuseid, et määrata kindlaks:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

123.

a)

...

| b) | millal kantakse sisuliselt kõik finantsvarade ja rendileandjate puhul renditavate varade omamisega seotud olulised riskid ja hüved üle teistele üksustele ja |
| --- | --- |

b)

millal kantakse sisuliselt kõik finantsvarade ja rendileandjate puhul renditavate varade omamisega seotud olulised riskid ja hüved üle teistele üksustele ja

| c) | ... |
| --- | --- |

c)

...

ÜLEMINEKUSÄTTED JA JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 139Q | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga Rendiarvestus muudeti paragrahvi 123. Üksus rakendab seda muudatust siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

139Q

IAS 2 Varud

Paragrahvi 12 muudetakse ja lisatakse paragrahv 40G.

Töötlemiskulutused

| 12. | Varude töötlemiskulutuste hulka kuuluvad toodanguühikutega otseselt seotud kulud, näiteks otsesed tööjõukulud. Need sisaldavad ka materjali valmistoodanguks muutmisel tekkivaid süstemaatiliselt toodetele jaotatavaid tootmise püsivaid ja muutuvaid üldkulusid. Tootmise püsivad üldkulud on need toodangu kaudsed kulud, mis olenemata toodangu mahust jäävad suhteliselt muutumatuks, näiteks tehase hoonete tootmisprotsessis kasutatavate seadmete ja kasutamisõiguse esemeks oleva vara kulum ja hooldus ning tehase juhtimis- ja halduskulud. Tootmise muutuvad üldkulud on need kaudsed toodangu kulud, mis muutuvad otseselt või peaaegu otseselt koos muutustega toodangu mahus, näiteks kaudsed materjalikulud ja kaudsed tööjõukulud.
  ... |
| --- | --- |

12.

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 40G | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga Rendiarvestus muudeti paragrahvi 12. Üksus rakendab seda muudatust siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

40G

IAS 7 Rahavoogude aruanded

Muudetakse paragrahve 17 ja 44 ning lisatakse paragrahv 59.

Finantseerimistegevus

| 17. | Finantseerimistegevuse rahavoogude eraldi avalikustamine on oluline, sest see võimaldab prognoosida üksuse rahastajate nõudeid tulevastele rahavoogudele. Rahavood finantseerimistegevusest on näiteks:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

17.

a)

...

| e) | rentniku tehtud rahamaksed rendi kohustise vähendamiseks. |
| --- | --- |

e)

rentniku tehtud rahamaksed rendi kohustise vähendamiseks.

MITTERAHALISED TEHINGUD

...

| 44. | Paljud investeerimis- ja finantseerimistegevused ei mõjuta otseselt jooksvaid rahavoogusid, ehkki need mõjutavad üksuse kapitali ja varade struktuuri. Mitterahaliste tehingute väljajätmine rahavoogude aruandest on kooskõlas rahavoogude aruande eesmärgiga, kuna aruandeperioodil ei kaasne nendega rahavoogusid. Mitterahalised tehingud on näiteks:






  a) | vara omandamine selle varaga otseselt seotud kohustiste ülevõtmise teel või rendiga; |
| --- | --- | --- |

44.

a)

vara omandamine selle varaga otseselt seotud kohustiste ülevõtmise teel või rendiga;

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 59. | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga Rendiarvestus muudeti paragrahve 17 ja 44. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

59.

IAS 12 Tulumaks

Paragrahvi 20 muudetakse üksuste jaoks, kes ei ole kasutusele võtnud IFRS 9 Finantsinstrumendid.

Õiglases väärtuses kajastatud varad

| 20. | IFRSid lubavad või nõuavad, et teatud varasid kajastatakse õiglases väärtuses või neid hinnatakse ümber (vt näiteks IAS 16 Materiaalsed põhivarad, IAS 38 Immateriaalsed varad, IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine, IAS 40 Kinnisvarainvesteeringud ja IFRS 16 Rendiarvestus). Mõnedes riikides mõjutab vara ümberhindamine või muu õiglasele väärtusele ümberarvestamine käesoleva perioodi maksustatavat kasumit (maksukahjumit). Sellest tulenevalt korrigeeritakse vara maksustamisbaasi ja ajutisi erinevusi ei teki. Mõnedes riikides ei mõjuta vara ümberhindamine või korrigeerimine perioodi maksustatavat kasumit ja järelikult vara maksustamisbaasi ei korrigeerita. Sellegipoolest on bilansilise väärtuse katmise tulemuseks tulevikus üksuse maksustatava majandusliku kasu suurenemine ja maksustamise eesmärgil maha arvatav summa erineb kõnealuse majandusliku kasu summast. Erinevus ümberhinnatud vara bilansilise väärtuse ja maksustamisbaasi vahel on ajutine erinevus ja tekitab edasi lükkunud tulumaksu kohustise või vara. See on nii isegi juhul, kui:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

20.

a)

...

Paragrahvi 20 muudetakse üksuste jaoks, kes on kasutusele võtnud IFRS 9 Finantsinstrumendid.

Õiglases väärtuses kajastatud varad

| 20. | IFRSid lubavad või nõuavad, et teatud varasid kajastatakse õiglases väärtuses või neid hinnatakse ümber (vt näiteks IAS 16 Materiaalsed põhivarad, IAS 38 Immateriaalsed varad, IAS 40 Kinnisvarainvesteeringud, IFRS 9 Finantsinstrumendid ja IFRS 16 Rendiarvestus). Mõnes riigis mõjutab vara ümberhindamine või muu õiglasele väärtusele ümberarvestamine käesoleva perioodi maksustatavat kasumit (maksukahjumit). Sellest tulenevalt korrigeeritakse vara maksustamisbaasi ja ajutisi erinevusi ei teki. Mõnes riigis ei mõjuta vara ümberhindamine või korrigeerimine perioodi maksustatavat kasumit ja järelikult vara maksustamisbaasi ei korrigeerita. Sellegipoolest on bilansilise väärtuse katmise tulemuseks tulevikus üksuse maksustatava majandusliku kasu suurenemine ja maksustamise eesmärgil maha arvatav summa erineb kõnealuse majandusliku kasu summast. Erinevus ümberhinnatud vara bilansilise väärtuse ja maksustamisbaasi vahel on ajutine erinevus ja tekitab edasi lükkunud tulumaksu kohustise või vara. See on nii isegi juhul, kui:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

20.

a)

...

Lisatakse paragrahv 98G.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 98G | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga muudeti paragrahvi 20. Üksus rakendab seda muudatust siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

98G

IAS 16 Materiaalsed põhivarad

Paragrahvid 4 ja 27 jäetakse välja, paragrahve 5, 10, 44 ja 68 muudetakse, IFRS 15-ga muudetud paragrahvi 69 muudetakse ja lisatakse paragrahv 81L.

RAKENDUSALA

...

| 4. | [kehtetu] |
| --- | --- |

4.

| 5. | Üksus, mis kasutab IAS 40-le Kinnisvarainvesteeringud vastavat soetusmaksumuse mudelit, rakendab käesolevas standardis kirjeldatud soetusmaksumuse mudelit oma kinnisvarainvesteeringute suhtes. |
| --- | --- |

5.

KAJASTAMINE

...

| 10. | Üksus hindab kõiki materiaalsete põhivarade omandamiseks tehtud tekkepõhiseid kulutusi käesoleva kajastamispõhimõtte kohaselt. Nimetatud kulutused hõlmavad materiaalse põhivara objekti esmase omandamise või valmistamisega seotud kulutusi ning kulutusi, mis on seotud selle täiendamise, osalise asendamise või hooldusega. Materiaalse põhivara objekti kulutused võivad sisaldada kulutusi seoses sellise vara rentimisega, mida kasutatakse materiaalse põhivara objekti valmistamiseks, täiendamiseks, osaliseks asendamiseks või hooldamiseks, näiteks kasutamisõiguse esemeks oleva vara kulum. |
| --- | --- |

10.

Soetusmaksumuse mõõtmine

...

| 27. | [kehtetu] |
| --- | --- |

27.

...

Amortisatsioon

...

| 44. | Üksus jaotab materiaalse põhivara objekti esialgse maksumuse selle olulistele osadele ning amortiseerib iga sellist osa eraldi. Näiteks võib osutuda otstarbekaks amortiseerida lennuki kere ja selle mootorid eraldi. Samuti kui üksus omandab materiaalset põhivara kasutusrendiks, milles ta on rendileandja, võib osutuda otstarbekaks amortiseerida eraldi selle objekti soetusmaksumuses näidatud summad, mis on omistatavad soodsatele või ebasoodsatele renditingimustele võrreldes turutingimustega. |
| --- | --- |

44.

...

KAJASTAMISE LÕPETAMINE

...

| 68. | Materiaalse põhivara objekti kajastamise lõpetamisest saadav kasum või kahjum kajastatakse kasumiaruandes objekti kajastamise lõpetamisel (välja arvatud juhul, kui IFRS 16 Rendiarvestus nõuab teisiti seoses müügi- ja tagasirenditehingutega). Sellist kasumit ei liigitata tuluks.

  ... |
| --- | --- |

68.

...

| 69. | Materiaalse põhivara objekti võõrandamine võib toimuda mitmel viisil (näiteks müügi, kapitalirendile andmise või annetamise teel). Materiaalse põhivara objekti võõrandamise kuupäev on kuupäev, mil saaja saavutab selle objekti üle kontrolli vastavalt IFRS 15-s esitatud nõuetele, mille kohaselt määratakse kindlaks, millal on toimingukohustus täidetud. IFRS 16 kohaldatakse vara võõrandamise suhtes müügi- ja tagasirenditehingutega.
  ... |
| --- | --- |

69.

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 81L | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga jäeti välja paragrahvid 4 ja 27 ning muudeti paragrahve 5, 10, 44 ja 68–69. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

81L

IAS 21 Valuutakursside muutuste mõjud

Muudetakse paragrahvi 16 ja lisatakse paragrahv 60K.

Rahalised varad ja kohustised

| 16. | Rahalise vara ja kohustise peamiseks tunnuseks on õigus saada või kohustus üle anda fikseeritud või kindlaksmääratav arv valuutaühikuid. Näiteks: rahas makstavad pensionid ja muud töötajate hüvitised, rahaliseltarveldatavad eraldised, rendikohustised ja rahalised dividendid, mida kajastatakse kohustistena. Sarnaselt eelnevaga on rahaliseks varaks või kohustiseks leping, millega saadakse või antakse üle muutuv arv üksuse kapitaliinstrumente või muutuv kogus varasid, nii et saadav või üleantav õiglane väärtus võrdub fikseeritud või kindlaksmääratava arvu valuutaühikutega. Vastupidiselt eelnevale on mitterahalise vara ja kohustise peamiseks tunnuseks fikseeritud või kindlaksmääratava arvu valuutaühikute saamise õiguse või üleandmise kohustuse puudumine. Näiteks: kaupade ja teenuste eest ette makstud summad, firmaväärtus, immateriaalsed varad“ varud, materiaalsed põhivarad; kasutamisõiguse esemeks olev vara ja eraldised, mis arveldatakse mitterahalise vara üleandmisel. |
| --- | --- |

16.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

...

| 60 K | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga Rendiarvestus muudeti paragrahvi 16. Üksus rakendab seda muudatust siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

60 K

IAS 23 Laenukasutuse kulutused

Muudetakse paragrahvi 6 ja lisatakse paragrahv 29C.

MÕISTED

...

| 6. | Laenukasutuse kulutused võivad sisaldada järgmist:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

6.

a)

...

| d) | vastavalt IFRS 16-le Rendiarvestus kajastatud rendikohustistega seotud intress ja |
| --- | --- |

d)

vastavalt IFRS 16-le Rendiarvestus kajastatud rendikohustistega seotud intress ja

| e) | ... |
| --- | --- |

e)

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 29C | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga muudeti paragrahvi 6. Üksus rakendab seda muudatust siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

29C

IAS 32 Finantsinstrumendid: Esitamine

Lisatakse paragrahv 97S.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

...

| 97S | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga Rendiarvestus muudeti paragrahve AG9 ja AG10. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

97S

Lisas Rakendusjuhised muudetakse paragrahve AG9 ja AG10.

Finantsvarad ja finantskohustised

...

| AG9 | Üldjuhul annab rendileping rendileandjale õiguse saada ja rentnikule kohustuse tasuda mitmeid makseid, mis on sisuliselt samasugused nagu laenulepingu alusel tasutavad liidetud põhiosa- ja intressimaksed. Rendileandja peab tasumisele kuuluvasse summasse tehtud investeeringu üle arvestust kapitalirendi alusel, mitte kapitalirendi alusvara enda põhjal. Seega käsitab rendileandja kapitalirenti finantsinstrumendina. IFRS 16 kohaselt ei kajastarendileandja rendimaksete saamise õigust kasutusrendi korral. Rendileandja jätkab alusvara kajastamist ega kajasta lepingu järgi sellest varast tulevikus saadavaid summasid. Seega ei käsita rendileandja kasutusrenti finantsinstrumendina, välja arvatud seoses rentniku poolt tasumisele kuuluvate jooksvate üksikmaksetega. |
| --- | --- |

AG9

| AG10 | Materiaalsed varad (nt varud, materiaalne põhivara), kasutamisõiguse esemeks olevad varad ja immateriaalsed varad (nt patendid ja kaubamärgid) ei ole finantsvarad. Kontroll selliste materiaalsete, kasutamisõiguse esemeks olevate ja immateriaalsete varade üle loob võimaluse rahavoogude või muu finantsvara tekkimiseks, kuid ei tekita kohest õigust saada raha või muud finantsvara.
  ... |
| --- | --- |

AG10

...

IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad

Muudetakse paragrahvi 5 ja lisatakse paragrahv 102.

RAKENDUSALA

...

| 5. | Kui mõni teine standard käsitleb spetsiifilist liiki eraldist, tingimuslikku kohustist või tingimuslikku vara, rakendab üksus käesoleva standardi asemel seda standardit. Näiteks on teatavaid eraldise liike käsitletud järgmistes standardites:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

5.

a)

...

| c) | rendilepingud (vt IFRS 16 Rendiarvestus). Seda standardit rakendatakse siiski nende rentide suhtes, mis on kahjulikuks muutunud enne standardis IFRS 16 määratletud rendiperioodi algust. Samuti rakendatakse seda standardit lühiajaliste rendilepingute suhtes ning väikese väärtusega alusvaraga rendilepingute suhtes, mida arvestatakse vastavalt IFRS 16 paragrahvile 6 ning mis on kahjulikuks muutunud; |
| --- | --- |

c)

rendilepingud (vt IFRS 16 Rendiarvestus). Seda standardit rakendatakse siiski nende rentide suhtes, mis on kahjulikuks muutunud enne standardis IFRS 16 määratletud rendiperioodi algust. Samuti rakendatakse seda standardit lühiajaliste rendilepingute suhtes ning väikese väärtusega alusvaraga rendilepingute suhtes, mida arvestatakse vastavalt IFRS 16 paragrahvile 6 ning mis on kahjulikuks muutunud;

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 102. | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga muudeti paragrahvi 5. Üksus rakendab seda muudatust siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

102.

IAS 38 Immateriaalsed varad

Paragrahve 3, 6 ja 113 muudetakse, IFRS 15-ga muudetud paragrahvi 114 muudetakse ja lisatakse paragrahv 130L.

RAKENDUSALA

...

| 3. | Kui muus standardis sätestatakse teatava immateriaalse vara liigi arvestus, rakendab üksus seda standardit käesoleva standardi asemel. Käesolevat standardit ei rakendata näiteks järgmise puhul:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

3.

a)

...

| c) | immateriaalse vara rendilepingud, mida arvestatakse vastavalt standardile IFRS 16 Rendiarvestus; |
| --- | --- |

c)

immateriaalse vara rendilepingud, mida arvestatakse vastavalt standardile IFRS 16 Rendiarvestus;

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

| 6. | Rentniku õigused, mis tulenevad litsentsilepingutest seoses filmide, videosalvestuste, näidendite, käsikirjade ja autoriõigustega, kuuluvad käesoleva standardi, mitte IFRS 16 rakendusalasse.
  ... |
| --- | --- |

6.

...

KASUTUSEST EEMALDAMINE JA VÕÕRANDAMINE

...

| 113. | Immateriaalse vara kajastamise lõpetamisest tulenev kasum või kahjum määratakse kindlaks netomüügitulu, juhul kui see eksisteerib, ja vara bilansilise väärtuse vahena. Seda kajastatakse kasumiaruandes vara kajastamise lõpetamisel (välja arvatud juhul, kui IFRS 16 nõuab teisiti seoses müügi- ja tagasirenditehingutega). Sellist kasumit ei liigitata tuluks. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Immateriaalse vara võõrandamine võib toimuda mitmel viisil (nt müügi, kapitalirendile andmise või annetamise teel). Immateriaalse vara objekti võõrandamise kuupäev on kuupäev, mil saaja saab selle üle kontrolli vastavalt standardis IFRS 15 Kliendilepingutest saadav tulu esitatud nõuetele, mille kohaselt määratakse kindlaks, millal on toimingukohustus täidetud. IAS 16 kehtib vara võõrandamise kohta müügi- ja tagasirenditehingutega. |
| --- | --- |

114.

ÜLEMINEKUSÄTTED JA JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 130L | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga muudeti paragrahve 3, 6, 113 ja 114. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

130L

IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine

Paragrahvi 2 muudetakse ja paragrahv 103 V lisatakse üksuste jaoks, kes ei ole kasutusele võtnud IFRS 9 Finantsinstrumendid. Nende üksuste jaoks, kes on IFRS 9 kasutusele võtnud, IAS 39 ei muudeta.

RAKENDUSALA

| 2. | Käesolevat standardit rakendavad kõik üksused kõigi finantsinstrumentide liikide suhtes, välja arvatud:








  a) | ... |
| --- | --- | --- |

2.

a)

...

| b) | rendist tulenevad õigused ja kohustused, mille suhtes rakendatakse IAS 16 Rendiarvestus. Kuid:








  i) | rendileandja kajastatud kapitalirendinõuete (st kapitalirenti tehtud netoinvesteeringud) ja kasutusrendinõuete suhtes kohaldatakse käesolevas standardis esitatud kajastamise lõpetamise ja väärtuse languse nõudeid (vt paragrahvid 15–37, 58, 59, 63–65 ning lisa A paragrahvid AG36–AG52 ja AG84–AG93); |
| --- | --- | --- |

b)

rendist tulenevad õigused ja kohustused, mille suhtes rakendatakse IAS 16 Rendiarvestus. Kuid:

i)

rendileandja kajastatud kapitalirendinõuete (st kapitalirenti tehtud netoinvesteeringud) ja kasutusrendinõuete suhtes kohaldatakse käesolevas standardis esitatud kajastamise lõpetamise ja väärtuse languse nõudeid (vt paragrahvid 15–37, 58, 59, 63–65 ning lisa A paragrahvid AG36–AG52 ja AG84–AG93);

| ii) | rentniku kajastatud rendikohustiste suhtes kohaldatakse käesoleva standardi punktis 39 esitatud kajastamise lõpetamise nõudeid ja |
| --- | --- |

ii)

rentniku kajastatud rendikohustiste suhtes kohaldatakse käesoleva standardi punktis 39 esitatud kajastamise lõpetamise nõudeid ja

| iii) | ... |
| --- | --- |

iii)

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

...

| 103 V | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga muudeti paragrahve 2 ja AG33. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

103 V

Rakendusjuhiste paragrahvi AG33 muudetakse üksuste jaoks, kes ei ole kasutusele võtnud IFRS 9 Finantsinstrumendid. Nende üksuste jaoks, kes on IFRS 9 kasutusele võtnud, rakendusjuhiseid ei muudeta.

VARJATUD TULETISINSTRUMENDID (PARAGRAHVID 10–13)

...

| AG33 | Tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberi majandusnäitajad ja riskid on tihedalt seotud põhilepingu majandusnäitajate ja riskidega järgnevates näidetes. Nendes näidetes ei kajasta üksus tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberit põhilepingust eraldi.






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

AG33

a)

...

| f) | Põhirendilepingus tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaber on tihedalt seotud põhilepinguga, kui tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaber on i) inflatsiooniga seotud indeks, näiteks rendimaksete ja tarbijahinnaindeksi vahelise suhte indeks (tingimusel, et rent ei ole võimendatud ja indeks on seotud inflatsiooniga üksuse enda majanduskeskkonnas), ii) muutuvad rendimaksed, mis põhinevad seonduval müügil või iii) muutuvad rendimaksed, mis põhinevad muutuvatel intressimääradel. |
| --- | --- |

f)

Põhirendilepingus tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaber on tihedalt seotud põhilepinguga, kui tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaber on i) inflatsiooniga seotud indeks, näiteks rendimaksete ja tarbijahinnaindeksi vahelise suhte indeks (tingimusel, et rent ei ole võimendatud ja indeks on seotud inflatsiooniga üksuse enda majanduskeskkonnas), ii) muutuvad rendimaksed, mis põhinevad seonduval müügil või iii) muutuvad rendimaksed, mis põhinevad muutuvatel intressimääradel.

| g) | ... |
| --- | --- |

g)

...

IAS 40 Kinnisvarainvesteeringud

Standardis IAS 40 Kinnisvarainvesteeringud tehtud ulatuslikke muudatusi arvestades on nimetatud standardi täistekst koos kavandatud muudatustega esitatud lisa D lõpus.

IAS 41 Põllumajandus

Muudetakse paragrahvi 2 ja lisatakse paragrahv 64.

RAKENDUSALA

...

| 2. | Käesolevat standardit ei rakendata järgmise suhtes:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

2.

a)

...

| e) | põllumajandustegevusega seotud maa rentimise tagajärjel tekkinud kasutamisõiguse esemeks olev vara (vt IFRS 16 Rendiarvestus). |
| --- | --- |

e)

põllumajandustegevusega seotud maa rentimise tagajärjel tekkinud kasutamisõiguse esemeks olev vara (vt IFRS 16 Rendiarvestus).

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

...

| 64. | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga muudeti paragrahvi 2. Üksus rakendab seda muudatust siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

64.

IFRIC 1 Muutused olemasolevates eemaldamis-, taastamis- ning sarnastes kohustistes

Muudetakse viidete paragrahvi.

VIITED

| — | IFRS 16 Rendiarvestus |
| --- | --- |

—

IFRS 16 Rendiarvestus

| — | IAS 1 Finantsaruannete esitamine (parandatud 2007) |
| --- | --- |

—

IAS 1 Finantsaruannete esitamine (parandatud 2007)

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Muudetakse paragrahvi 2 ja lisatakse paragrahv 9 B.

RAKENDUSALA

| 2. | Käesolevat tõlgendust rakendatakse kõigi olemasolevate eemaldamis-, taastamis- ning sarnaste kohustiste muutuste osas eeldusel, et need kohustised on:






  a) | kajastatud materiaalse põhivara objekti maksumuse osana kooskõlas IAS 16-ga või kasutamisõiguse esemeks oleva vara maksumuse osana kooskõlas IFRS 16-ga ja |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kajastatud materiaalse põhivara objekti maksumuse osana kooskõlas IAS 16-ga või kasutamisõiguse esemeks oleva vara maksumuse osana kooskõlas IFRS 16-ga ja

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 9 B | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga muudeti paragrahvi 2. Üksus rakendab seda muudatust siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

9 B

IFRIC 12 Teenuste kontsessioonikokkulepped

Muudetakse viidete paragrahvi.

VIITED

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | IFRS 15 Kliendilepingutest saadav tulu |
| --- | --- |

—

IFRS 15 Kliendilepingutest saadav tulu

| — | IFRS 16 Rendiarvestus |
| --- | --- |

—

IFRS 16 Rendiarvestus

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Lisatakse paragrahv 28F.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 28F | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga muudeti paragrahvi AG8 ja lisa B. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

28F

Lisas A muudetakse paragrahvi AG8.

Lisa A

RAKENDUSALA (PARAGRAHV 5)

...

| AG8 | Kontsessiooni saajal võib olla õigus kasutada punkti AG7 alapunktis a kirjeldatud eraldatavat infrastruktuuri või rajatisi, mida kasutatakse punkti AG7 alapunktis b kirjeldatud reguleerimata kõrvalteenuste osutamiseks. Mõlemal juhul võib olla sisuliselt tegemist olukorraga, kus kontsessiooni andja rendib kõnealust eraldatavat infrastruktuuri või rajatist kontsessiooni saajale; sellisel juhul tuleb seda kajastada vastavalt IFRS 16-le. |
| --- | --- |

AG8

SIC-29 Teenuste kontsessioonikokkulepped: avalikustamine

Muudetakse viidete paragrahvi.

VIITED

| — | IFRS 16 Rendiarvestus |
| --- | --- |

—

IFRS 16 Rendiarvestus

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Muudetakse paragrahvi 5.

KÜSIMUS

...

| 5. | Teatavaid mõningate teenuste kontsessioonikokkulepetega seotud aspekte ja avalikustamisnõudeid juba käsitletakse olemasolevates rahvusvahelistes finantsaruandlusstandardites (nt IAS 16 rakendatakse materiaalse põhivara objektide omandamise suhtes, IFRS 16 vara rendi suhtes ja IAS 38 immateriaalse vara omandamise suhtes). Teenuste kontsessioonikokkulepe võib siiski hõlmata täitmisele kuuluvaid lepinguid, mida ei käsitleta rahvusvahelistes finantsaruandlusstandardites, välja arvatud juhul, kui lepingud on kahjulikud, mille puhul rakendatakse IAS 37-t. Seetõttu käsitleb käesolev tõlgendus täiendavaid avalikustamisnõudeid teenuste kontsessioonikokkulepete kohta. |
| --- | --- |

5.

Muudetakse jõustumiskuupäeva paragrahvi.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

Üksus rakendab paragrahvi 6 punkti e ja paragrahvi 6A muudatusi 1. jaanuaril 2008 või pärast seda algavate aruandeaastate suhtes. Kui üksus rakendab IFRIC 12 varasema perioodi suhtes, rakendatakse neid muudatusi ka selle varasema perioodi suhtes.

2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga muudeti paragrahvi 5. Üksus rakendab seda muudatust siis, kui ta rakendab IFRS 16.

SIC-32 Immateriaalsed varad – veebilehe kulud

Muudetakse viidete paragrahvi.

VIITED

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | IFRS 15 Kliendilepingutest saadav tulu |
| --- | --- |

—

IFRS 15 Kliendilepingutest saadav tulu

| — | IFRS 16 Rendiarvestus |
| --- | --- |

—

IFRS 16 Rendiarvestus

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Muudetakse IFRS 15-ga muudetud paragrahvi 6.

KÜSIMUS

...

| 6. | IAS 38 ei rakendata immateriaalsetele varadele, mida üksus hoiab müügiks tavategevuse raames (vt IAS 2 ja IFRS 15), ega immateriaalse vara rendilepingutele, mida arvestatakse vastavalt IFRS 16-le. Seega ei kohaldata käesolevat tõlgendust teisele isikule müüdava või IFRS 16 kohaselt arvestatava veebisaidi (või veebisaidi tarkvara) arendamise või toimimisega seotud kulutuste suhtes. |
| --- | --- |

6.

Muudetakse jõustumiskuupäeva paragrahvi.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

2014. aasta mais välja antud IFRS 15-ga Kliendilepingutest saadav tulu muudeti osa „Viited“ ja paragrahvi 6. Üksus rakendab seda muudatust siis, kui ta rakendab IFRS 15.

2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga muudeti paragrahvi 6. Üksus rakendab seda muudatust siis, kui ta rakendab IFRS 16.

IAS 40 Kinnisvarainvesteeringud

Standardis IAS 40 Kinnisvarainvesteeringud tehtud ulatuslikke muudatusi arvestades on IFRS 15-ga muudetud standardi täistekst koos kavandatud muudatustega esitatud lisa D lõpus.

Rahvusvaheline raamatupidamisstandard 40

Kinnisvarainvesteeringud

EESMÄRK

| 1. | Käesoleva standardi eesmärk on sätestada kinnisvarainvesteeringute ning nende arvestusega seotud avalikustamisnõuete arvestuslik käsitlus. |
| --- | --- |

1.

RAKENDUSALA

| 2. | Käesolevat standardit rakendatakse kinnisvarainvesteeringute kajastamisel, mõõtmisel ja avalikustamisel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | [kehtetu] |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesolevat standardit ei rakendata järgmise suhtes:






  a) | põllumajandusliku tegevusega seotud bioloogilised varad (vt IAS 41 Põllumajandus ja IAS 16 Materiaalne põhivara) ja |
| --- | --- | --- |

4.

a)

põllumajandusliku tegevusega seotud bioloogilised varad (vt IAS 41 Põllumajandus ja IAS 16 Materiaalne põhivara) ja

| b) | mineraalõigused ja mineraalreservid, nagu nafta, maagaas ja muud sarnased mittetaastuvad ressursid. |
| --- | --- |

b)

mineraalõigused ja mineraalreservid, nagu nafta, maagaas ja muud sarnased mittetaastuvad ressursid.

MÕISTED

| 5. | Käesolevas standardis kasutatakse järgmisi mõisteid järgmises tähenduses: | Bilansiline väärtus on summa, milles vara on finantsseisundi aruandes kajastatud. |
| --- | --- | --- |

5.

Bilansiline väärtus on summa, milles vara on finantsseisundi aruandes kajastatud.

| | Soetusmaksumus on raha või raha ekvivalentide summa või muu tasu õiglane väärtus, mida makstakse, omandamaks vara soetamise või ehitamise ajal, või vajaduse korral sellele varale esmasel kajastamisel omistatav summa lähtudes teiste IFRSidega nõutud spetsiifilistest tingimustest, nt IFRS 2 Aktsiapõhine makse. |
| --- | --- |

Soetusmaksumus on raha või raha ekvivalentide summa või muu tasu õiglane väärtus, mida makstakse, omandamaks vara soetamise või ehitamise ajal, või vajaduse korral sellele varale esmasel kajastamisel omistatav summa lähtudes teiste IFRSidega nõutud spetsiifilistest tingimustest, nt IFRS 2 Aktsiapõhine makse.

| | Õiglane väärtus on hind, mis saadakse vara müügil või makstakse kohustise üleandmisel mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahelises tavapärases tehingus. (vt IFRS 13 Õiglase väärtuse mõõtmine). |
| --- | --- |

Õiglane väärtus on hind, mis saadakse vara müügil või makstakse kohustise üleandmisel mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahelises tavapärases tehingus. (vt IFRS 13 Õiglase väärtuse mõõtmine).

| | Kinnisvarainvesteering on kinnisvara (maa või ehitis, osa ehitisest või mõlemad), mida hoitakse (kas omanikuna või kasutamisõiguse esemeks oleva vara rentnikuna) eelkõige renditulu teenimise, kinnisvara väärtuse kasvu või mõlemal eesmärgil, mitte aga:








  a) | kasutamiseks kaupade tootmisel, teenuste osutamisel või halduslikel eesmärkidel või |
| --- | --- | --- |

Kinnisvarainvesteering on kinnisvara (maa või ehitis, osa ehitisest või mõlemad), mida hoitakse (kas omanikuna või kasutamisõiguse esemeks oleva vara rentnikuna) eelkõige renditulu teenimise, kinnisvara väärtuse kasvu või mõlemal eesmärgil, mitte aga:

a)

kasutamiseks kaupade tootmisel, teenuste osutamisel või halduslikel eesmärkidel või

| b) | müügiks tavapärase majandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

b)

müügiks tavapärase majandustegevuse käigus.

| | Omaniku poolt kasutatav kinnisvara on kinnisvara, mida hoitakse (kas omanikuna või kapitalirendi tingimustel rentnikuna) kasutamiseks kaupade tootmisel, teenuste osutamisel või halduslikel eesmärkidel. |
| --- | --- |

Omaniku poolt kasutatav kinnisvara on kinnisvara, mida hoitakse (kas omanikuna või kapitalirendi tingimustel rentnikuna) kasutamiseks kaupade tootmisel, teenuste osutamisel või halduslikel eesmärkidel.

KINNISVARA LIIGITAMINE KINNISVARAINVESTEERINGU VÕI OMANIKU POOLT KASUTATAVA KINNISVARANA

| 6. | [kehtetu] |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kinnisvarainvesteeringuid hoitakse renditulu teenimiseks, kinnisvara väärtuse kasvuks või mõlemal eesmärgil. Seetõttu tekivad kinnisvarainvesteeringust rahavood üksuse teistest varadest suurel määral sõltumatult. See eristab kinnisvarainvesteeringut omaniku poolt kasutatavast kinnisvarast. Kaupade tootmisel või teenuste osutamisel (või kinnisvara kasutamisel halduslikul eesmärgil) tekivad rahavood, mis ei ole seotud ainult kinnisvaraga, vaid ka muude tootmis- või tarneprotsessis kasutatavate varadega. IAS 16 kehtib omaniku poolt kasutatava kinnisvara suhtes ja IFRS 16 kehtib omaniku poolt kasutatava kinnisvara suhtes, mida rentnik valdab kasutamisõiguse esemeks oleva varana. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kinnisvarainvesteeringud on näiteks:






  a) | maa, mida hoitakse pikaajalise väärtuse kasvu eesmärgil, mitte müügiks tavapärase majandustegevuse käigus lähitulevikus; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

maa, mida hoitakse pikaajalise väärtuse kasvu eesmärgil, mitte müügiks tavapärase majandustegevuse käigus lähitulevikus;

| b) | maa, mida hoitakse hetkel määratlemata kasutuseks tulevikus. (Kui üksus ei ole otsustanud, kas ta kavatseb maad kasutada omaniku poolt kasutatava kinnisvarana või müügiks tavapärase majandustegevuse käigus lähitulevikus, loetakse maa hoidmise eesmärgiks väärtuse kasv); |
| --- | --- |

b)

maa, mida hoitakse hetkel määratlemata kasutuseks tulevikus. (Kui üksus ei ole otsustanud, kas ta kavatseb maad kasutada omaniku poolt kasutatava kinnisvarana või müügiks tavapärase majandustegevuse käigus lähitulevikus, loetakse maa hoidmise eesmärgiks väärtuse kasv);

| c) | ehitis, mis kuulub üksusele (või üksuse valduses oleva ehitisega seotud kasutamisõiguse esemeks olev vara) ja mis on ühe või mitme kasutusrendi tingimustel välja renditud; |
| --- | --- |

c)

ehitis, mis kuulub üksusele (või üksuse valduses oleva ehitisega seotud kasutamisõiguse esemeks olev vara) ja mis on ühe või mitme kasutusrendi tingimustel välja renditud;

| d) | ehitis, mida hetkel ei kasutata, kuid mida hoitakse ühe või mitme kasutusrendi tingimustel väljarentimise eesmärgil; |
| --- | --- |

d)

ehitis, mida hetkel ei kasutata, kuid mida hoitakse ühe või mitme kasutusrendi tingimustel väljarentimise eesmärgil;

| e) | kinnisvara, mida ehitatakse või arendatakse kinnisvarainvesteeringuna kasutamiseks tulevikus. |
| --- | --- |

e)

kinnisvara, mida ehitatakse või arendatakse kinnisvarainvesteeringuna kasutamiseks tulevikus.

| 9. | Järgmised näited ei ole kinnisvarainvesteeringud ja seega ei kuulu käesoleva standardi rakendusalasse:






  a) | kinnisvara, mis on mõeldud müügiks tavapärase majandustegevuse käigus või mida ehitatakse või arendatakse sellise müügi eesmärgil (vt IAS 2 Varud), näiteks kinnisvara, mis on omandatud ainult lähitulevikus toimuva võõrandamise või arenduse ja hilisema edasimüügi eesmärgil; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

kinnisvara, mis on mõeldud müügiks tavapärase majandustegevuse käigus või mida ehitatakse või arendatakse sellise müügi eesmärgil (vt IAS 2 Varud), näiteks kinnisvara, mis on omandatud ainult lähitulevikus toimuva võõrandamise või arenduse ja hilisema edasimüügi eesmärgil;

| b) | [kehtetu] |
| --- | --- |

b)

[kehtetu]

| c) | omaniku poolt kasutatav kinnisvara (vt IAS 16 ja IFRS 16), sealhulgas kinnisvara, mida hoitakse omanikupoolseks tulevaseks kasutamiseks, kinnisvara, mida hoitakse tulevaseks arendamiseks ja sellele järgnevaks omanikupoolseks kasutamiseks, töötajate poolt kasutatav kinnisvara (sõltumata sellest, kas töötajad maksavad turuhindadele vastavat renti või mitte) ning võõrandamist ootav omaniku poolt kasutatav kinnisvara; |
| --- | --- |

c)

omaniku poolt kasutatav kinnisvara (vt IAS 16 ja IFRS 16), sealhulgas kinnisvara, mida hoitakse omanikupoolseks tulevaseks kasutamiseks, kinnisvara, mida hoitakse tulevaseks arendamiseks ja sellele järgnevaks omanikupoolseks kasutamiseks, töötajate poolt kasutatav kinnisvara (sõltumata sellest, kas töötajad maksavad turuhindadele vastavat renti või mitte) ning võõrandamist ootav omaniku poolt kasutatav kinnisvara;

| d) | [kehtetu] |
| --- | --- |

d)

[kehtetu]

| e) | kinnisvara, mis on kapitalirendi tingimustel välja renditud teisele üksusele. |
| --- | --- |

e)

kinnisvara, mis on kapitalirendi tingimustel välja renditud teisele üksusele.

| 10. | Mõne kinnisvaraobjekti puhul hoitakse üht osa sellest renditulu teenimise või väärtuse kasvu eesmärgil ning teist osa kasutamiseks kaupade tootmisel, teenuste osutamisel või halduslikel eesmärkidel. Kui neid osi on võimalik eraldi müüa (või kapitalirendi tingimustel välja rentida), peab üksus nende osade kohta eraldi arvestust. Kui neid osi ei ole võimalik eraldi müüa, loetakse nimetatud kinnisvara kinnisvarainvesteeringuks ainult juhul, kui kaupade tootmisel, teenuste osutamisel või halduslikel eesmärkidel kasutamiseks hoitav osa on ebaolulise suurusega. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mõningatel juhtudel osutab üksus oma kinnisvara kasutajatele lisateenuseid. Üksus käsitleb sellist kinnisvara kinnisvarainvesteeringuna juhul, kui need lisateenused moodustavad kinnisvaralt teenitavatest tuludest väheolulise osa. Näiteks võib tuua kontorihoone omaniku, kes osutab ehitist kasutavatele rentnikele turva- ja hooldusteenuseid. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Muudel juhtudel on pakutavad teenused olulised. Näiteks kui üksus omab ja juhib hotelli, moodustavad külastajatele osutatud teenused tuludest olulise osa. Seega on omaniku poolt juhitav hotell omaniku poolt kasutatav kinnisvara ja mitte kinnisvarainvesteering. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Otsustamine selle üle, kas lisateenused moodustavad piisavalt olulise osa kinnisvaralt teenitavatest tuludest ning kas kinnisvara kvalifitseerub kinnisvarainvesteeringuks või mitte, võib osutuda keeruliseks. Näiteks annab hotelli omanik mõnikord teatavad kohustused halduslepingu kohaselt üle kolmandatele osapooltele. Selliste lepingute tingimused võivad olla väga erinevad. Ühel äärmuslikul juhul võib omanik sisuliselt olla passiivne investor. Teisel äärmuslikul juhul võib omanik teatavad igapäevased tegevused teenustöödena sisse osta, kuid ise seejuures kanda olulisel määral hotelli põhitegevuse rahavoogude kõikumise riske. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Otsustamaks, kas kinnisvara kvalifitseerub kinnisvarainvesteeringuks, on vaja hinnangut. Üksus töötab välja kriteeriumid, millest lähtuvalt ta saab järjepidevalt hinnata vastavust kinnisvarainvesteeringu mõistele ning paragrahvides 7–13 esitatud juhistele. Paragrahvi 75 punktis c nõutakse, et üksus avalikustaks need kriteeriumid, juhul kui liigitamine on keeruline. |
| --- | --- |

14.

| 14 A | Hinnangut on vaja ka selle kindlaksmääramiseks, kas omandatav kinnisvarainvesteering kujutab endast vara või varade rühma või IFRS 3 Äriühendused rakendusalasse kuuluvat äriühendust. Otsustamaks, kas tegemist on äriühendusega, tuleks viidata IFRS 3-le. Käesoleva standardi paragrahvide 7–14 sätted on seotud küsimusega, kas kinnisvara on omaniku poolt kasutatav kinnisvara või kinnisvarainvesteering, mitte selle kindlaksmääramisega, kas omandatav kinnisvara kujutab endast IFRS 3-s määratletud äriühendust või mitte. Otsuse tegemine selle kohta, kas konkreetne tehing vastab IFRS 3-s määratletud äriühenduse mõistele ja hõlmab käesolevas standardis määratletud kinnisvarainvesteeringut, nõuab mõlema standardi eraldiseisvat rakendamist. |
| --- | --- |

14 A

| 15. | Mõnel juhul kuulub üksusele kinnisvara, mis on emaettevõtjale või mõnele teisele tütarettevõtjatele välja renditud ja kasutusele antud. Selline kinnisvara ei vasta kinnisvarainvesteeringuna kajastamise kriteeriumitele konsolideeritud finantsaruannetes, kuna kontserni seisukohast on selline kinnisvara omaniku poolt kasutatav kinnisvara. Samas on selline kinnisvara seda omava üksuse seisukohalt kinnisvarainvesteering juhul, kui see vastab paragrahvis 5 esitatud mõistele. Seetõttu käsitleb rendileandja nimetatud kinnisvara enda eraldiseisvates finantsaruannetes kinnisvarainvesteeringuna. |
| --- | --- |

15.

KAJASTAMINE

| 16. | Kinnisvarainvesteeringut kajastatakse varana siis ja ainult siis kui:








  a) | on tõenäoline, et üksus saab tulevikus sellelt kinnisvarainvesteeringult majanduslikku kasu, ja |
| --- | --- | --- |

16.

a)

on tõenäoline, et üksus saab tulevikus sellelt kinnisvarainvesteeringult majanduslikku kasu, ja

| b) | kinnisvarainvesteeringu soetusmaksumust on võimalik usaldusväärselt mõõta. |
| --- | --- |

b)

kinnisvarainvesteeringu soetusmaksumust on võimalik usaldusväärselt mõõta.

| 17. | Selle kajastamise põhimõtte kohaselt hindab üksus kinnisvarainvesteeringutele tehtud kõiki kulutusi nende tekkimise ajal. Need kulutused sisaldavad kinnisvarainvesteeringu soetamiseks tehtud kulutusi ja hilisemaid kinnisvara täiendamise, selle osa asendamise või hooldusega seotud kulutusi. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Paragrahvis 16 esitatud kajastamise põhimõtte kohaselt ei ole kinnisvara igapäevase hooldusega seotud kulutused üksuse kinnisvarainvesteeringu bilansilise väärtuse osa. Selle asemel kajastatakse nimetatud kulutusi tekkepõhiselt kasumiaruandes. Igapäevase hooldusega seotud kulutused koosnevad peamiselt tööjõukuludest ja kulutustest tarbekaupadele ning võivad sisaldada ka detailidele tehtud kulutusi. Selliste kulutuste eesmärki kirjeldatakse sageli kinnisvara „remondi ja hooldusena“. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kinnisvarainvesteeringu osad võivad olla omandatud asendamise teel. Näiteks, uued siseseinad võivad asendada esialgseid siseseinu. Kajastamise põhimõtte kohaselt võtab üksus asendavate osade maksumuse arvele kinnisvarainvesteeringu bilansilises väärtuses kulutuse tegemise hetkel, mil kajastamiskriteeriumid on täidetud. Asendatavate osade bilansilise väärtuse kajastamine lõpetatakse kooskõlas käesolevas standardis sätestatud kajastamise lõpetamise tingimustega. |
| --- | --- |

19.

| 19 A | Kinnisvarainvesteeringut, mida rentnik hoiab kasutamisõiguse esemeks oleva varana, kajastatakse vastavalt IFRS 16-le. |
| --- | --- |

19 A

MÕÕTMINE ESMASEL KAJASTAMISEL

| 20. | Kinnisvarainvesteeringut mõõdetakse esmalt selle soetusmaksumuses. Esmase mõõtmise hulka loetakse ka tehingukulutused. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ostetud kinnisvarainvesteeringu soetusmaksumus hõlmab selle ostuhinda ja kõiki ostuga otseselt seotud kulutusi. Otseselt seotud kulutused sisaldavad näiteks teenustasusid juriidiliste teenuste eest, kinnisvara võõrandamisega seotud makse ja muid tehingukulutusi. |
| --- | --- |

21.

| 22. | [kehtetu] |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kinnisvarainvesteeringu soetusmaksumust ei suurenda:






  a) | tegevuse alustamise kulud (välja arvatud juhul, kui need on vajalikud kinnisvara viimiseks sellisesse seisundisse, et seda oleks võimalik kasutada juhtkonna poolt kavandatud viisil); |
| --- | --- | --- |

23.

a)

tegevuse alustamise kulud (välja arvatud juhul, kui need on vajalikud kinnisvara viimiseks sellisesse seisundisse, et seda oleks võimalik kasutada juhtkonna poolt kavandatud viisil);

| b) | enne kinnisvarainvesteeringu planeeritud kasutustaseme saavutamist tekkinud tegevuskahjumid või |
| --- | --- |

b)

enne kinnisvarainvesteeringu planeeritud kasutustaseme saavutamist tekkinud tegevuskahjumid või

| c) | kinnisvara ehitamise või arendamise käigus tekkinud normaalsest tasemest suuremad materjali-, tööjõu- või muude ressursside kulud. |
| --- | --- |

c)

kinnisvara ehitamise või arendamise käigus tekkinud normaalsest tasemest suuremad materjali-, tööjõu- või muude ressursside kulud.

| 24. | Kui kinnisvarainvesteeringu eest tasutakse järelmaksuga, loetakse soetusmaksumuseks summa, mis võrduks kohe tasutava rahasummaga (s.o makstava tasu nüüdisväärtus. Erinevust nimetatud summa ja maksete kogusumma vahel kajastatakse võlgnevusperioodi jooksul intressikuluna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | [kehtetu] |
| --- | --- |

25.

| 26. | [kehtetu] |
| --- | --- |

26.

| 27. | Ühe või mitu kinnisvarainvesteeringut võib soetada mitterahalise vara või varade, või kombineeritult rahaliste ja mitterahaliste varade eest. Järgnevas arutluses vaadeldakse mitterahalise vara vahetamist teise vastu, kuid see kehtib ka kõikidele teistele eelnevas lauses kirjeldatud vahetustehingutele. Sellise kinnisvarainvesteeringu soetusmaksumust mõõdetakse õiglases väärtuses, välja arvatud juhul, kui a) vahetustehingul puudub majanduslik sisu või b) saadava vara ega loovutatava vara õiglane väärtus ei ole usaldusväärselt mõõdetav. Omandatud vara mõõdetakse nimetatud viisil isegi siis, kui üksus ei saa loovutatud vara kajastamist kohe lõpetada. Kui omandatud vara ei mõõdeta õiglases väärtuses, siis mõõdetakse selle soetusmaksumust loovutatud vara bilansilises väärtuses. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Üksus määrab kindlaks, kas vahetustehingul on majanduslik sisu, hinnates seda, mil määral tema tulevased rahavood peaksid tehingu tulemusel eeldatavasti muutuma. Vahetustehingul on majanduslik sisu, kui:






  a) | saadud vara rahavoogude struktuur (risk, ajastus ja summa) erineb üleantud vara rahavoogude struktuurist või |
| --- | --- | --- |

28.

a)

saadud vara rahavoogude struktuur (risk, ajastus ja summa) erineb üleantud vara rahavoogude struktuurist või

| b) | vahetuse tulemusena muutub tehingu poolt mõjutatud üksuse tegevuste osa väärtus üksuse jaoks ja |
| --- | --- |

b)

vahetuse tulemusena muutub tehingu poolt mõjutatud üksuse tegevuste osa väärtus üksuse jaoks ja

| c) | punktides a või b toodud erinevus on oluline, võrreldes vahetatud varade õiglase väärtusega. |
| --- | --- |

c)

punktides a või b toodud erinevus on oluline, võrreldes vahetatud varade õiglase väärtusega.

Otsustamaks, kas vahetustehingul on majanduslik sisu, peab tehingu poolt mõjutatud üksuse tegevuste osa väärtus üksuse jaoks peegeldama maksustamisjärgseid rahavoogusid. Nimetatud analüüside tulemus võib selguda ka ilma, et üksus peaks üksikasjalikke arvutusi tegema.

| 29. | Vara õiglane väärtus on usaldusväärselt mõõdetav, kui a) mõistlike õiglaste väärtuste vahemikus esinevad erinevused ei ole selle vara puhul suured või b) erinevate võimalike hinnangute täitumise tõenäosust saab mõistlikult hinnata ja kasutada õiglase väärtuse mõõtmisel. Kui üksus saab saadud või loovutatud vara õiglast väärtust usaldusväärselt mõõta, kasutatakse soetusmaksumuse mõõtmiseks loovutatud vara õiglast väärtust, välja arvatud juhul, kui saadud vara õiglane väärtus on selgemini määratav. |
| --- | --- |

29.

| 29 A | Kinnisvarainvesteeringut, mida rentnik hoiab kasutamisõiguse esemeks oleva varana, hinnatakse esmaselt soetusmaksumuses vastavalt IFRS 16-le. |
| --- | --- |

29 A

MÕÕTMINE PÄRAST KAJASTAMIST

Arvestusmeetod

| 30. | Pidades silmas paragrahvis 32A märgitud erandeid, valib üksus oma arvestusmeetodiks kas paragrahvides 33–55 esitatud õiglase väärtuse mudeli või paragrahvis 56 esitatud soetusmaksumuse mudeli ja rakendab seda mudelit kõikidele oma kinnisvarainvesteeringutele. |
| --- | --- |

30.

| 31. | IAS 8 Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead kohaselt võib arvestusmeetodeid muuta ainult juhul, kui selle tulemuseks on finantsaruanded, milles esitatakse usaldusväärselt ja asjakohasemalt teavet tehingute,muude sündmuste või tingimuste mõju kohta üksuse finantsseisundile, -tulemusele või rahavoogudele. On ülimalt ebatõenäoline, et õiglase väärtuse mudeli asendamisel soetusmaksumuse mudeliga võiks esitamine muutuda asjakohasemaks. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Käesoleva standardiga nõutakse, et kõik üksused mõõdaksid kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust kas mõõtmise (juhul kui üksus kasutab õiglase väärtuse mudelit) või avalikustamise (juhul kui üksus kasutab soetusmaksumuse mudelit) eesmärgil. Üksusel on soovitav, kuid mitte kohustuslik, määrata kinnisvarainvesteeringute õiglane väärtus kindlaks sellise sõltumatu hindaja hinnangu põhjal, kellel on tunnustatud ja asjakohane ametialane kvalifikatsioon ning kellel on hinnatavate kinnisvarainvesteeringute asukoha ja kategooria puhul hiljutised kogemused. |
| --- | --- |

32.

| 32 A | Üksus võib:








  a) | valida kas õiglase väärtuse mudeli või soetusmaksumuse mudeli rakendamiseks kõikidele kinnisvarainvesteeringutele, mis tagavad kohustisi, mille maksed on otseselt seotud määratletud varade, sh nimetatud kinnisvarainvesteeringute õiglase väärtusega või nendelt saadava tuluga, ja |
| --- | --- | --- |

32 A

a)

valida kas õiglase väärtuse mudeli või soetusmaksumuse mudeli rakendamiseks kõikidele kinnisvarainvesteeringutele, mis tagavad kohustisi, mille maksed on otseselt seotud määratletud varade, sh nimetatud kinnisvarainvesteeringute õiglase väärtusega või nendelt saadava tuluga, ja

| b) | valida rakendamiseks kas õiglase väärtuse mudeli või soetusmaksumuse mudeli kõikidele teistele kinnisvarainvesteeringutele, olenemata punktis a tehtud valikust. |
| --- | --- |

b)

valida rakendamiseks kas õiglase väärtuse mudeli või soetusmaksumuse mudeli kõikidele teistele kinnisvarainvesteeringutele, olenemata punktis a tehtud valikust.

| 32 B | Mõned kindlustusandjad ja muud üksused haldavad üksusesisest kinnisvarafondi, mis väljastab mõttelisi osakuid, millest osa kuulub investoritele investeerimisriskiga lepingute alusel ja osa üksusele. Paragrahviga 32A ei lubata üksusel mõõta fondi kinnisvara osaliselt soetusmaksumuses ja osaliselt õiglases väärtuses. |
| --- | --- |

32 B

| 32C | Kui üksus valib erinevad mudelid kahele paragrahvis 32A kirjeldatud kategooriale, kajastatakse kinnisvarainvesteeringute müüke erinevate mudelite alusel mõõdetud varakogumite vahel õiglases väärtuses ja õiglase väärtuse kumulatiivne muutus kajastatakse koondkasumi aruandes. Seega, kui kinnisvarainvesteering on müüdud kogumist, mille puhul kasutatakse õiglase väärtuse mudelit, kogumisse, mille puhul kasutatakse soetusmaksumuse mudelit, saab kinnisvara õiglasest väärtusest müügi kuupäeval selle tuletatud soetusmaksumus. |
| --- | --- |

32C

Õiglase väärtuse mudel

| 33. | Pärast esmast kajastamist mõõdab õiglase väärtuse mudeli valinud üksus kõiki oma kinnisvarainvesteeringuid õiglases väärtuses, välja arvatud paragrahvis 53 kirjeldatud erandjuhtudel. |
| --- | --- |

33.

| 34. | [kehtetu] |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kinnisvarainvesteeringu õiglase väärtuse muutustest tulenevat kasumit ja kahjumit kajastatakse nende tekkimise perioodi kasumiaruandes. |
| --- | --- |

35.

| 36–39. | [kehtetu] |
| --- | --- |

36–39.

| 40. | Mõõtes kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust kooskõlas IFRS 13-ga, tagab üksus selle, et õiglane väärtus kajastab muu hulgas olemasolevatest rendilepingutest saadavat renditulu ja muid eeldusi, mida turuosalised kasutaksid kinnisvarainvesteeringu hinna määramisel, hetkel kehtivatel turutingimustel. |
| --- | --- |

40.

| 40 A | Kui rentnik kasutab õiglase väärtuse mudelit kasutamisõiguse esemeks oleva varana hoitava kinnisvarainvesteeringu hindamiseks, mõõdab ta kasutamisõiguse esemeks oleva vara, mitte aluseks oleva vara õiglast väärtust. |
| --- | --- |

40 A

| 41. | IFRS 16-s määratletakse rentniku poolt kasutamisõiguse esemeks oleva varana hoitava kinnisvarainvesteeringu soetusmaksumuse esmase kajastamise alus. Paragrahviga 33 nõutakse rentniku poolt kasutamisõiguse esemeks oleva varana hoitava kinnisvarainvesteeringu väärtuse ümberhindamist vajaduse korral õiglasesse väärtusessejuhul, kui üksus valib õiglase väärtuse mudeli. Kui rendimakseid tehakse turuhindades, peaks rentniku poolt kasutamisõiguse esemeks oleva varana hoitava kinnisvarainvesteeringu õiglane väärtus, millest on lahutatud kõik eeldatavad rendimaksed (kaasa arvatud kajastatud rendikohustistega seotud maksed), võrduma nulliga. Seega ei tohiks kasutamisõiguse esemeks oleva vara ümberhindamine IFRS 16 kohasest soetusmaksumusest paragrahvi 33 kohasesse õiglasesse väärtusesse (võttes arvesse paragrahvis 50 esitatud nõudeid) põhjustada mingit esmast kasumit või kahjumit, välja arvatud juhul, kui õiglast väärtust mõõdetakse erineval ajal. Selline olukord võib tekkida siis, kui otsus õiglase väärtuse mudeli kasutamise kohta tehakse pärast esmast kajastamist. |
| --- | --- |

41.

| 42–47. | [kehtetu] |
| --- | --- |

42–47.

| 48. | Erandjuhtudel leidub kindlaid tõendeid selle kohta, et kui üksus on esmakordselt omandanud kinnisvarainvesteeringu (või kui olemasolev kinnisvara liigitatakse kasutusviisi muutumise tõttu esmakordselt kinnisvarainvesteeringuks), on mõistlike õiglaste väärtuste vahemikus esinevad erinevused nii suured ning võimalike tulevaste sündmuste tõenäosuse hindamine nii keeruline, et õiglast väärtust ei ole võimalik üheselt hinnata. Kõnealune asjaolu võib anda tunnistust selle kohta, et kinnisvara õiglast väärtust ei ole võimalik järjepidevalt usaldusväärselt mõõta (vt lõige 53). |
| --- | --- |

48.

| 49. | [kehtetu] |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kinnisvarainvesteeringu bilansilise väärtuse kindlaksmääramisel õiglase väärtuse mudeli kohaselt ei arvesta üksus bilansis eraldi varade või kohustistena kajastatud varasid või kohustisi kahekordselt. Näiteks:






  a) | seadmed, nagu liftid ja kliimaseadmed, moodustavad sageli hoone lahutamatu osa ning üldjuhul liidetakse need kinnisvarainvesteeringu õiglasele väärtusele ega kajastata eraldi materiaalsete põhivaradena; |
| --- | --- | --- |

50.

a)

seadmed, nagu liftid ja kliimaseadmed, moodustavad sageli hoone lahutamatu osa ning üldjuhul liidetakse need kinnisvarainvesteeringu õiglasele väärtusele ega kajastata eraldi materiaalsete põhivaradena;

| b) | kui kontor on välja renditud möbleerituna, sisaldab kontori õiglane väärtus ka mööbli õiglast väärtust, kuna renditulu on seotud möbleeritud kontoriga. Kui kinnisvarainvesteeringu õiglane väärtus sisaldab mööblit, ei kajasta üksus seda mööblit eraldi varana; |
| --- | --- |

b)

kui kontor on välja renditud möbleerituna, sisaldab kontori õiglane väärtus ka mööbli õiglast väärtust, kuna renditulu on seotud möbleeritud kontoriga. Kui kinnisvarainvesteeringu õiglane väärtus sisaldab mööblit, ei kajasta üksus seda mööblit eraldi varana;

| c) | kinnisvarainvesteeringu õiglane väärtus ei sisalda ettemakstud või viitlaekumisena kajastatud kasutusrenditulu, kuna üksus kajastab neid eraldi kohustise või varana; |
| --- | --- |

c)

kinnisvarainvesteeringu õiglane väärtus ei sisalda ettemakstud või viitlaekumisena kajastatud kasutusrenditulu, kuna üksus kajastab neid eraldi kohustise või varana;

| d) | rentniku poolt kasutamisõiguse esemeks oleva varana hoitava kinnisvarainvesteeringu õiglane väärtus kajastab eeldatavaid rahavoogusid (kaasa arvatud muutuvaid rendimakseid, mis kuuluvad eeldatavasti tasumisele). Kui kinnisvara väärtusele antud hinnang ei sisalda eeldatavaid rendiga seotud väljamakseid, on õiglase väärtuse mudelit kasutades vaja kinnisvara bilansilise väärtuse saamiseks liita saadud hinnangule kajastatud rendikohustise summa. |
| --- | --- |

d)

rentniku poolt kasutamisõiguse esemeks oleva varana hoitava kinnisvarainvesteeringu õiglane väärtus kajastab eeldatavaid rahavoogusid (kaasa arvatud muutuvaid rendimakseid, mis kuuluvad eeldatavasti tasumisele). Kui kinnisvara väärtusele antud hinnang ei sisalda eeldatavaid rendiga seotud väljamakseid, on õiglase väärtuse mudelit kasutades vaja kinnisvara bilansilise väärtuse saamiseks liita saadud hinnangule kajastatud rendikohustise summa.

| 51. | [kehtetu] |
| --- | --- |

51.

| 52. | Mõningatel juhtudel võib üksus eeldada, et kinnisvarainvesteeringuga seotud väljamaksete (välja arvatud kajastatud kohustistega seotud maksete) nüüdisväärtus ületab seotud laekumiste nüüdisväärtuse. Üksus rakendab IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad, et määrata kindlaks, kas vastavat kohustist tuleb kajastada, ning juhul, kui see osutub vajalikuks, kuidas seda mõõta. |
| --- | --- |

52.

Suutmatus õiglast väärtust usaldusväärselt mõõta

| 53. | Kehtib vaidlustatav eeldus, et üksus suudab kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust järjepidevalt usaldusväärselt mõõta. Erandjuhtudel leidub siiski kindlaid tõendeid selle kohta, et kui üksus on esmakordselt omandanud kinnisvarainvesteeringu (või kui olemasolev kinnisvara liigitatakse kasutusviisi muutumise tõttu esmakordselt kinnisvarainvesteeringuks), ei ole kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust võimalik järjepidevalt usaldusväärselt mõõta. Selline olukord tekib üksnes siis, kuivõrreldavate kinnisvaraobjektide turg ei ole aktiivne (nt hiljutisi tehinguid on toimunud vähe, puuduvad hetke hinnanoteeringud või jälgitavad tehinguhinnad näitavad, et müüja oli sunnitud müüma) ning alternatiivsed usaldusväärsed õiglased väärtused (näiteks diskonteeritud rahavoogude prognoosidel põhinevad väärtused) ei ole kättesaadavad. Kui üksus otsustab, et poolelioleva kinnisvaraobjekti õiglane väärtus ei ole usaldusväärselt mõõdetav, kuid eeldab, et kinnisvaraobjekti õiglane väärtus on usaldusväärselt mõõdetav objekti valmimisel, mõõdab ta pooleliolevat kinnisvarainvesteeringut soetusmaksumuses seni, kuni selle õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta või kuni ehitustegevus lõpetatakse (olenevalt sellest, kumb toimub varem). Kui üksus otsustab, et kinnisvarainvesteeringu (v.a pooleliolev kinnisvarainvesteering) õiglane väärtus ei ole järjepidevalt usaldusväärselt mõõdetav, mõõdab üksus seda kinnisvarainvesteeringut IAS 16-s esitatud soetusmaksumuse mudeli põhjal, kui tegemist on tema omandis oleva kinnisvarainvesteeringuga, või IFRS 16 kohaselt, kui tegemist on rentniku poolt kasutamisõiguse esemeks oleva varana hoitava kinnisvarainvesteeringuga. Kinnisvarainvesteeringu jääkväärtus loetakse nulliks. Üksus jätkab IAS 16 või IFRS 16 rakendamist kuni selle kinnisvarainvesteeringu võõrandamiseni. |
| --- | --- |

53.

| 53 A | Kohe pärast seda, kui üksusel tekib suutlikkus mõõta usaldusväärselt eelnevalt soetusmaksumuses mõõdetud ehitatava kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust, mõõdab ta seda kinnisvarainvesteeringut selle õiglases väärtuses. Kohe pärast seda, kui kinnisvara on valmis saanud, eeldatakse, et õiglast väärtust saab mõõta usaldusväärselt. Kui see aga ei ole nii, siis paragrahvi 53 kohaselt kasutatakse kinnisvara arvestamiseks soetusmaksumuse mudelit vastavalt IAS 16-le, kui tegemist on üksuse omandis oleva varaga, või vastavalt IFRS 16-le, kui tegemist on rentniku poolt kasutamisõiguse esemeks oleva varana hoitava kinnisvarainvesteeringuga. |
| --- | --- |

53 A

| 53 B | Eeldust, et ehitatava kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust saab mõõta usaldusväärselt, saab vaidlustada ainult esmasel kajastamisel. Üksus, kes on mõõtnud pooleliolevat kinnisvarainvesteeringut õiglases väärtuses, ei või järeldada, et valminud kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust ei saa usaldusväärselt mõõta. |
| --- | --- |

53 B

| 54. | Nendel erandjuhtudel, kui üksus on paragrahvis 53 esitatud põhjustel sunnitud kinnisvarainvesteeringut mõõtma IAS 16 või IFRS 16 kohaselt soetusmaksumuse mudelit kasutades, mõõdab üksus kõiki teisi oma kinnisvarainvesteeringuid, sealhulgas ehitatavat kinnisvarainvesteeringut, õiglases väärtuses. Sellistel juhtudel jätkab üksus ülejäänud kinnisvarainvesteeringute arvestamisel õiglase väärtuse mudeli rakendamist, ehkki ühe kinnisvarainvesteeringu puhul rakendatakse soetusmaksumuse mudelit. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kui üksus on kinnisvarainvesteeringut eelnevalt mõõtnud õiglases väärtuses, jätkab ta selle kinnisvara mõõtmist õiglases väärtuses kuni selle võõrandamiseni (või kuni see kinnisvara liigitatakse omaniku poolt kasutatavaks kinnisvaraks või üksus hakkab kinnisvara arendama hilisemaks müügiks tavapärase majandustegevuse käigus) isegi juhul, kui võrreldavad tehingud turul muutuvad harvemaks või turuhinnad muutuvad raskemini kättesaadavaks. |
| --- | --- |

55.

Soetusmaksumuse mudel

| 56. | Pärast esmast kajastamist mõõdab õiglase väärtuse mudeli valinud üksus kinnisvarainvesteeringut








  a) | vastavalt standardile IFRS 5 Müügiks hoitavad põhivarad ja lõpetatud tegevusvaldkonnad juhul, kui see vastab müügiks hoitavaks liigitamise kriteeriumidele (või kuulub müügigruppi, mis on liigitatud müügiks hoitavaks); |
| --- | --- | --- |

56.

a)

vastavalt standardile IFRS 5 Müügiks hoitavad põhivarad ja lõpetatud tegevusvaldkonnad juhul, kui see vastab müügiks hoitavaks liigitamise kriteeriumidele (või kuulub müügigruppi, mis on liigitatud müügiks hoitavaks);

| b) | IFRS 16 kohaselt juhul, kui rentnik hoiab seda kasutamisõiguse esemeks oleva varana, mitte IFRS 5 kohaselt müügiks, ja |
| --- | --- |

b)

IFRS 16 kohaselt juhul, kui rentnik hoiab seda kasutamisõiguse esemeks oleva varana, mitte IFRS 5 kohaselt müügiks, ja

| c) | kõigil muudel juhtudel vastavalt IAS 16-s esitatud nõuetele soetusmaksumuse mudeli kohta. |
| --- | --- |

c)

kõigil muudel juhtudel vastavalt IAS 16-s esitatud nõuetele soetusmaksumuse mudeli kohta.

ÜMBERLIIGITAMISED

| 57. | Ümberliigitamist kinnisvarainvesteeringuteks või kinnisvarainvesteeringutest teostatakse siis ja ainult siis, kui toimub muutus vara kasutuses, mida tõendab:








  a) | omanikupoolse kasutamise algus, mille puhul toimub ümberliigitamine kinnisvarainvesteeringust omaniku poolt kasutatavaks kinnisvaraks; |
| --- | --- | --- |

57.

a)

omanikupoolse kasutamise algus, mille puhul toimub ümberliigitamine kinnisvarainvesteeringust omaniku poolt kasutatavaks kinnisvaraks;

| b) | arenduse algus müügi eesmärgil, mille puhul toimub ümberliigitamine kinnisvarainvesteeringust varudeks; |
| --- | --- |

b)

arenduse algus müügi eesmärgil, mille puhul toimub ümberliigitamine kinnisvarainvesteeringust varudeks;

| c) | omanikupoolse kasutamise lõpp, mille puhul toimub ümberliigitamine omaniku poolt kasutatavast kinnisvarast kinnisvarainvesteeringuks, või |
| --- | --- |

c)

omanikupoolse kasutamise lõpp, mille puhul toimub ümberliigitamine omaniku poolt kasutatavast kinnisvarast kinnisvarainvesteeringuks, või

| d) | kasutusrendile andmine teisele osapoolele, mille puhul toimub ümberliigitamine varudest kinnisvarainvesteeringuks. |
| --- | --- |

d)

kasutusrendile andmine teisele osapoolele, mille puhul toimub ümberliigitamine varudest kinnisvarainvesteeringuks.

| e) | [kehtetu] |
| --- | --- |

e)

[kehtetu]

| 58. | Paragrahvi 57 punktiga b nõutakse, et üksus liigitaks kinnisvara kinnisvarainvesteeringutest ümber varudeks siis ja ainult siis, kui toimub muutus nende kasutamises, mille tõenduseks on arendustegevuse alustamine müügi eesmärgil. Kui üksus otsustab võõrandada kinnisvarainvesteeringu ilma seda arendamata, jätkab ta kinnisvara käsitamist kinnisvarainvesteeringuna kuni selle kajastamise lõpuni (finantsseisundi aruandest kõrvaldamiseni) ega käsita seda varuna. Samamoodi, kui üksus alustab olemasoleva kinnisvarainvesteeringu ümberarendust, et seda tulevikus jätkuvalt kinnisvarainvesteeringuna kasutada, kajastatakse seda kinnisvarainvesteeringuna ka ümberarenduse jooksul ega liigitata ümber omaniku poolt kasutatavaks kinnisvaraks. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Paragrahvides 60–65 vaadeldakse kajastamist ja mõõtmist puudutavaid probleeme, mis tekivad siis, kui üksus kasutab kinnisvarainvesteeringute hindamiseks õiglase väärtuse mudelit. Kui üksus kasutab soetusmaksumuse mudelit, ei muuda kinnisvara ümberliigitamised kinnisvarainvesteeringute, omaniku poolt kasutatava kinnisvara ja varude vahel kinnisvara bilansilist väärtust ega ka soetusmaksumust mõõtmise või avalikustamise eesmärgil. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Õiglases väärtuses kajastatava kinnisvarainvesteeringu ümberliigitamisel omaniku poolt kasutatavaks kinnisvaraks või varudeks loetakse hilisemas arvestuses selle kinnisvara soetusmaksumuseks IAS 16, IFRS 16 või IAS 2 kohaselt selle kinnisvara õiglane väärtus kasutusotstarbe muutumise kuupäeval. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Kui omaniku poolt kasutatav kinnisvara liigitatakse ümber õiglases väärtuses kajastatavaks kinnisvarainvesteeringuks, rakendab üksus kuni kasutusotstarbe muutmise kuupäevani IAS 16, kui kinnisvara on tema omandis, või IFRS 16, kui rentnik hoiab kinnisvara kasutamisõiguse esemeks oleva varana kuni kasutusotstarbe muutumise kuupäevani. Üksus käsitleb sel kuupäeval eksisteerivat võimalikku erinevust kinnisvara bilansilise väärtuse ja selle õiglase väärtuse vahel kooskõlas IAS 16 või IFRS 16-ga sarnaselt ümberhindlusega kooskõlas IAS 16-ga. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Kuni kuupäevani, mil omaniku poolt kasutatav kinnisvara liigitatakse õiglases väärtuses kajastatavaks kinnisvarainvesteeringuks, amortiseerib üksus kinnisvara (või kasutamisõiguse esemeks olevat vara) ja kajastab tekkinud väärtuse langusest tulenevad kahjumid. Üksus käsitleb sel kuupäeval eksisteerivat võimalikku erinevust kinnisvara bilansilise väärtuse ja selle õiglase väärtuse vahel kooskõlas IAS 16 või IFRS 16-ga sarnaselt ümberhindlusega kooskõlas IAS 16-ga. Teiste sõnadega:






  a) | vähenemisi kinnisvara bilansilises väärtuses kajastatakse perioodi kasumis või kahjumis. Vähenemine kajastatakse muus koondkasumis ja arvatakse maha ümberhindlusreservist selles ulatuses, millises kõnealuse kinnisvara üleshindluse summa ümberhindlusreservi kuulub. |
| --- | --- | --- |

62.

a)

vähenemisi kinnisvara bilansilises väärtuses kajastatakse perioodi kasumis või kahjumis. Vähenemine kajastatakse muus koondkasumis ja arvatakse maha ümberhindlusreservist selles ulatuses, millises kõnealuse kinnisvara üleshindluse summa ümberhindlusreservi kuulub.

| b) | suurenemisi bilansilises väärtuses käsitletakse järgmiselt:






  i) | seda osa suurenemisest, mis katab kõnealuse kinnisvara varasemast väärtuse langusest tulenevat kahjumit, kajastatakse kasumiaruandes. Kasumiaruandes kajastatav summa ei tohi ületada summat, mis oleks olnud vajalik bilansilise väärtuse taastamiseks väärtuseni, mis kinnisvaral oleks olnud (arvestamata kulumit), kui väärtuse langusest tulenevat kahjumit ei oleks kajastatud; |
| --- | --- | --- |

b)

suurenemisi bilansilises väärtuses käsitletakse järgmiselt:

i)

seda osa suurenemisest, mis katab kõnealuse kinnisvara varasemast väärtuse langusest tulenevat kahjumit, kajastatakse kasumiaruandes. Kasumiaruandes kajastatav summa ei tohi ületada summat, mis oleks olnud vajalik bilansilise väärtuse taastamiseks väärtuseni, mis kinnisvaral oleks olnud (arvestamata kulumit), kui väärtuse langusest tulenevat kahjumit ei oleks kajastatud;

| ii) | ülejäänud osa kajastatakse muus koondkasumis ja see suurendab ümberhindluse reservi omakapitalis. Kinnisvarainvesteeringu hilisema võõrandamise korral võib omakapitalis sisalduva ümberhindluse reservi üle kanda eelmiste perioodide jaotamata kasumisse. Ümberhindluse reservi ülekandmist jaotamata kasumisse kasumiaruandes ei kajastata. |
| --- | --- |

ii)

ülejäänud osa kajastatakse muus koondkasumis ja see suurendab ümberhindluse reservi omakapitalis. Kinnisvarainvesteeringu hilisema võõrandamise korral võib omakapitalis sisalduva ümberhindluse reservi üle kanda eelmiste perioodide jaotamata kasumisse. Ümberhindluse reservi ülekandmist jaotamata kasumisse kasumiaruandes ei kajastata.

| 63. | Kinnisvara ümberliigitamisel varudest õiglases väärtuses kajastatavaks kinnisvarainvesteeringuks kajastatakse vahet kinnisvara õiglase väärtuse ja selle endise bilansilise väärtuse vahel ümberliigitamise kuupäeval kasumiaruandes. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Kinnisvara ümberliigitamist varudest õiglases väärtuses kajastatavateks kinnisvarainvesteeringuteks käsitletakse samalaadselt varude müügiga. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Kui üksus lõpetab ehitatava ja õiglases väärtuses kajastatava kinnisvarainvesteeringu ehitus- või arendustegevuse, kajastatakse erinevust kinnisvara õiglase väärtuse ja selle endise bilansilise väärtuse vahel ümberliigitamise kuupäeval kasumiaruandes. |
| --- | --- |

65.

VÕÕRANDAMINE

| 66. | Kinnisvarainvesteeringu kajastamine lõpetatakse (see eemaldatakse finantsseisundi aruandest) objekti võõrandamisel või siis, kui kinnisvarainvesteering on püsivalt kasutamisest eemaldatud ning selle võõrandamisest ei eeldata tulevast majanduslikku kasu. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Kinnisvarainvesteeringu võõrandamine võib toimuda selle müügi või kapitalirendile andmise teel. Kinnisvarainvesteeringu võõrandamise kuupäev on kuupäev, mil saaja saab kinnisvarainvesteeringu üle kontrolli vastavalt IFRS 15-s esitatud nõuetele, mille kohaselt määratakse kindlaks, millal on toimingukohustus täidetud. Kui võõrandamine toimub kapitalirendi tingimustel või müügi- ja tagasirenditehinguga, siis rakendatakse IFRS 16. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Juhul, kui paragrahvis 16 kirjeldatud kajastamispõhimõtte kohaselt kasutab üksus kinnisvarainvesteeringu bilansilise väärtuse määramisel osa asendusmaksumust, siis lõpetatakse vastava asendatud osa bilansilise väärtuse kajastamine. Soetusmaksumuse mudeli kohaselt arvestatud kinnisvarainvesteeringu puhul ei või asendatud osa olla eraldi amortiseeritav osa. Kui asendatud osa bilansilise väärtuse määramine ei ole üksuse jaoks otstarbekas, võib kasutada osa asendusmaksumust hindamaks, milline oli asendatud osa maksumus selle omandamise või ehitamise hetkel. Õiglase väärtuse mudeli rakendamisel võib kinnisvarainvesteeringu õiglane väärtus juba arvesse võtta asjaolu, et asendatava osa väärtus on langenud. Muudel juhtudel võib osutuda keerukaks määratleda, kui palju tuleks asendatava osa tõttu õiglast väärtust vähendada. Muudel juhtudel võib osutuda keerukaks määratleda, kui palju tuleks asendatava osa tõttu õiglast väärtust vähendada. Kui õiglase väärtuse vähendamine asendatava osa võrra on ebapraktiline, tuleks alternatiivina asendava osa maksumus arvata vara bilansilise väärtuse koosseisu ning siis hinnata õiglane väärtus ümber, nagu oleks nõutud teiste, asendusi mitte sisaldavate soetamiste puhul. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Kinnisvarainvesteeringu kasutuselt eemaldamisest või võõrandamisest tulenevad kasumid või kahjumid määratakse kindlaks netomüügitulu ja vara bilansilise väärtuse vahena ning need kajastatakse kasumiaruandes kasutuselt eemaldamise või võõrandamise perioodil (välja arvatud müügi- ja tagasirenditehingu puhul, mil lähtutakse IFRS 16 nõuetest). |
| --- | --- |

69.

| 70. | Kinnisvarainvesteeringu kajastamise lõpetamisest tulenevasse kasumisse või kahjumisse lisatava tasu summa määratakse kindlaks vastavalt tehinguhinna kindlaksmääramise nõuetele, mis on esitatud IFRS 15 paragrahvides 47–72. Järgnevaid kasumisse või kahjumisse kantava hinnangulise tasu summa muudatusi arvestatakse vastavalt standardis IFRS 15 esitatud tehinguhinna muutuste nõuetele. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Pärast kinnisvarainvesteeringu võõrandamist üksusele jäävate kohustiste suhtes rakendab üksus IAS 37 või vajaduse korral mõnda teist standardit. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Kahjustatud, kaotatud või loovutatud kinnisvarainvesteeringu eest kolmandatelt osapooltelt saadavad hüvitised kajastatakse kasumiaruandes hetkel, mil tekib õigus hüvitisele. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Kinnisvarainvesteeringute väärtuse langused ja kahjumid, vastavad kompensatsiooninõuded ja -maksed kolmandatelt osapooltelt ning mis tahes asendusvarade ost või ehitus on eraldiseisvad majanduslikud sündmused ja neid arvestatakse eraldi järgmiselt:






  a) | kinnisvarainvesteeringute väärtuse langust kajastatakse kooskõlas IAS 36-ga; |
| --- | --- | --- |

73.

a)

kinnisvarainvesteeringute väärtuse langust kajastatakse kooskõlas IAS 36-ga;

| b) | kinnisvarainvesteeringute kastutusest eemaldamist või võõrandamist kajastatakse kooskõlas käesoleva standardi paragrahvidega 66–71; |
| --- | --- |

b)

kinnisvarainvesteeringute kastutusest eemaldamist või võõrandamist kajastatakse kooskõlas käesoleva standardi paragrahvidega 66–71;

| c) | kahjustatud, kaotatud või loovutatud kinnisvarainvesteeringu eest kolmandatelt osapooltelt saadavad hüvitised kajastatakse koondkasumi aruandes hetkel, mil tekib õigus hüvitisele, ja |
| --- | --- |

c)

kahjustatud, kaotatud või loovutatud kinnisvarainvesteeringu eest kolmandatelt osapooltelt saadavad hüvitised kajastatakse koondkasumi aruandes hetkel, mil tekib õigus hüvitisele, ja

| d) | taastatud, ostetud või ehitatud asendusvarade soetusmaksumus määratakse kindlaks kooskõlas käesoleva standardi paragrahvidega 20–29. |
| --- | --- |

d)

taastatud, ostetud või ehitatud asendusvarade soetusmaksumus määratakse kindlaks kooskõlas käesoleva standardi paragrahvidega 20–29.

AVALIKUSTAMINE

Õiglase väärtuse mudel ja soetusmaksumuse mudel

| 74. | Alljärgnev avalikustatav teave on nõutav lisaks sellele, mida on nimetatud IFRS 16-s. IFRS 16 kohaselt esitab kinnisvarainvesteeringu omanik rendilepingute kohta rendileandja poolt avalikustatava teabe. Rentnik, kes hoiab kinnisvarainvesteeringut kasutamisõiguse esemeks oleva varana, esitab IFRS 16 kohaselt nõutava rentniku poolt avalikustatava teabe ning rendileandja poolt avalikustatava teabe sõlmitud kasutusrendilepingute kohta. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Üksus avalikustab:








  a) | selle, kas ta rakendab õiglase väärtuse mudelit või soetusmaksumuse mudelit; |
| --- | --- | --- |

75.

a)

selle, kas ta rakendab õiglase väärtuse mudelit või soetusmaksumuse mudelit;

| b) | [kehtetu] |
| --- | --- |

b)

[kehtetu]

| c) | juhul, kui kinnisvara liigitamine on keeruline (vt paragrahv 14), siis rakendatavad kriteeriumid, mille alusel tehakse vahet kinnisvarainvesteeringute ja omaniku poolt kasutatavate kinnisvaraobjektide või tavapärase majandustegevuse käigus müügiks hoitavate kinnisvaraobjektide vahel; |
| --- | --- |

c)

juhul, kui kinnisvara liigitamine on keeruline (vt paragrahv 14), siis rakendatavad kriteeriumid, mille alusel tehakse vahet kinnisvarainvesteeringute ja omaniku poolt kasutatavate kinnisvaraobjektide või tavapärase majandustegevuse käigus müügiks hoitavate kinnisvaraobjektide vahel;

| d) | [kehtetu] |
| --- | --- |

d)

[kehtetu]

| e) | mil määral kinnisvarainvesteeringute õiglane väärtus (nagu see on mõõdetud või avalikustatud finantsaruannetes) põhineb sõltumatu hindaja hinnangul, kellel on tunnustatud ja asjakohane ametialane kvalifikatsioon ning kellel on hinnatava kinnisvara asukoha ja kategooria osas hiljutisi kogemusi. Kui sellist hindamist ei ole teostatud, avalikustatakse see asjaolu; |
| --- | --- |

e)

mil määral kinnisvarainvesteeringute õiglane väärtus (nagu see on mõõdetud või avalikustatud finantsaruannetes) põhineb sõltumatu hindaja hinnangul, kellel on tunnustatud ja asjakohane ametialane kvalifikatsioon ning kellel on hinnatava kinnisvara asukoha ja kategooria osas hiljutisi kogemusi. Kui sellist hindamist ei ole teostatud, avalikustatakse see asjaolu;

| f) | järgmised kasumiaruandes sisalduvad summad:








  i) | kinnisvarainvesteeringutest saadud renditulu; |
| --- | --- | --- |

f)

järgmised kasumiaruandes sisalduvad summad:

i)

kinnisvarainvesteeringutest saadud renditulu;

| ii) | otsesed tegevuskulud (sealhulgas remondi- ja hoolduskulud), mis on seotud perioodi jooksul renditulu teeninud kinnisvarainvesteeringutega, |
| --- | --- |

ii)

otsesed tegevuskulud (sealhulgas remondi- ja hoolduskulud), mis on seotud perioodi jooksul renditulu teeninud kinnisvarainvesteeringutega,

| iii) | otsesed tegevuskulud (sealhulgas remondi- ja hoolduskulud), mis on seotud perioodi jooksul tulu mitte teeninud kinnisvarainvesteeringutega, ja |
| --- | --- |

iii)

otsesed tegevuskulud (sealhulgas remondi- ja hoolduskulud), mis on seotud perioodi jooksul tulu mitte teeninud kinnisvarainvesteeringutega, ja

| iv) | õiglase väärtuse kumulatiivne muutus kajastatakse kasumiaruandes kinnisvarainvesteeringu müügi korral varade kogumist, kus kasutatakse soetusmaksumuse mudelit, kogumisse, kus kasutatakse õiglase väärtuse mudelit (vt paragrahvi 32C); |
| --- | --- |

iv)

õiglase väärtuse kumulatiivne muutus kajastatakse kasumiaruandes kinnisvarainvesteeringu müügi korral varade kogumist, kus kasutatakse soetusmaksumuse mudelit, kogumisse, kus kasutatakse õiglase väärtuse mudelit (vt paragrahvi 32C);

| g) | piirangud, mis on seotud kinnisvarainvesteeringute realiseeritavusega või müügitulu ja võõrandamisest saadavate summade laekumisega ning vastavad summad; |
| --- | --- |

g)

piirangud, mis on seotud kinnisvarainvesteeringute realiseeritavusega või müügitulu ja võõrandamisest saadavate summade laekumisega ning vastavad summad;

| h) | lepingupõhised kohustused seoses kinnisvarainvesteeringute ostmise, ehitamise ja arendusega või seoses remondi, hoolduse ja kvaliteedi parandamisega. |
| --- | --- |

h)

lepingupõhised kohustused seoses kinnisvarainvesteeringute ostmise, ehitamise ja arendusega või seoses remondi, hoolduse ja kvaliteedi parandamisega.

Õiglase väärtuse mudel

| 76. | Lisaks paragrahvis 75 esitatud avalikustamise nõuetele avalikustab paragrahvides 33–55 kirjeldatud õiglase väärtuse mudelit kasutav üksus kinnisvarainvesteeringute perioodi alguse ja lõpu bilansilise väärtuse võrdluse, näidates järgmist:








  a) | lisandumised, näidates eraldi soetamised ja hiljem kapitaliseeritud kulutused; |
| --- | --- | --- |

76.

a)

lisandumised, näidates eraldi soetamised ja hiljem kapitaliseeritud kulutused;

| b) | lisandumised äriühenduste kaudu; |
| --- | --- |

b)

lisandumised äriühenduste kaudu;

| c) | varad, mis on liigitatud müügiks hoitavaks või mis kuuluvad müügigruppi, mis on liigitatud müügiks hoitavaks kooskõlas IFRS 5-ga ja teised võõrandamised; |
| --- | --- |

c)

varad, mis on liigitatud müügiks hoitavaks või mis kuuluvad müügigruppi, mis on liigitatud müügiks hoitavaks kooskõlas IFRS 5-ga ja teised võõrandamised;

| d) | õiglase väärtuse korrigeerimisest tulenevad netokasumid või -kahjumid; |
| --- | --- |

d)

õiglase väärtuse korrigeerimisest tulenevad netokasumid või -kahjumid;

| e) | finantsaruannete teise esitlusvaluutasse ümberarvestamisest ja välismaiste üksuste finantsaruannete aruandva üksuse esitlusvaluutasse ümberarvestamisest tulenevad valuutakursside netovahed; |
| --- | --- |

e)

finantsaruannete teise esitlusvaluutasse ümberarvestamisest ja välismaiste üksuste finantsaruannete aruandva üksuse esitlusvaluutasse ümberarvestamisest tulenevad valuutakursside netovahed;

| f) | ümberliigitamine varudeks ja omaniku poolt kasutatavaks kinnisvaraks ning varudest ja omaniku poolt kasutatavast kinnisvarast ja |
| --- | --- |

f)

ümberliigitamine varudeks ja omaniku poolt kasutatavaks kinnisvaraks ning varudest ja omaniku poolt kasutatavast kinnisvarast ja

| g) | muud muutused. |
| --- | --- |

g)

muud muutused.

| 77. | Juhul kui kinnisvarainvesteeringule antud hinnangut on finantsaruannetes kajastamiseks märkimisväärselt korrigeeritud, näiteks selleks et vältida eraldi kajastatavate varade või kohustiste topeltarvestust, nagu on kirjeldatud paragrahvis 50, avalikustab üksus antud hinnangu ja finantsaruannetes kajastatud muudetud väärtuse võrdluse, näidates eraldi tagasikantud kajastatud rendikohustiste kogusumma ja muud olulised korrigeerimised. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Paragrahvis 53 osutatud erandjuhtudel, kui üksus mõõdab kinnisvarainvesteeringut IAS 16-s esitatud soetusmaksumuse mudeli põhjal või IFRS 16 kohaselt, avalikustatakse paragrahvis 76 nõutud võrdluse käigus selle kinnisvarainvesteeringu kohta esitatud summad teiste kinnisvarainvesteeringute kohta esitatud summadest eraldi. Lisaks avalikustab üksus:








  a) | kõnealuse kinnisvarainvesteeringu kirjelduse; |
| --- | --- | --- |

78.

a)

kõnealuse kinnisvarainvesteeringu kirjelduse;

| b) | selgituse, miks õiglast väärtus ei ole võimalik usaldusväärselt mõõta; |
| --- | --- |

b)

selgituse, miks õiglast väärtus ei ole võimalik usaldusväärselt mõõta;

| c) | kui võimalik, siis vahemiku, millesse tõenäoliselt langeksid õiglase väärtuse hinnangud; ja |
| --- | --- |

c)

kui võimalik, siis vahemiku, millesse tõenäoliselt langeksid õiglase väärtuse hinnangud; ja

| d) | õiglases väärtuses mittekajastatud kinnisvarainvesteeringu võõrandamise puhul:








  i) | asjaolu, et üksus on võõrandanud kinnisvarainvesteeringu, mida ei kajastatud õiglases väärtuses; |
| --- | --- | --- |

d)

õiglases väärtuses mittekajastatud kinnisvarainvesteeringu võõrandamise puhul:

i)

asjaolu, et üksus on võõrandanud kinnisvarainvesteeringu, mida ei kajastatud õiglases väärtuses;

| ii) | selle kinnisvarainvesteeringu bilansilise väärtuse müügi hetkel ja |
| --- | --- |

ii)

selle kinnisvarainvesteeringu bilansilise väärtuse müügi hetkel ja

| iii) | kajastatud tulu või kulu summa. |
| --- | --- |

iii)

kajastatud tulu või kulu summa.

Soetusmaksumuse mudel

| 79. | Lisaks lõikes 75 nõutud avalikustatavale teabele avalikustab lõikes 56 esitatud soetusmaksumuse mudelit rakendav üksus:








  a) | kasutatud kulumiarvestuse meetodid; |
| --- | --- | --- |

79.

a)

kasutatud kulumiarvestuse meetodid;

| b) | kasulikud eluead või kasutatud kuluminormid; |
| --- | --- |

b)

kasulikud eluead või kasutatud kuluminormid;

| c) | soetusmaksumuse ning akumuleeritud kulumi (koos väärtuse langusest tulenevate akumuleeritud kahjumitega) perioodi alguses ja lõpus; |
| --- | --- |

c)

soetusmaksumuse ning akumuleeritud kulumi (koos väärtuse langusest tulenevate akumuleeritud kahjumitega) perioodi alguses ja lõpus;

| d) | kinnisvarainvesteeringute perioodi alguse ja lõpu bilansilise väärtuse võrdluse, näidates järgmist:








  i) | lisandumised, näidates eraldi soetamised ja hiljem kapitaliseeritud kulutused; |
| --- | --- | --- |

d)

kinnisvarainvesteeringute perioodi alguse ja lõpu bilansilise väärtuse võrdluse, näidates järgmist:

i)

lisandumised, näidates eraldi soetamised ja hiljem kapitaliseeritud kulutused;

| ii) | lisandumised äriühenduste kaudu; |
| --- | --- |

ii)

lisandumised äriühenduste kaudu;

| iii) | varad, mis on liigitatud müügiks hoitavaks või mis kuuluvad müügigruppi, mis on liigitatud müügiks hoitavaks kooskõlas IFRS 5-ga ja teised võõrandamised; |
| --- | --- |

iii)

varad, mis on liigitatud müügiks hoitavaks või mis kuuluvad müügigruppi, mis on liigitatud müügiks hoitavaks kooskõlas IFRS 5-ga ja teised võõrandamised;

| iv) | kulum; |
| --- | --- |

iv)

kulum;

| v) | perioodi jooksul kajastatud väärtuse langusest tulenevad kahjumid ja nende kahjumite tühistamised kooskõlas IAS 36-ga; |
| --- | --- |

v)

perioodi jooksul kajastatud väärtuse langusest tulenevad kahjumid ja nende kahjumite tühistamised kooskõlas IAS 36-ga;

| vi) | finantsaruannete teise esitlusvaluutasse ümberarvestamisest ja välismaiste üksuste finantsaruannete aruandva üksuse esitlusvaluutasse ümberarvestamisest tulenevad valuutakursside netovahed; |
| --- | --- |

vi)

finantsaruannete teise esitlusvaluutasse ümberarvestamisest ja välismaiste üksuste finantsaruannete aruandva üksuse esitlusvaluutasse ümberarvestamisest tulenevad valuutakursside netovahed;

| vii) | ümberliigitamine varudeks ja omaniku poolt kasutatavaks kinnisvaraks ning varudest ja omaniku poolt kasutatavast kinnisvarast ja |
| --- | --- |

vii)

ümberliigitamine varudeks ja omaniku poolt kasutatavaks kinnisvaraks ning varudest ja omaniku poolt kasutatavast kinnisvarast ja

| viii) | muud muutused; |
| --- | --- |

viii)

muud muutused;

| e) | kinnisvarainvesteeringute õiglase väärtuse. Lõikes 53 kirjeldatud erandjuhtudel, mil üksusel ei ole võimalik kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust usaldusväärselt mõõta, avalikustab ta:








  i) | kõnealuse kinnisvarainvesteeringu kirjelduse; |
| --- | --- | --- |

e)

kinnisvarainvesteeringute õiglase väärtuse. Lõikes 53 kirjeldatud erandjuhtudel, mil üksusel ei ole võimalik kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust usaldusväärselt mõõta, avalikustab ta:

i)

kõnealuse kinnisvarainvesteeringu kirjelduse;

| ii) | selgituse, miks õiglast väärtus ei ole võimalik usaldusväärselt mõõta; ja |
| --- | --- |

ii)

selgituse, miks õiglast väärtus ei ole võimalik usaldusväärselt mõõta; ja

| iii) | kui võimalik, siis vahemiku, millesse tõenäoliselt langeksid õiglase väärtuse hinnangud. |
| --- | --- |

iii)

kui võimalik, siis vahemiku, millesse tõenäoliselt langeksid õiglase väärtuse hinnangud.

ÜLEMINEKUSÄTTED

Õiglase väärtuse mudel

| 80. | Üksus, mis on eelnevalt rakendanud IAS 40 (2000) ja valib esmakordselt mõne või kõikide kasutusrendi tingimustel rendile võetud kinnisvaraobjektide liigitamise kinnisvarainvesteeringuteks, kajastab kõnealuse valiku mõju selle perioodi jaotamata kasumi algsaldo korrigeerimisena, mil valik esmakordselt tehakse. Lisaks:








  a) | kui üksus on eelnevalt avalikult (oma finantsaruannetes või muul viisil) esitanud andmeid oma kinnisvara õiglase väärtuse kohta eelnevatel perioodidel (mõõdetud kooskõlas õiglase väärtuse mõistega IFRS 13-s), soovitatakse, kuid ei nõuta, et üksus:








  i) | korrigeeriks kõige varasema perioodi, mille kohta õiglast väärtust käsitlevad andmed esitati avalikult, jaotamata kasumi algsaldo, ja |
| --- | --- | --- | --- |

80.

a)

kui üksus on eelnevalt avalikult (oma finantsaruannetes või muul viisil) esitanud andmeid oma kinnisvara õiglase väärtuse kohta eelnevatel perioodidel (mõõdetud kooskõlas õiglase väärtuse mõistega IFRS 13-s), soovitatakse, kuid ei nõuta, et üksus:

i)

korrigeeriks kõige varasema perioodi, mille kohta õiglast väärtust käsitlevad andmed esitati avalikult, jaotamata kasumi algsaldo, ja

| ii) | korrigeeriks nende perioodide kohta esitatud võrdlusandmed ja |
| --- | --- |

ii)

korrigeeriks nende perioodide kohta esitatud võrdlusandmed ja

| b) | kui üksus ei ole eelnevalt punktis a kirjeldatud informatsiooni avalikult esitanud, ei korrigeeri üksus eelnevate perioodide võrdlusandmeid ning ta avalikustab selle asjaolu. |
| --- | --- |

b)

kui üksus ei ole eelnevalt punktis a kirjeldatud informatsiooni avalikult esitanud, ei korrigeeri üksus eelnevate perioodide võrdlusandmeid ning ta avalikustab selle asjaolu.

| 81. | Käesoleva standardiga nõutakse IAS 8-st erinevat käsitlust. IAS 8-ga nõutakse võrdlusinformatsiooni korrigeerimist, välja arvatud juhul, kui selline korrigeerimine on võimatu. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Kui üksus rakendab käesolevat standardit esmakordselt, sisaldab jaotamata kasumi algsaldo korrigeerimine ka ümberhindluse reservi hulka kuuluvate kinnisvarainvesteeringutega seotud summade ümberliigitamist. |
| --- | --- |

82.

Soetusmaksumuse mudel

| 83. | IAS 8 rakendatakse kõigi arvestusmeetodite muutuste suhtes, mida üksus teeb käesoleva standardi esmakordsel rakendamisel ja soetusmaksumuse mudeli valimisel. Arvestusmeetodite muutuste mõju hõlmab ka ümberhindluse reservi hulka kuuluvate kinnisvarainvesteeringutega seotud summade ümberliigitamist. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Paragrahvides 27–29 esitatud vahetustehingute käigus soetatud kinnisvarainvesteeringute esmase mõõtmise suhtes kohaldatavaid nõudeid rakendatakse edasiulatuvalt üksnes tulevastele tehingutele. |
| --- | --- |

84.

Äriühendused

| 84 A | 2013. aasta detsembris välja antud dokumendiga IFRSide 2011.–2013. aasta tsükli iga-aastased edasiarendused lisati paragrahvi 6 ette paragrahv 14A ja pealkiri. Üksus rakendab muudatuse omandatud kinnisvarainvesteeringutele edasiulatuvalt alates esimese perioodi algusest, mille suhtes ta selle muudatuse vastu võtab. Eelmistel perioodidel omandatud kinnisvarainvesteeringute arvestust ei korrigeerita sellest tulenevalt. Üksus võib siiski otsustada rakendada muudatuse enne esimese aruandeaasta algust (mis on jõustumiskuupäeval või pärast seda) omandatud üksikutele kinnisvarainvesteeringutele, kui teave, mis on vajalik selle muudatuse rakendamiseks nende varasemate tehingute suhtes, on üksusele kättesaadav. |
| --- | --- |

84 A

IFRS 16

| 84 B | Üksus, kes rakendab IFRS 16 ja sellega seotud käesoleva standardi muudatusi esimest korda, rakendab kasutamisõiguse esemeks oleva varana hoitava investeerimiskinnisvara suhtes IFRS 16 lisas C esitatud üleminekunõudeid. |
| --- | --- |

84 B

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 85. | Üksus rakendab käesolevat standardit 1. jaanuaril 2005 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on soovitatav. Kui üksus rakendab käesolevat standardit enne 1. jaanuari 2005 algava perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

85.

| 85 A | IAS 1-ga Finantsaruannete esitamine (parandatud 2007) muudeti kõikides IFRSides kasutatud terminoloogiat. Lisaks muudeti sellega paragrahvi 26. Üksus rakendab neid muudatusi aruandeaastate suhtes, mis algavad 1. jaanuaril 2009 või hiljem. Kui üksus rakendab standardit IAS 1 (parandatud 2007) varasema perioodi suhtes, rakenduvad need muudatused ka sellele varasemale perioodile. |
| --- | --- |

85 A

| 85 B | 2008. aasta mais avaldatud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahve 8, 9, 48, 53, 54 ja 57, jäeti välja paragrahv 22 ning lisati paragrahvid 53A ja 53B. Üksus rakendab neid muudatusi edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Üksusel on lubatud rakendada muudatusi pooleoleva kinnisvarainvesteeringu puhul alates mis tahes kuupäevast enne 1. jaanuari 2009, tingimusel et poolelioleva kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust mõõdeti sel kuupäeval. Varasem rakendamine on lubatud. Kui üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab samal ajal IAS 16 Materiaalsed põhivarad paragrahvide 5 ja 81E muudatusi. |
| --- | --- |

85 B

| 85C | IFRS 13-ga, välja antud mais 2011, muudeti õiglase väärtuse mõiste lõikes 5, muudeti lõiked 26, 29, 32, 40, 48, 53, 53B, 78–80 ja 85B ning jäeti välja lõiked 36–39, 42–47, 49, 51 ja lõike 75 punkt d. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 13. |
| --- | --- |

85C

| 85D | 2013. aasta detsembris välja antud dokumendiga IFRSide 2011.–2013. aasta tsükli iga-aastased edasiarendused lisati paragrahvi 6 ette ja paragrahvi 84 järele pealkirjad ning lisati paragrahvid 14A ja 84A. Üksus rakendab need muudatused 1. juulil 2014 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustatakse see asjaolu. |
| --- | --- |

85D

| 85E | 2014. aasta mais välja antud IFRS 15-ga Kliendilepingutest saadav tulu muudeti paragrahvi 3 punkti b ning paragrahve 9, 67 ja 70. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 15. |
| --- | --- |

85E

| 85F | 2016. aasta jaanuaris välja antud IFRS 16-ga muudeti IAS 40 rakendusala nii, et kinnisvarainvesteeringu määratlusse hõlmati nii omanikule kuuluv kinnisvarainvesteering kui ka rentniku poolt kasutamisõiguse esemeks oleva varana hoitav kinnisvara. IFRS 16-ga muudeti paragrahve 5, 7, 8, 9, 16, 20, 30, 41, 50, 53, 53A, 54, 56, 60, 61, 62, 67, 69, 74, 75, 77 ja 78, lisati paragrahvid 19A, 29A, 40A ja 84B koos seotud pealkirjadega, jäeti välja paragrahvid 3, 6, 25, 26 ja 34. Üksus rakendab neid muudatusi siis, kui ta rakendab IFRS 16. |
| --- | --- |

85F

IAS 40 (2000) TAGASIVÕTMINE

| 86. | Käesoleva standardiga asendatakse IAS 40 Kinnisvarainvesteeringud (välja antud 2000). |
| --- | --- |

86.

---

| 9.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 291/63 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 291/63

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1987,

31. oktoober 2017,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 15

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) avaldas 12. aprillil 2016 rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi IFRS 15 „Kliendilepingutest saadav müügitulu“ muudatused. Muudatuste eesmärk on selgitada mõnda nõuet ja näha ette täiendavad üleminekumeetmed standardit kohaldavate äriühingute jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) avaldas 12. aprillil 2016 rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi IFRS 15 „Kliendilepingutest saadav müügitulu“ muudatused. Muudatuste eesmärk on selgitada mõnda nõuet ja näha ette täiendavad üleminekumeetmed standardit kohaldavate äriühingute jaoks.

| (3) | Konsultatsioonides Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga (EFRAG) leidis kinnitust, et IFRS 15 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele. |
| --- | --- |

(3)

Konsultatsioonides Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga (EFRAG) leidis kinnitust, et IFRS 15 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisas muudetakse rahvusvahelise finantsaruandlusstandardit IFRS 15 „Kliendilepingutest saadav müügitulu“ vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Kõik äriühingud kohaldavad artiklis 1 osutatud muudatusi hiljemalt alates oma 1. jaanuaril 2018 või pärast seda algava esimese majandusaasta alguskuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. oktoober 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).

2

---

LISA

IFRS 15

Kliendilepingutest saadav müügitulu selgitused

IFRS 15

Kliendilepingutest saadav müügitulu muudatused

Muudetakse paragrahve 26, 27 ja 29. Paragrahve 28 ja 30 ei muudeta, kuid need on esitatud selguse huvides.

Eristatavad kaubad või teenused

| 26. | Olenevalt lepingust võivad lubatud kaubad või teenused hõlmata alljärgnevat, kuid mitte ainult:






  a) | üksuse toodetud kaupade müük (näiteks tootja laovarud); |
| --- | --- | --- |

26.

a)

üksuse toodetud kaupade müük (näiteks tootja laovarud);

| b) | üksuse ostetud kaupade edasimüük (näiteks jaemüüja kaubad); |
| --- | --- |

b)

üksuse ostetud kaupade edasimüük (näiteks jaemüüja kaubad);

| c) | üksuse ostetud õiguste saada kaupasid või teenuseid edasimüük (näiteks pileti edasimüük paragrahvides B34–B38 esitatud kirjeldusele vastava käsundiandjana tegutseva üksuse poolt); |
| --- | --- |

c)

üksuse ostetud õiguste saada kaupasid või teenuseid edasimüük (näiteks pileti edasimüük paragrahvides B34–B38 esitatud kirjeldusele vastava käsundiandjana tegutseva üksuse poolt);

| d) | lepingus kokku lepitud ülesande (või ülesannete) täitmine kliendi heaks; |
| --- | --- |

d)

lepingus kokku lepitud ülesande (või ülesannete) täitmine kliendi heaks;

| e) | teenus, mis seisneb valmisolekus kaupade või teenuste pakkumiseks (näiteks täpsustamata tarkvarauuendused, mida pakutakse siis ja sel juhul, kui need on kättesaadavad) või kaupade või teenuste kliendile tema äranägemisel kasutamiseks kättesaadavaks tegemises; |
| --- | --- |

e)

teenus, mis seisneb valmisolekus kaupade või teenuste pakkumiseks (näiteks täpsustamata tarkvarauuendused, mida pakutakse siis ja sel juhul, kui need on kättesaadavad) või kaupade või teenuste kliendile tema äranägemisel kasutamiseks kättesaadavaks tegemises;

| f) | teenus, mis seisneb teiselt osapoolelt kaupade või teenuste kliendile võõrandamise korraldamises (näiteks teise osapoole vahendajana tegutsemine, nagu on kirjeldatud paragrahvides B34–B38); |
| --- | --- |

f)

teenus, mis seisneb teiselt osapoolelt kaupade või teenuste kliendile võõrandamise korraldamises (näiteks teise osapoole vahendajana tegutsemine, nagu on kirjeldatud paragrahvides B34–B38);

| g) | õiguste andmine selliste kaupade või teenuste saamiseks tulevikus, mida klient saab edasi müüa või oma klientidele pakkuda (näiteks jaemüüjale toodet müüv üksus lubab, et ta võõrandab jaemüüjalt seda toodet ostvale isikule täiendava kauba või teenuse); |
| --- | --- |

g)

õiguste andmine selliste kaupade või teenuste saamiseks tulevikus, mida klient saab edasi müüa või oma klientidele pakkuda (näiteks jaemüüjale toodet müüv üksus lubab, et ta võõrandab jaemüüjalt seda toodet ostvale isikule täiendava kauba või teenuse);

| h) | kliendi nimel vara ehitamine, tootmine või arendamine; |
| --- | --- |

h)

kliendi nimel vara ehitamine, tootmine või arendamine;

| i) | litsentside andmine (vt paragrahvid B52–B63B) ja |
| --- | --- |

i)

litsentside andmine (vt paragrahvid B52–B63B) ja

| j) | täiendavate kaupade või teenuste ostuõiguste andmine (kui nimetatud õigused annavad kliendile varalise õiguse, nagu on kirjeldatud paragrahvides B39–B43). |
| --- | --- |

j)

täiendavate kaupade või teenuste ostuõiguste andmine (kui nimetatud õigused annavad kliendile varalise õiguse, nagu on kirjeldatud paragrahvides B39–B43).

| 27. | Kliendile lubatud kaup või teenus on eristatav, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:






  a) | kliendil on võimalik saada kaubast või teenusest kasu, kui ta kasutab seda eraldi või koos kliendile hõlpsasti kättesaadavate muude ressurssidega (st kaup või teenus on eristatav), ja |
| --- | --- | --- |

27.

a)

kliendil on võimalik saada kaubast või teenusest kasu, kui ta kasutab seda eraldi või koos kliendile hõlpsasti kättesaadavate muude ressurssidega (st kaup või teenus on eristatav), ja

| b) | üksuse lubadus võõrandada kaup või teenus kliendile on eristatav lepingu muudest lubadustest (st lubadus võõrandada kaup või teenus eristub lepingu kontekstis). |
| --- | --- |

b)

üksuse lubadus võõrandada kaup või teenus kliendile on eristatav lepingu muudest lubadustest (st lubadus võõrandada kaup või teenus eristub lepingu kontekstis).

| 28. | Kliendil on võimalik saada kaubast või teenusest kasu vastavalt paragrahvi 27 punktile a, kui kaupa või teenust saaks kasutada, tarbida, müüa utiiliväärtusest suurema summa eest või vallata mõnel muul viisil, mis tekitab majanduslikku kasu. Mõnest kaubast või teenusest on kliendil võimalik kasu saada siis, kui ta kasutab seda eraldi. Muudest kaupadest või teenustest võib klient kasu saada üksnes siis, kui ta kasutab seda koos muude hõlpsasti kättesaadavate ressurssidega. Hõlpsasti kättesaadav ressurss on eraldi (üksuse või mõne muu üksuse poolt) müüdav kaup või teenus või ressurss, mille klient on juba omandanud üksuse käest (kaasa arvatud kaubad või teenused, mille üksus on lepingu alusel juba kliendile võõrandanud) või muude tehingute või sündmuste tulemusena. Seda, kas klient võib kaubast või teenusest eraldi või koos muude hõlpsasti kättesaadavate ressurssidega kasu saada, võidakse tõendada mitmesuguste asjaoludega. Näiteks asjaolu, et üksus müüb kaupa või teenust regulaarselt eraldi, osutab sellele, et klient võib kaubast või teenusest eraldi või koos muude hõlpsasti kättesaadavate ressurssidega kasu saada. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Hinnates seda, kas üksuse lubadused võõrandada kaubad või teenused kliendile on eristatavad vastavalt paragrahvi 27 punktile b, on eesmärk määrata kindlaks, kas lepingu raames on antud lubadus võõrandada iga kõnealune kaup või teenus eraldi või võõrandada liitühik või liitühikud, mille puhul on lubatud kaubad või teenused sisendid. Asjaolud, mis osutavad, et kaks või enam lubadust võõrandada kaubad või teenused kliendile ei ole eristatavad, on muu hulgas järgmised:






  a) | üksus osutab olulisel määral teenust, mis seisneb kaupade või teenuste ühendamises lepingus kliendile lubatud muude kaupade või teenustega kaupade või teenuste paketiks, mis vastaks kliendi tellitud liitväljundile või liitväljunditele. Teisiti öeldes kasutab üksus kaupasid või teenuseid sisenditena, mille abil toodetakse või tarnitakse kliendi määratud liitväljund või liitväljundid. Liitväljund või liitväljundid võivad hõlmata rohkem kui ühte etappi, elementi või ühikut; |
| --- | --- | --- |

29.

a)

üksus osutab olulisel määral teenust, mis seisneb kaupade või teenuste ühendamises lepingus kliendile lubatud muude kaupade või teenustega kaupade või teenuste paketiks, mis vastaks kliendi tellitud liitväljundile või liitväljunditele. Teisiti öeldes kasutab üksus kaupasid või teenuseid sisenditena, mille abil toodetakse või tarnitakse kliendi määratud liitväljund või liitväljundid. Liitväljund või liitväljundid võivad hõlmata rohkem kui ühte etappi, elementi või ühikut;

| b) | üks või mitu kaupa või teenust muudavad või kohandavad oluliselt ühte või mitut muud lepingus lubatud kaupa või teenust või neid muudavad või kohandavad oluliselt üks või mitu muud lepingus lubatud kaupa või teenust; |
| --- | --- |

b)

üks või mitu kaupa või teenust muudavad või kohandavad oluliselt ühte või mitut muud lepingus lubatud kaupa või teenust või neid muudavad või kohandavad oluliselt üks või mitu muud lepingus lubatud kaupa või teenust;

| c) | kaubad või teenused on oluliselt vastastikku sõltuvad või tugevas vastastikuses seoses. Teisiti öeldes mõjutab igat kaupa või teenust oluliselt üks või mitu muud lepinguga lubatud kaupa või teenust. Näiteks mõnel juhul mõjutavad kaks või enam kaupa või teenust üksteist oluliselt, kuna üksus ei suuda täita lubadust võõrandada iga kaup või teenus sõltumatult. |
| --- | --- |

c)

kaubad või teenused on oluliselt vastastikku sõltuvad või tugevas vastastikuses seoses. Teisiti öeldes mõjutab igat kaupa või teenust oluliselt üks või mitu muud lepinguga lubatud kaupa või teenust. Näiteks mõnel juhul mõjutavad kaks või enam kaupa või teenust üksteist oluliselt, kuna üksus ei suuda täita lubadust võõrandada iga kaup või teenus sõltumatult.

| 30. | Kui lubatud kaup või teenus ei ole eristatav, liidab üksus selle kauba või teenuse muude lubatud kaupade või teenustega, kuni tekib eristatav kaupade või teenuste pakett. Mõnel juhul tekib selle tulemusena olukord, kus üksus arvestab kõiki lepingus lubatud kaupu või teenuseid ühe toimingukohustusena. |
| --- | --- |

30.

Lisas B muudetakse paragrahve B1, B34–B38, B52–B53 ja B58 ning sinna lisatakse paragrahvid B34A, B35A, B35B, B37A, B59A, B63A ja B63B. Paragrahv B57 jäetakse välja. Paragrahve B54–B56, B59 ja B60–B63 ei muudeta, kuid need on esitatud selguse huvides.

Lisa B

Rakendusjuhis

...

| B1 | Käesolev rakendusjuhis on liigendatud vastavalt järgmistele kategooriatele:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

B1

a)

...

| i) | litsentsimine (paragrahvid B52–B63B); |
| --- | --- |

i)

litsentsimine (paragrahvid B52–B63B);

| j) | ... |
| --- | --- |

j)

...

Käsundiandja ja käsundisaaja tasud

| B34 | Kui kliendile kaupade või teenuste pakkumisse on kaasatud kolmas osapool, teeb üksus kindlaks, kas tema lubaduse puhul on tegemist täitmiskohustusega, mille alusel ta peab vastavaid kaupu või teenuseid ise pakkuma (st üksus on käsundiandja), või korraldama kõnealuste kaupade või teenuste pakkumise kolmanda isiku poolt (st üksus on käsundisaaja). Üksus määrab kliendile lubatud iga kindlaksmääratud kauba või teenuse puhul kindlaks, kas ta on käsundiandja või käsundisaaja. Kindlaksmääratud kaup või teenus on kliendile tarnitav eristatav kaup või teenus (või eristatav kaupade või teenuste pakett) (vt paragrahvid 27–30). Kui kliendileping hõlmab rohkem kui ühte kindlaksmääratud kaupa või teenust, võib üksus olla mõne kindlaksmääratud kauba või teenuse puhul käsundiandja ja muude kaupade ja teenuste puhul käsundisaaja. |
| --- | --- |

B34

| B34A | Lubaduse laadi kindlaksmääramiseks (nagu on kirjeldatud paragrahvis B34) teeb üksus järgmist:






  a) | teeb kindlaks kliendile tarnitavad kindlaksmääratud kaubad või teenused (mis võib näiteks olla õigus kolmanda isiku poolt tarnitavale kaubale või teenusele (vt paragrahv 26)) ja |
| --- | --- | --- |

B34A

a)

teeb kindlaks kliendile tarnitavad kindlaksmääratud kaubad või teenused (mis võib näiteks olla õigus kolmanda isiku poolt tarnitavale kaubale või teenusele (vt paragrahv 26)) ja

| b) | hindab, kas iga kindlaksmääratud kaup või teenus on enne kõnealuse kauba või teenuse võõrandamist kliendile tema kontrolli all (nagu on kirjeldatud paragrahvis 33). |
| --- | --- |

b)

hindab, kas iga kindlaksmääratud kaup või teenus on enne kõnealuse kauba või teenuse võõrandamist kliendile tema kontrolli all (nagu on kirjeldatud paragrahvis 33).

| B35 | Üksus on käsundiandja, kui kindlaksmääratud kaup või teenus on enne kõnealuse kauba või teenuse võõrandamist kliendile tema kontrolli all. Siiski ei pruugi kindlaksmääratud kaup olla tingimata üksuse kontrolli all, kui üksus saab seadusliku omandiõiguse kõnealusele kaubale vaid lühikeseks ajaks enne seadusliku omandiõiguse üleandmist kliendile. Käsundiandjana tegutsev üksus võib täita toimingukohustuse tarnida kindlaksmääratud kaup või teenus ise või kaasata kolmanda osapoole (näiteks alltöövõtja), kes täidaks toimingukohustuse osaliselt või täies ulatuses tema nimel. |
| --- | --- |

B35

| B35A | Kui kliendile kaupade või teenuste pakkumisse on kaasatud kolmas osapool, saab käsundiandjana tegutsev üksus kontrolli järgmistest ühe üle:






  a) | kolmandalt isikult saadav kaup või muu vara, mille ta seejärel võõrandab kliendile; |
| --- | --- | --- |

B35A

a)

kolmandalt isikult saadav kaup või muu vara, mille ta seejärel võõrandab kliendile;

| b) | õigus kolmanda isiku poolt ostutavale teenusele, mis võimaldab üksusel anda kõnealusele kolmandale isikule korralduse osutada kliendile teenust üksuse nimel; |
| --- | --- |

b)

õigus kolmanda isiku poolt ostutavale teenusele, mis võimaldab üksusel anda kõnealusele kolmandale isikule korralduse osutada kliendile teenust üksuse nimel;

| c) | kolmandalt isikult saadav kaup või teenus, mille ta seejärel liidab muude kaupade või teenustega kindlaksmääratud kauba või teenuse tarnimisel kliendile. Näiteks juhul, kui üksus osutab olulisel määral teenust, mis seisneb kolmanda isiku tarnitavate kaupade või teenuste ühendamises (vt paragrahvi 29 punkt a) lepingu kohaselt kliendile lubatud kindlaksmääratud kauba või teenusega, on kindlaksmääratud kaup või teenus enne kõnealuse kauba või teenuse kliendile võõrandamist üksuse kontrolli all. See on tingitud sellest, et esiteks saab üksus kontrolli kindlaksmääratud kauba või teenuse (mis hõlmab kaupu või teenuseid kolmandatelt isikutelt) sisendite üle ja juhib nende kasutamist, et luua liitväljund, mis on kindlaksmääratud kaup või teenus. |
| --- | --- |

c)

kolmandalt isikult saadav kaup või teenus, mille ta seejärel liidab muude kaupade või teenustega kindlaksmääratud kauba või teenuse tarnimisel kliendile. Näiteks juhul, kui üksus osutab olulisel määral teenust, mis seisneb kolmanda isiku tarnitavate kaupade või teenuste ühendamises (vt paragrahvi 29 punkt a) lepingu kohaselt kliendile lubatud kindlaksmääratud kauba või teenusega, on kindlaksmääratud kaup või teenus enne kõnealuse kauba või teenuse kliendile võõrandamist üksuse kontrolli all. See on tingitud sellest, et esiteks saab üksus kontrolli kindlaksmääratud kauba või teenuse (mis hõlmab kaupu või teenuseid kolmandatelt isikutelt) sisendite üle ja juhib nende kasutamist, et luua liitväljund, mis on kindlaksmääratud kaup või teenus.

| B35B | Kui käsundiandjana tegutsev üksus täidab toimingukohustuse, kajastab see üksus müügitulu selle tasu brutosummas, mida tal on enda hinnangul õigus võõrandatud kindlaksmääratud kauba või teenuse eest saada. |
| --- | --- |

B35B

| B36 | Üksus on käsundisaaja, kui tema toimingukohustus seisneb selles, et ta korraldab kindlaksmääratud kauba või teenuse pakkumise kolmanda osapoole poolt. Kolmanda isiku tarnitud kindlaksmääratud kaup või teenus ei ole enne kõnealuse kauba või teenuse võõrandamist kliendile käsundisaajana tegutseva üksuse kontrolli all. Kui käsundisaajana tegutsev üksus täidab toimingukohustuse, kajastab ta müügitulu summas, mis vastab mis tahes teenus- või vahendustasule, mida tal on enda hinnangul õigus saada selle eest, et ta korraldab kindlaksmääratud kaupade või teenuste pakkumise kolmanda osapoole poolt. Üksuse teenus- või vahendustasu võib olla tasu netosumma, mis jääb üksusele pärast seda, kui ta on maksnud kolmandale osapoolele ära selle poolt pakutavate kaupade või teenuste eest saadud tasu. |
| --- | --- |

B36

| B37 | Seda, et kindlaksmääratud kaup või teenus on enne kõnealuse kauba või teenuse võõrandamist kliendile üksuse kontrolli all (ja seega on üksus käsundiandja) (vt paragrahv B35), osutavad muu hulgas järgmised näitajad:






  a) | põhivastutus kindlaksmääratud kauba või teenuse tarnimise lubaduse täitmise eest lasub üksusel. See hõlmab tavaliselt vastutust kindlaksmääratud kauba või teenuse vastuvõetavuse eest (näiteks põhivastutus selle eest, et kaup või teenus vastab kliendi spetsifikatsioonidele). Kui põhivastutus kindlaksmääratud kauba või teenuse tarnimise lubaduse täitmise eest lasub üksusel, võib see osutada, et kindlaksmääratud kauba või teenuse tarnimisega seotud kolmas isik tegutseb üksuse nimel; |
| --- | --- | --- |

B37

a)

põhivastutus kindlaksmääratud kauba või teenuse tarnimise lubaduse täitmise eest lasub üksusel. See hõlmab tavaliselt vastutust kindlaksmääratud kauba või teenuse vastuvõetavuse eest (näiteks põhivastutus selle eest, et kaup või teenus vastab kliendi spetsifikatsioonidele). Kui põhivastutus kindlaksmääratud kauba või teenuse tarnimise lubaduse täitmise eest lasub üksusel, võib see osutada, et kindlaksmääratud kauba või teenuse tarnimisega seotud kolmas isik tegutseb üksuse nimel;

| b) | üksusel on laorisk enne seda, kui kindlaksmääratud kaup või teenus on kliendile võõrandatud, või pärast seda, kui kontroll on läinud üle kliendile (näiteks juhul, kui kliendil on tagastamisõigus). Näiteks juhul, kui üksus omandab või kohustub omandama kindlaksmääratud kauba või teenuse enne kliendiga lepingu sõlmimist, võib see osutada, et üksus suudab enne kauba või teenuse kliendile võõrandamist kauba või teenuse kasutamist juhtida ning omandada olulises osas kõik kaubast või teenusest tulenevad järelejäänud hüved; |
| --- | --- |

b)

üksusel on laorisk enne seda, kui kindlaksmääratud kaup või teenus on kliendile võõrandatud, või pärast seda, kui kontroll on läinud üle kliendile (näiteks juhul, kui kliendil on tagastamisõigus). Näiteks juhul, kui üksus omandab või kohustub omandama kindlaksmääratud kauba või teenuse enne kliendiga lepingu sõlmimist, võib see osutada, et üksus suudab enne kauba või teenuse kliendile võõrandamist kauba või teenuse kasutamist juhtida ning omandada olulises osas kõik kaubast või teenusest tulenevad järelejäänud hüved;

| c) | üksusel on kaalutlusõigus kindlaksmääratud kauba või teenuse hinna kindlaksmääramisel. Sellise hinna määramine, mida klient kindlaksmääratud kauba või teenuse eest maksab, võib osutada, et üksus suudab kõnealuse kauba või teenuse kasutamist juhtida ning omandada olulises osas kõik järelejäänud hüved. Mõnel juhul võib siiski käsundisaajal olla kaalutlusõigus hinna määramisel. Näiteks võib käsundisaajal olla teatav paindlikkus hindade määramisel, et saada täiendavat tulu kolmanda isiku poolt klientidele kaupade või teenuste pakkumise korraldamise teenuse eest; |
| --- | --- |

c)

üksusel on kaalutlusõigus kindlaksmääratud kauba või teenuse hinna kindlaksmääramisel. Sellise hinna määramine, mida klient kindlaksmääratud kauba või teenuse eest maksab, võib osutada, et üksus suudab kõnealuse kauba või teenuse kasutamist juhtida ning omandada olulises osas kõik järelejäänud hüved. Mõnel juhul võib siiski käsundisaajal olla kaalutlusõigus hinna määramisel. Näiteks võib käsundisaajal olla teatav paindlikkus hindade määramisel, et saada täiendavat tulu kolmanda isiku poolt klientidele kaupade või teenuste pakkumise korraldamise teenuse eest;

| B37A | Paragrahvis B37 esitatud näitajad võivad kontrolli hindamisel olla rohkem või vähem asjakohased, sõltuvalt kindlaksmääratud kauba või teenuse laadist ja lepingutingimustest. Lisaks võivad erinevad näitajad anda erinevate lepingute puhul veenvamaid tõendeid. |
| --- | --- |

B37A

| B38 | Kui kolmas üksus võtab üle üksuse lepingulised toimingukohustused ja lepingulised õigused, nii et üksus ei ole enam kohustatud toimingukohustuse täitmiseks kindlaksmääratud kaupa või teenust kliendile võõrandama (st üksus ei tegutse enam käsundiandjana), ei kajasta üksus vastava toimingukohustuse kohta müügitulu. Selle asemel kaalub üksus, kas tal tuleks kajastada müügitulu toimingukohustuse eest, mis seisneb lepingu saamises teise osapoole jaoks (st kas üksus tegutseb käsundisaajana).
  ... |
| --- | --- |

B38

...

Litsentsimine

| B52 | Litsents annab kliendile õigused üksuse intellektuaalomandile. Intellektuaalomandi litsentse võidakse anda muu hulgas järgnevale:






  a) | tarkvara ja tehnoloogia; |
| --- | --- | --- |

B52

a)

tarkvara ja tehnoloogia;

| b) | linateosed, muusika ning muud meedia ja meelelahutuse vormid; |
| --- | --- |

b)

linateosed, muusika ning muud meedia ja meelelahutuse vormid;

| c) | frantsiisid ja |
| --- | --- |

c)

frantsiisid ja

| d) | patendid, kaubamärgid ja autoriõigused. |
| --- | --- |

d)

patendid, kaubamärgid ja autoriõigused.

| B53 | Lisaks lubadusele anda kliendile litsents (või litsentsid) võib üksus anda lubaduse, et ta võõrandab kliendile muid kaupu või teenuseid. Sellised lubadused võivad olla lepingus selgesõnaliselt sätestatud või eeldatud üksuse tegevustava, avaldatud põhimõtete või konkreetsete avalduste alusel (vt paragrahv 24). Kui kliendileping sisaldab lubadust anda kliendile lisaks muudele lubatud kaupadele või teenustele litsents (või litsentsid), siis rakendab klient samuti nagu muude lepinguliikide puhul paragrahve 22–30, et teha kindlaks iga lepingus sisalduv toimingukohustus. |
| --- | --- |

B53

| B54 | Kui litsentsi andmise lubadus ei ole vastavalt paragrahvidele 26–30 muudest lepingus lubatud kaupadest või teenustest eristatav, arvestab üksus litsentsi andmise lubadust ning muid lubatud kaupu või teenuseid koos ühe toimingukohustusena. Muudest lepingus lubatud kaupadest või teenustest eristamatud litsentsid on näiteks järgmised:






  a) | litsents, mis on materiaalse kauba osaks ning on lahutamatult seotud kauba toimimisega, ja |
| --- | --- | --- |

B54

a)

litsents, mis on materiaalse kauba osaks ning on lahutamatult seotud kauba toimimisega, ja

| b) | litsents, millest klient saab kasu üksnes koos sellega seotud teenusega (näiteks üksuse pakutavad internetipõhised teenused, mis annavad kliendile litsentsi alusel juurdepääsu sisule). |
| --- | --- |

b)

litsents, millest klient saab kasu üksnes koos sellega seotud teenusega (näiteks üksuse pakutavad internetipõhised teenused, mis annavad kliendile litsentsi alusel juurdepääsu sisule).

| B55 | Kui litsents ei ole eristatav, rakendab üksus paragrahve 31–38, et teha kindlaks, kas toimingukohustus (mis hõlmab lubatud litsentsi) on aja jooksul täidetav või teataval ajahetkel täidetav toimingukohustus. |
| --- | --- |

B55

| B56 | Kui litsentsi andmise lubadus on muudest lepingus lubatud kaupadest või teenustest eristatav ning seega kujutab litsentsi andmise lubadus endast eraldi toimingukohustust, teeb üksus kindlaks, kas litsents läheb kliendile üle teataval ajahetkel või aja jooksul. Seda kindlaks tehes võtab üksus arvesse, kas tema lubadus kliendile litsentsi andmise kohta seisneb olemuslikult selles, et kliendile antakse:






  a) | õigus saada juurdepääs üksuse intellektuaalomandile sellisel kujul, nagu see eksisteerib litsentsi kehtivusaja jooksul, või |
| --- | --- | --- |

B56

a)

õigus saada juurdepääs üksuse intellektuaalomandile sellisel kujul, nagu see eksisteerib litsentsi kehtivusaja jooksul, või

| b) | õigus kasutada kliendi intellektuaalomandit sellisel kujul, nagu see eksisteerib litsentsi andmise hetkel. |
| --- | --- |

b)

õigus kasutada kliendi intellektuaalomandit sellisel kujul, nagu see eksisteerib litsentsi andmise hetkel.

Üksuse lubaduse olemuse kindlakstegemine

| B57 | [Välja jäetud] |
| --- | --- |

B57

| B58 | Litsentsi andmist käsitleva üksuse lubaduse olemus seisneb lubaduses anda juurdepääs üksuse intellektuaalomandile, juhul kui kõik järgmised tingimused on täidetud:






  a) | lepingus nõutakse või kliendil on õigustatud ootus, et üksus teostab tegevusi, mis mõjutavad oluliselt intellektuaalomandit, millele klient on õigused saanud (vt paragrahvid B59 ja B59A); |
| --- | --- | --- |

B58

a)

lepingus nõutakse või kliendil on õigustatud ootus, et üksus teostab tegevusi, mis mõjutavad oluliselt intellektuaalomandit, millele klient on õigused saanud (vt paragrahvid B59 ja B59A);

| b) | litsentsiga antud õiguste tagajärjel avaldavad üksuse paragrahvi B58 punktis a osutatud tegevused kliendile otsest kasulikku või kahjulikku mõju ja |
| --- | --- |

b)

litsentsiga antud õiguste tagajärjel avaldavad üksuse paragrahvi B58 punktis a osutatud tegevused kliendile otsest kasulikku või kahjulikku mõju ja

| c) | nimetatud tegevuste tulemusena ei võõrandata tegevuste käigus kliendile kaupa või teenust (vt paragrahv 25). |
| --- | --- |

c)

nimetatud tegevuste tulemusena ei võõrandata tegevuste käigus kliendile kaupa või teenust (vt paragrahv 25).

| B59 | Tegurid, mis võivad näidata, et kliendil võib olla õigustatud ootus, et üksus teostab tegevusi, mis mõjutavad oluliselt intellektuaalomandit, hõlmavad üksuse tegevustavasid, avaldatud põhimõtteid või konkreetseid avaldusi. Üksuse ja kliendi ühine majanduslik huvi (näiteks müügipõhine litsentsitasu) seoses intellektuaalomandiga, millele klient on õigused saanud, võib samuti näidata, et kliendil võib olla õigustatud ootus, et üksus selliseid tegevusi teostab, kuid see ei ole määrava tähtsusega kriteerium. |
| --- | --- |

B59

| B59A | Üksuse tegevused mõjutavad oluliselt intellektuaalomandit, millele klient on õigused saanud, kui kehtib üks järgmistest:






  a) | kõnealused tegevused muudavad eeldatavalt oluliselt intellektuaalomandi vormi (nt ülesehitus või sisu) või funktsionaalsust (nt funktsiooni või ülesande täitmise suutlikkus) või |
| --- | --- | --- |

B59A

a)

kõnealused tegevused muudavad eeldatavalt oluliselt intellektuaalomandi vormi (nt ülesehitus või sisu) või funktsionaalsust (nt funktsiooni või ülesande täitmise suutlikkus) või

| b) | kliendi suutlikkus omandada intellektuaalomandist hüved tuleneb või sõltub olulises osas kõnealustest tegevustest. Näiteks kaubamärgist saadav hüve tuleneb või sõltub sageli üksuse pidevast tegevusest, mis toetab või säilitab intellektuaalomandi väärtust. |
| --- | --- |

b)

kliendi suutlikkus omandada intellektuaalomandist hüved tuleneb või sõltub olulises osas kõnealustest tegevustest. Näiteks kaubamärgist saadav hüve tuleneb või sõltub sageli üksuse pidevast tegevusest, mis toetab või säilitab intellektuaalomandi väärtust.

Juhul kui intellektuaalomandil, millele klient on õigused saanud, on märkimisväärne eraldiseisev funktsionaalsus, tuleneb oluline osa kõnealuse intellektuaalomandi hüvest kõnealusest funktsionaalsusest. Seega ei mõjutaks kliendi suutlikkust omandada kõnealuse intellektuaalomandi hüved oluliselt üksuse tegevused, välja arvatud juhul, kui kõnealused tegevused oluliselt muudavad intellektuaalomandi vormi või funktsionaalsust. Intellektuaalomandi liigid, millel on sageli märkimisväärne eraldiseisev funktsionaalsus, hõlmavad tarkvara, bioloogilisi koostisosasid või ravimikoostist ja valmisjärgus meediasisu (nt filmid, telesaated ja muusikasalvestised).

| B60 | Kui paragrahvis B58 esitatud tingimused on täidetud, arvestab üksus litsentsi andmist käsitlevat lubadust aja jooksul täidetava toimingukohustusena, sest klient saab ja tarbib üheaegselt hüvesid, mis tulenevad üksuse toimingust oma intellektuaalomandile juurdepääsu võimaldamisel selle toimingu ajal (vt paragrahvi 35 punkt a). Üksus rakendab paragrahve 39–45, et valida sobiv meetod, millega mõõta juurdepääsu võimaldamise toimingukohustuse täitmise edenemist. |
| --- | --- |

B60

| B61 | Kui paragrahvis B58 esitatud tingimused ei ole täidetud, seisneb üksuse lubadus selles, et ta annab õiguse kasutada oma intellektuaalomandit sellisel kujul (vormi ja funktsionaalsuse mõttes), nagu see eksisteerib kliendile litsentsi andmise hetkel. See tähendab, et klient saab litsentsi ülemineku hetkel juhtida litsentsi kasutamist ning omandada olulises osas kõik litsentsist tulenevad järelejäänud hüved. Üksus arvestab oma intellektuaalomandi kasutamise õigust andva litsentsi andmise lubadust teataval ajahetkel täidetava toimingukohustusena. Üksus rakendab paragrahvi 38, et teha kindlaks, millisel ajahetkel litsents kliendile üle läheb. Siiski ei saa intellektuaalomandi kasutamise õigust andvast litsentsist saadavat müügitulu kajastada enne perioodi, mil kliendil on võimalik litsentsi kasutada ja sellest kasu saada. Näiteks kui tarkvaralitsentsi kehtivusaeg algab enne seda, kui üksus annab kliendile (või teeb talle muul viisil kättesaadavaks) koodi, mis võimaldab kliendil tarkvara kohe kasutama hakata, ei kajasta üksus müügitulu enne selle koodi andmist (või muul viisil kättesaadavaks tegemist). |
| --- | --- |

B61

| B62 | Selle kindlaks tegemisel, kas litsentsiga antakse õigus saada juurdepääs üksuse intellektuaalomandile või õigus üksuse intellektuaalomandit kasutada, jätab üksus arvesse võtmata järgmised asjaolud:






  a) | aja, geograafilise piirkonna või kasutamisega seotud piirangud – sellised piirangud määravad kindlaks lubatud litsentsi omadused, mitte selle, kas üksus täidab oma toimingukohustust teataval ajahetkel või aja jooksul; |
| --- | --- | --- |

B62

a)

aja, geograafilise piirkonna või kasutamisega seotud piirangud – sellised piirangud määravad kindlaks lubatud litsentsi omadused, mitte selle, kas üksus täidab oma toimingukohustust teataval ajahetkel või aja jooksul;

| b) | üksuse antud kinnitused, et tal on olemas kehtiv intellektuaalomandi patent ja ta kaitseb seda patenti loata kasutamise korral – patendiõiguse kaitsmise lubadus ei ole toimingukohustus, sest patendi kaitsmisega kaitstakse üksuse intellektuaalomandi kui vara väärtust ning tagatakse kliendile kindlus, et talle antud litsents on selliste omadustega, nagu lepingus on lubatud. |
| --- | --- |

b)

üksuse antud kinnitused, et tal on olemas kehtiv intellektuaalomandi patent ja ta kaitseb seda patenti loata kasutamise korral – patendiõiguse kaitsmise lubadus ei ole toimingukohustus, sest patendi kaitsmisega kaitstakse üksuse intellektuaalomandi kui vara väärtust ning tagatakse kliendile kindlus, et talle antud litsents on selliste omadustega, nagu lepingus on lubatud.

Müügipõhine või kasutuspõhine litsentsitasu

| B63 | Olenemata paragrahvides 56–59 esitatud nõuetest, kajastab üksus intellektuaalomandi litsentsi eest lubatud müügipõhisest või kasutuspõhisest litsentsitasust saadud müügitulu alles siis, kui toimub kahest järgmisest sündmusest hilisem:






  a) | toimub järgnev müük või kasutamine ning |
| --- | --- | --- |

B63

a)

toimub järgnev müük või kasutamine ning

| b) | toimingukohustus, millele müügipõhine või kasutuspõhine litsentsitasu on osaliselt või täielikult jaotatud, on täidetud (või osaliselt täidetud). |
| --- | --- |

b)

toimingukohustus, millele müügipõhine või kasutuspõhine litsentsitasu on osaliselt või täielikult jaotatud, on täidetud (või osaliselt täidetud).

| B63A | Paragrahvi B63 kohase müügipõhise või kasutuspõhise litsentsitasu nõuet kohaldatakse juhul, kui litsentsitasu on seotud üksnes intellektuaalomandi litsentsiga või kui intellektuaalomandi litsents on peamine litsentsitasuga seotud element (näiteks võib intellektuaalomandi litsents olla peamine litsentsitasuga seotud element juhul, kui üksusel on põhjendatud ootus, et klient omistab litsentsile oluliselt rohkem väärtust kui muudele litsentsitasuga seotud kaupadele või teenustele). |
| --- | --- |

B63A

| B63B | Kui paragrahvi B63A nõue on täidetud, kajastatakse müügipõhisest või kasutuspõhisest litsentsitasust saadud müügitulu täielikult vastavalt paragrahvile B63. Kui paragrahvi B63A nõue ei ole täidetud, kohaldatakse müügipõhise või kasutuspõhise litsentsitasu suhtes paragrahvide 50–59 kohaseid muutuva tasu nõudeid. |
| --- | --- |

B63B

Lisas C muudetakse paragrahve C2, C5 ja C7 ning lisatakse paragrahvid C1B, C7A ja C8A. Paragrahve C3 ega C6 ei muudeta, kuid need on esitatud selguse huvides.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| C1B | IFRS 15 Kliendilepingutest saadav müügitulu selgitustega, mis anti välja 2016. aasta aprillis, muudeti paragrahve 26, 27, 29, B1, B34–B38, B52–B53, B58, C2, C5 ja C7, jäeti välja paragrahv B57 ning lisati paragrahvid B34A, B35A, B35B, B37A, B59A, B63A, B63B, C7A ja C8A. Üksus rakendab kõnealuseid muudatusi 1. jaanuaril 2018 või pärast seda algavate aruandeperioodide suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui üksus rakendab neid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

C1B

IFRS 15 Kliendilepingutest saadav müügitulu

ÜLEMINEKUSÄTTED

| C2 | Paragrahvides C3–C8A esitatud üleminekunõuete kohaldamisel:






  a) | tähendab esmase rakendamise kuupäev selle aruandeperioodi algust, mil üksus rakendab esmakordselt käesolevat standardit; ja |
| --- | --- | --- |

C2

Paragrahvides C3–C8A esitatud üleminekunõuete kohaldamisel:

a)

tähendab esmase rakendamise kuupäev selle aruandeperioodi algust, mil üksus rakendab esmakordselt käesolevat standardit; ja

| b) | tähendab täidetud leping lepingut, mille raames on üksus üle andnud kõik kaubad ja teenused, mis on määratletud vastavalt standarditele IAS 11 Ehituslepingud ja IAS 18 Müügitulu ning nendega seotud tõlgendustele. |
| --- | --- |

b)

tähendab täidetud leping lepingut, mille raames on üksus üle andnud kõik kaubad ja teenused, mis on määratletud vastavalt standarditele IAS 11 Ehituslepingud ja IAS 18 Müügitulu ning nendega seotud tõlgendustele.

Ehituslepingud

Müügitulu

| C3 | Üksus rakendab käesolevat standardit kasutades üht kahest järgmisest meetodist:






  a) | tagasiulatuvalt iga eelneva aruandeperioodi kohta, mis on esitatud vastavalt standardile IAS 8 Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead, rakendades paragrahvis C5 esitatud abinõusid, või |
| --- | --- | --- |

C3

Üksus rakendab käesolevat standardit kasutades üht kahest järgmisest meetodist:

a)

tagasiulatuvalt iga eelneva aruandeperioodi kohta, mis on esitatud vastavalt standardile IAS 8 Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead, rakendades paragrahvis C5 esitatud abinõusid, või

Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead

| b) | tagasiulatuvalt koos käesoleva standardi esmakordsest rakendamisest tuleneva kumulatiivse mõjuga, mida kajastatakse esmakordse rakendamise kuupäeval vastavalt paragrahvidele C7–C8. |
| --- | --- |

b)

tagasiulatuvalt koos käesoleva standardi esmakordsest rakendamisest tuleneva kumulatiivse mõjuga, mida kajastatakse esmakordse rakendamise kuupäeval vastavalt paragrahvidele C7–C8.

...

| C5 | Üksus võib kasutada üht või mitut järgmistest praktilistest abinõudest, kui ta rakendab käesolevat standardit tagasiulatuvalt vastavalt paragrahvi C3 punktile a:






  a) | täidetud lepingute puhul ei pea üksus korrigeerima lepinguid, mis:






  i) | algasid ja lõppesid sama aruandeperioodi jooksul või |
| --- | --- | --- | --- |

C5

Üksus võib kasutada üht või mitut järgmistest praktilistest abinõudest, kui ta rakendab käesolevat standardit tagasiulatuvalt vastavalt paragrahvi C3 punktile a:

a)

täidetud lepingute puhul ei pea üksus korrigeerima lepinguid, mis:

i)

algasid ja lõppesid sama aruandeperioodi jooksul või

| ii) | on täidetud lepingud varaseima esitatud perioodi alguse seisuga; |
| --- | --- |

ii)

on täidetud lepingud varaseima esitatud perioodi alguse seisuga;

| b) | muutuva tasuga täidetud lepingute puhul võib üksus kasutada tehinguhinda, mis kehtis lepingu lõppemise kuupäeval, selle asemel, et hinnata muutuva tasu summasid võrreldavatel aruandeperioodidel; |
| --- | --- |

b)

muutuva tasuga täidetud lepingute puhul võib üksus kasutada tehinguhinda, mis kehtis lepingu lõppemise kuupäeval, selle asemel, et hinnata muutuva tasu summasid võrreldavatel aruandeperioodidel;

| c) | lepingute puhul, mida muudeti enne varaseima esitatud perioodi algust, ei pea üksus tagasiulatuvalt korrigeerima lepingut seoses kõnealuste lepingumuudatustega vastavalt paragrahvidele 20–21. Selle asemel kajastab üksus kõigi selliste muudatuste kogumõju, mis on tehtud enne varaseima esitatud perioodi algust, kui ta teeb järgmist:






  i) | teeb kindlaks täidetud ja täitmata toimingukohustused; |
| --- | --- | --- |

c)

lepingute puhul, mida muudeti enne varaseima esitatud perioodi algust, ei pea üksus tagasiulatuvalt korrigeerima lepingut seoses kõnealuste lepingumuudatustega vastavalt paragrahvidele 20–21. Selle asemel kajastab üksus kõigi selliste muudatuste kogumõju, mis on tehtud enne varaseima esitatud perioodi algust, kui ta teeb järgmist:

i)

teeb kindlaks täidetud ja täitmata toimingukohustused;

| ii) | määrab kindlaks tehinguhinna ja |
| --- | --- |

ii)

määrab kindlaks tehinguhinna ja

| iii) | jaotab tehinguhinna täidetud ja täitmata toimingukohustustele; |
| --- | --- |

iii)

jaotab tehinguhinna täidetud ja täitmata toimingukohustustele;

| d) | kõikide enne esmakordse rakendamise kuupäeva esitatud aruandeperioodide puhul ei pea üksus avalikustama tehinguhinna summat, mis on jaotatud järelejäänud toimingukohustustele, ning selgitust selle kohta, millal üksus eeldab, et ta kajastab kõnealust summat müügituluna (vt paragrahv 120). |
| --- | --- |

d)

kõikide enne esmakordse rakendamise kuupäeva esitatud aruandeperioodide puhul ei pea üksus avalikustama tehinguhinna summat, mis on jaotatud järelejäänud toimingukohustustele, ning selgitust selle kohta, millal üksus eeldab, et ta kajastab kõnealust summat müügituluna (vt paragrahv 120).

| C6 | Iga paragrahvis C5 esitatud praktilise abinõu puhul, mida üksus kasutab, peab üksus seda abinõud kasutama järjepidevalt kõikides lepingutes kõikide esitatud aruandeperioodide jooksul. Lisaks peab üksus avalikustama kogu järgmise teabe:






  a) | kasutatud abinõud; ja |
| --- | --- | --- |

C6

Iga paragrahvis C5 esitatud praktilise abinõu puhul, mida üksus kasutab, peab üksus seda abinõud kasutama järjepidevalt kõikides lepingutes kõikide esitatud aruandeperioodide jooksul. Lisaks peab üksus avalikustama kogu järgmise teabe:

a)

kasutatud abinõud; ja

| b) | nii palju kui on mõistlikkuse piires võimalik, kvalitatiivne hinnang iga abinõu rakendamise hinnangulise mõju kohta. |
| --- | --- |

b)

nii palju kui on mõistlikkuse piires võimalik, kvalitatiivne hinnang iga abinõu rakendamise hinnangulise mõju kohta.

| C7 | Kui üksus otsustab rakendada käesolevat standardit tagasiulatuvalt vastavalt paragrahvi C3 punktile b, kajastab ta käesoleva standardi esmakordsest rakendamisest tuleneva kumulatiivse mõju jaotamata kasumi (või vajadusel omakapitali mõne muu komponendi) selle aruandeperioodi algsaldo korrigeerimisena, mille sisse jääb esmakordse rakendamise kuupäev. Kõnealuse üleminekumeetodi rakendamisel võib üksus otsustada rakendada käesolevat standardit tagasiulatuvalt üksnes lepingute suhtes, mis ei ole esmakordse rakendamise kuupäeva seisuga täidetud (näiteks 1. jaanuar 2018 üksuse puhul, mille aruandeaasta lõpeb 31. detsembril). |
| --- | --- |

C7

Kui üksus otsustab rakendada käesolevat standardit tagasiulatuvalt vastavalt paragrahvi C3 punktile b, kajastab ta käesoleva standardi esmakordsest rakendamisest tuleneva kumulatiivse mõju jaotamata kasumi (või vajadusel omakapitali mõne muu komponendi) selle aruandeperioodi algsaldo korrigeerimisena, mille sisse jääb esmakordse rakendamise kuupäev. Kõnealuse üleminekumeetodi rakendamisel võib üksus otsustada rakendada käesolevat standardit tagasiulatuvalt üksnes lepingute suhtes, mis ei ole esmakordse rakendamise kuupäeva seisuga täidetud (näiteks 1. jaanuar 2018 üksuse puhul, mille aruandeaasta lõpeb 31. detsembril).

| C7A | Üksus, kes rakendab käesolevat standardit tagasiulatuvalt vastavalt paragrahvi C3 punktile b, võib kasutada ka paragrahvi C5 punktis c kirjeldatud praktilist abinõu järgmistest ühe suhtes:






  a) | kõik lepingumuudatused, mis on tehtud enne varaseima esitatud perioodi algust, või |
| --- | --- | --- |

C7A

Üksus, kes rakendab käesolevat standardit tagasiulatuvalt vastavalt paragrahvi C3 punktile b, võib kasutada ka paragrahvi C5 punktis c kirjeldatud praktilist abinõu järgmistest ühe suhtes:

a)

kõik lepingumuudatused, mis on tehtud enne varaseima esitatud perioodi algust, või

| b) | kõik lepingumuudatused, mis on tehtud enne esmakordse rakendamise kuupäeva. |
| --- | --- |

b)

kõik lepingumuudatused, mis on tehtud enne esmakordse rakendamise kuupäeva.

Kui üksus kasutab kõnealust praktilist abinõu, rakendab üksus praktilist abinõu järjepidevalt kõigi lepingute puhul ja avalikustab paragrahvis C6 nõutud teabe.

...

| C8A | Üksus rakendab IFRS 15 selgitusi (vt paragrahv C1B) tagasiulatuvalt vastavalt standardile IAS 8. Muudatuste rakendamisel tagasiulatuvalt rakendab üksus muudatusi nii, nagu oleksid need esitatud standardis IFRS 15 esmakordse rakendamise kuupäeval. Seega ei rakenda üksus muudatusi aruandeperioodide ega lepingute suhtes, mille suhtes standardi IFRS 15 nõudeid vastavalt paragrahvidele C2–C8 ei rakendata. Näiteks juhul, kui üksus rakendab standardit IFRS 15 vastavalt paragrahvi C3 punktile b üksnes lepingute suhtes, mis ei ole täidetud lepingud esmakordse rakendamise kuupäeva seisuga, ei korrigeeri üksus seoses kõnealuste muudatuste mõjuga lepinguid, mis on täidetud standardi IFRS 15 esmakordse rakendamise kuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

C8A

Üksus rakendab IFRS 15 selgitusi

---

| 9.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 291/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 291/72

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1988,

3. november 2017,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 4

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (International Accounting Standards Board, IASB) avaldas 12. septembril 2016 rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 4 muudatused „Standardi IFRS 9 Finantsinstrumendid rakendamine koos standardiga IFRS 4 Kindlustuslepingud“ (IFRS 4 muudatused). Standardi IFRS 4 muudatuste eesmärk on käsitleda ajutisi tagajärgi raamatupidamisele, mis kaasnevad IFRS 9 ja uue kindlustuslepingute standardi IFRS 17 (millega asendatakse IFRS 4) erinevate jõustumiskuupäevadega. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (International Accounting Standards Board, IASB) avaldas 12. septembril 2016 rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 4 muudatused „Standardi IFRS 9 Finantsinstrumendid rakendamine koos standardiga IFRS 4 Kindlustuslepingud“ (IFRS 4 muudatused). Standardi IFRS 4 muudatuste eesmärk on käsitleda ajutisi tagajärgi raamatupidamisele, mis kaasnevad IFRS 9 ja uue kindlustuslepingute standardi IFRS 17 (millega asendatakse IFRS 4) erinevate jõustumiskuupäevadega.

| (3) | IFRS 9 eesmärk on parandada finantsinstrumentide aruandlust, lahendades selles valdkonnas finantskriisi ajal tekkinud probleeme. Eelkõige võetakse standardis IFRS 9 arvesse G20 üleskutset liikuda finantsvaradelt oodatava kahju kajastamisel rohkem tulevikku suunatud mudeli suunas. |
| --- | --- |

(3)

IFRS 9 eesmärk on parandada finantsinstrumentide aruandlust, lahendades selles valdkonnas finantskriisi ajal tekkinud probleeme. Eelkõige võetakse standardis IFRS 9 arvesse G20 üleskutset liikuda finantsvaradelt oodatava kahju kajastamisel rohkem tulevikku suunatud mudeli suunas.

| (4) | IFRS 4 muudatused võimaldavad valdavalt kindlustustegevusega tegelevatel üksustel lükata standardi IFRS 9 jõustumiskuupäev edasi 1. jaanuarile 2021. Edasilükkamine tähendab, et asjaomased üksused võivad jätkata aruannete esitamist vastavalt kehtivale rahvusvahelisele raamatupidamisstandardile 39 (IAS 39) Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine. Samuti võimaldavad IFRS 4 muudatused neil üksustel, kes sõlmivad kindlustuslepinguid, kõrvaldada kasumist või kahjumist osa täiendavatest raamatupidamislikest vastuoludest ja ajutisest volatiilsusest, mis võivad ilmneda standardi IFRS 9 rakendamisel enne standardi IFRS 17 rakendamist. |
| --- | --- |

(4)

IFRS 4 muudatused võimaldavad valdavalt kindlustustegevusega tegelevatel üksustel lükata standardi IFRS 9 jõustumiskuupäev edasi 1. jaanuarile 2021. Edasilükkamine tähendab, et asjaomased üksused võivad jätkata aruannete esitamist vastavalt kehtivale rahvusvahelisele raamatupidamisstandardile 39 (IAS 39) Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine. Samuti võimaldavad IFRS 4 muudatused neil üksustel, kes sõlmivad kindlustuslepinguid, kõrvaldada kasumist või kahjumist osa täiendavatest raamatupidamislikest vastuoludest ja ajutisest volatiilsusest, mis võivad ilmneda standardi IFRS 9 rakendamisel enne standardi IFRS 17 rakendamist.

| (5) | Olles konsulteerinud Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga, leiab komisjon, et IFRS 4 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele. |
| --- | --- |

(5)

Olles konsulteerinud Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga, leiab komisjon, et IFRS 4 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele.

| (6) | Komisjon leiab aga, et IFRS 4 muudatused ei ole piisavalt laia ulatusega, et vastata liidu kõigi oluliste kindlustusettevõtjate vajadustele. Eelkõige ei oleks IFRS 9 kohaldamise edasilükkamine võimalik finantskonglomeraatide kindlustussektoril, mis võib selle panna ebasoodsasse konkurentsiolukorda. Seega peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ (3) kohaldamisalasse kuuluvate finantskonglomeraatide kindlustussektoril olema lubatud lükata IFRS 9 kohaldamine edasi 1. jaanuarile 2021. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon leiab aga, et IFRS 4 muudatused ei ole piisavalt laia ulatusega, et vastata liidu kõigi oluliste kindlustusettevõtjate vajadustele. Eelkõige ei oleks IFRS 9 kohaldamise edasilükkamine võimalik finantskonglomeraatide kindlustussektoril, mis võib selle panna ebasoodsasse konkurentsiolukorda. Seega peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ (3) kohaldamisalasse kuuluvate finantskonglomeraatide kindlustussektoril olema lubatud lükata IFRS 9 kohaldamine edasi 1. jaanuarile 2021.

| (7) | IFRS 9 kohaldamise edasilükkamine konglomeraadi kindlustussektoris tähendaks, et ühes ja samas finantskonglomeraadis kohaldatakse kaht erinevat raamatupidamisstandardit, mis võiks luua võimalusi raamatupidamisarbitraažiks ja samuti põhjustada investorite jaoks raskusi konsolideeritud finantsaruannetest arusaamisel. Seega tuleks edasilükkamisele seada teatavad tingimused. Selleks et vältida grupisisest finantsinstrumentide ülekandmist ühest sektorist teise soodsama arvestusliku käsitluse ärakasutamise eesmärgil, tuleks kohaldada ajutist finantsinstrumentide ülekandmise keeldu, välja arvatud selliste finantsinstrumentide puhul, mida mõõdetakse õiglases väärtuses koos õiglase väärtuse muutuste kajastamisega kasumiaruandes. Ülekandmise keeld peaks kehtima ainult selliste finantsinstrumentide puhul, mis vastavad ülekandva üksuse kontodel kajastamise lõpetamise kriteeriumidele. See keeld ei tohiks kehtida gruppi kuuluva üksuse emiteeritud finantsinstrumentidele, kuna konglomeraadi konsolideeritud raamatupidamisaruannetes elimineeritakse grupisisesed finantsinstrumentide osalused. |
| --- | --- |

(7)

IFRS 9 kohaldamise edasilükkamine konglomeraadi kindlustussektoris tähendaks, et ühes ja samas finantskonglomeraadis kohaldatakse kaht erinevat raamatupidamisstandardit, mis võiks luua võimalusi raamatupidamisarbitraažiks ja samuti põhjustada investorite jaoks raskusi konsolideeritud finantsaruannetest arusaamisel. Seega tuleks edasilükkamisele seada teatavad tingimused. Selleks et vältida grupisisest finantsinstrumentide ülekandmist ühest sektorist teise soodsama arvestusliku käsitluse ärakasutamise eesmärgil, tuleks kohaldada ajutist finantsinstrumentide ülekandmise keeldu, välja arvatud selliste finantsinstrumentide puhul, mida mõõdetakse õiglases väärtuses koos õiglase väärtuse muutuste kajastamisega kasumiaruandes. Ülekandmise keeld peaks kehtima ainult selliste finantsinstrumentide puhul, mis vastavad ülekandva üksuse kontodel kajastamise lõpetamise kriteeriumidele. See keeld ei tohiks kehtida gruppi kuuluva üksuse emiteeritud finantsinstrumentidele, kuna konglomeraadi konsolideeritud raamatupidamisaruannetes elimineeritakse grupisisesed finantsinstrumentide osalused.

| (8) | IFRS 9 kohaldamise edasilükkamine on oma lähenemisviisilt kooskõlas standardiga IFRS 4, mille kohaselt kindlustusgruppidel on lubatud konsolideerida tütarettevõtjaid ilma, et kindlustuskohustiste mõõtmisel viidaks tütarettevõtja kohalikud üldtunnustatud arvestusmeetodid kooskõlla ülejäänud grupis kasutatavate arvestusmeetoditega. Kuigi erinevate arvestusmeetodite kasutamine võib vähendada finantsaruannete arusaadavust, on finantsaruannete kasutajad juba kursis IAS 39 kohase finantsaruandlusega ja edasilükkamist rakendatakse piiratud aja jooksul. Edasilükkamise tingimused peaksid ka kõiki selliseid kahtlusi leevendama. |
| --- | --- |

(8)

IFRS 9 kohaldamise edasilükkamine on oma lähenemisviisilt kooskõlas standardiga IFRS 4, mille kohaselt kindlustusgruppidel on lubatud konsolideerida tütarettevõtjaid ilma, et kindlustuskohustiste mõõtmisel viidaks tütarettevõtja kohalikud üldtunnustatud arvestusmeetodid kooskõlla ülejäänud grupis kasutatavate arvestusmeetoditega. Kuigi erinevate arvestusmeetodite kasutamine võib vähendada finantsaruannete arusaadavust, on finantsaruannete kasutajad juba kursis IAS 39 kohase finantsaruandlusega ja edasilükkamist rakendatakse piiratud aja jooksul. Edasilükkamise tingimused peaksid ka kõiki selliseid kahtlusi leevendama.

| (9) | IFRS 9 kohaldamise edasilükkamine finantskonglomeraadi kindlustussektori puhul peaks olema ajaliselt piiratud, kuna on tähtis, et kõnealuse standardiga tehtud parandused jõustuksid võimalikult kiiresti, ja kuna IFRS 17 jõustumiskuupäev on 1. jaanuar 2021. |
| --- | --- |

(9)

IFRS 9 kohaldamise edasilükkamine finantskonglomeraadi kindlustussektori puhul peaks olema ajaliselt piiratud, kuna on tähtis, et kõnealuse standardiga tehtud parandused jõustuksid võimalikult kiiresti, ja kuna IFRS 17 jõustumiskuupäev on 1. jaanuar 2021.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisas muudetakse IFRS 4 Kindlustuslepingud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 punktis 14 määratletud finantskonglomeraat võib otsustada, et mitte ükski sellesse kuuluv üksus, mis tegutseb kindlustussektoris kõnealuse direktiivi artikli 2 punkti 8 alapunkti b tähenduses, ei rakenda enne 1. jaanuari 2021 algavate majandusaastate konsolideeritud finantsaruannete puhul standardit IFRS 9, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | pärast 29. novembrit 2017 ei kanta finantskonglomeraadi kindlustussektorist selle ühtegi muusse sektorisse üle mitte ühtegi finantsinstrumenti, välja arvatud sellised finantsinstrumendid, mida mõõdetakse õiglases väärtuses koos õiglase väärtuse muutuste kajastamisega kasumiaruandes mõlema sellises ülekandmises osaleva sektori poolt; |
| --- | --- |

a)

pärast 29. novembrit 2017 ei kanta finantskonglomeraadi kindlustussektorist selle ühtegi muusse sektorisse üle mitte ühtegi finantsinstrumenti, välja arvatud sellised finantsinstrumendid, mida mõõdetakse õiglases väärtuses koos õiglase väärtuse muutuste kajastamisega kasumiaruandes mõlema sellises ülekandmises osaleva sektori poolt;

| b) | finantskonglomeraat näitab konsolideeritud finantsaruannetes ära, millised gruppi kuuluvad kindlustusettevõtjad rakendavad standardit IAS 39; |
| --- | --- |

b)

finantskonglomeraat näitab konsolideeritud finantsaruannetes ära, millised gruppi kuuluvad kindlustusettevõtjad rakendavad standardit IAS 39;

| c) | standardiga IFRS 7 nõutav avalikustatav teave esitatakse kindlustussektori kohta eraldi vastavalt standardile IAS 39 ja ülejäänud grupi kohta vastavalt standardile IFRS 9. |
| --- | --- |

c)

standardiga IFRS 7 nõutav avalikustatav teave esitatakse kindlustussektori kohta eraldi vastavalt standardile IAS 39 ja ülejäänud grupi kohta vastavalt standardile IFRS 9.

Artikkel 3

1.   Kõik ettevõtted peavad kohaldama artiklis 1 osutatud muudatusi alates oma 1. jaanuaril 2018 või pärast seda algava esimese majandusaasta alguskuupäevast.

2.   Samas võib finantskonglomeraat otsustada, et ta kohaldab artiklis 1 osutatud muudatusi vastavalt artiklis 2 sätestatud tingimustele alates oma 1. jaanuaril 2018 või pärast seda algava esimese majandusaasta alguskuupäevast.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. november 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1).

3

---

LISA

Standardi IFRS 9 Finantsinstrumendid rakendamine koos standardiga IFRS 4 Kindlustuslepingud

(IFRS 4 muudatused)

IFRS 4 Kindlustuslepingud

muudatused

Muudetakse paragrahvi 3.

RAKENDUSALA

...

| 3. | Käesolev IFRS ei käsitle muid kindlustusandjate arvestuse aspekte, nagu näiteks kindlustusandjate finantsvarade ja kindlustusandjate poolt väljastatud finantskohustiste arvestus (vt IAS 32 Finantsinstrumendid: esitamine, IFRS 7 ja IFRS 9 Finantsinstrumendid), välja arvatud järgnev:






  a) | paragrahviga 20A lubatakse konkreetsetele nõuetele vastavatel kindlustusandjatel kasutada ajutist erandit IFRS 9-st; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

paragrahviga 20A lubatakse konkreetsetele nõuetele vastavatel kindlustusandjatel kasutada ajutist erandit IFRS 9-st;

| b) | paragrahviga 35B lubatakse kindlustusandjatel kohaldada määratletud finantsvarade suhtes kattuvusel põhinevat lähenemisviisi ja |
| --- | --- |

b)

paragrahviga 35B lubatakse kindlustusandjatel kohaldada määratletud finantsvarade suhtes kattuvusel põhinevat lähenemisviisi ja

| c) | paragrahviga 45 lubatakse kindlustusandjatel teatud tingimustel liigitada oma finantsvarad osaliselt või täies mahus ümber, nii et varasid mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. |
| --- | --- |

c)

paragrahviga 45 lubatakse kindlustusandjatel teatud tingimustel liigitada oma finantsvarad osaliselt või täies mahus ümber, nii et varasid mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande.

...

Muudetakse paragrahvi 5.

...

| 5. | Viitamise hõlbustamiseks käsitleb käesolev IFRS kindlustusandjana igasugust üksust, mis väljastab kindlustuslepingu, olenemata sellest, kas väljaandjat peetakse kindlustusandjaks juriidilisel või järelevalvelisel eesmärgil. Paragrahvi 3 punktides a ja b, paragrahvides 20A–20Q, 35B–35N, 39B–39M ja 46–49 esinevaid viiteid kindlustusandjale loetakse nii, nagu osutaksid nad ka valikulist kasumiosalust sisaldavate finantsinstrumentide emitentidele.
  ... |
| --- | --- |

5.

...

Paragrahvide 20, 20K ja 20N alla lisatakse uued pealkirjad. Lisatakse uued paragrahvid 20A–20Q.

KAJASTAMINE JA MÕÕTMINE

...

Ajutine erand IFRS 9-st

| 20A | IFRS 9 käsitleb finantsinstrumentide arvestust ja seda rakendatakse 1. jaanuaril 2018 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Ent kindlustusandjatele, kes vastavad paragrahvi 20B kriteeriumidele, nähakse käesoleva IFRSiga ette ajutine erand, millega sellisel kindlustusandjal on lubatud, kuid tal ei ole kohustust kohaldada enne 1. jaanuari 2021 alanud aruandeaastate suhtes mitte standardit IFRS 9, vaid standardit IAS 39 Finantsinstrumendid: Kajastamine ja mõõtmine. Kindlustusandja, kes rakendab IFRS 9 kohast ajutist erandit, peab:








  a) | kasutama IFRS 9 nõudeid, mida on vaja käesoleva IFRSi paragrahvides 39B–39J nõutud teabe avalikustamiseks ja |
| --- | --- | --- |

20A

a)

kasutama IFRS 9 nõudeid, mida on vaja käesoleva IFRSi paragrahvides 39B–39J nõutud teabe avalikustamiseks ja

| b) | rakendama oma finantsinstrumentide suhtes kõiki muid asjakohaseid IFRSe, välja arvatud käesoleva IFRSi paragrahvides 20A–20Q, 39B–39J ja 46–47 kirjeldatud juhtudel. |
| --- | --- |

b)

rakendama oma finantsinstrumentide suhtes kõiki muid asjakohaseid IFRSe, välja arvatud käesoleva IFRSi paragrahvides 20A–20Q, 39B–39J ja 46–47 kirjeldatud juhtudel.

| 20B | Kindlustusandja võib kohaldada ajutist erandit IFRS 9st ainult sel juhul, kui:








  a) | ta ei ole eelnevalt rakendanud mitte ühtegi IFRS 9 versiooni, (1)
  välja arvatud IFRS 9 paragrahvi 5.7.1 punkti c, paragrahvide 5.7.7–5.7.9, 7.2.14 ja B5.7.5–B5.7.20 nõudeid õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantskohustiste kasumi ja kahjumi esitamise kohta ja |
| --- | --- | --- |

20B

a)

ta ei ole eelnevalt rakendanud mitte ühtegi IFRS 9 versiooni, (1)
  välja arvatud IFRS 9 paragrahvi 5.7.1 punkti c, paragrahvide 5.7.7–5.7.9, 7.2.14 ja B5.7.5–B5.7.20 nõudeid õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantskohustiste kasumi ja kahjumi esitamise kohta ja

| b) | aastaaruandekuupäeval, mis eelneb vahetult 1. aprillile 2016 või paragrahvi 20G kohasel järgneval aastaaruandekuupäeval on tema tegevus eelkõige seotud kindlustusega, nagu on kirjeldatud lõikes 20D. |
| --- | --- |

b)

aastaaruandekuupäeval, mis eelneb vahetult 1. aprillile 2016 või paragrahvi 20G kohasel järgneval aastaaruandekuupäeval on tema tegevus eelkõige seotud kindlustusega, nagu on kirjeldatud lõikes 20D.

| 20C | Kindlustusandja, kes rakendab ajutist erandit IFRS 9st, võib otsustada, et ta kohaldab ainult IFRS 9 paragrahvi 5.7.1 punkti c, paragrahvide 5.7.7–5.7.9, 7.2.14 ja B5.7.5–B5.7.20 nõudeid seoses õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantskohustiste kasumi ja kahjumi esitamisega. Kui kindlustusandja otsustab nimetatud nõudeid rakendada, kohaldab ta IFRS 9 asjaomaseid üleminekusätteid, avalikustab nimetatud nõuete kohaldamise ja esitab jooksvalt seonduva avalikustamisele kuuluva teabe, nagu on ette nähtud IFRS 7 (muudetud IFRS 9ga (2010)) paragrahvidega 10–11. |
| --- | --- |

20C

| 20D | Kindlustusandja tegevus on eelkõige seotud kindlustusega ainult sel juhul, kui:






  a) | käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvatest lepingutest tulenevate kohustiste bilansiline väärtus, mis hõlmab käesoleva IFRSi paragrahvide 7–12 kohaselt kindlustuslepingutest lahtiseotud deposiitosi või tuletisinstrumendi tunnustega väärtpabereid, on võrreldes kõigi tema kohustiste bilansilise väärtuse kogusummaga märkimisväärne ja |
| --- | --- | --- |

20D

a)

käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvatest lepingutest tulenevate kohustiste bilansiline väärtus, mis hõlmab käesoleva IFRSi paragrahvide 7–12 kohaselt kindlustuslepingutest lahtiseotud deposiitosi või tuletisinstrumendi tunnustega väärtpabereid, on võrreldes kõigi tema kohustiste bilansilise väärtuse kogusummaga märkimisväärne ja

| b) | kindlustusega seonduvate kohustiste (vt paragrahv 20E) bilansilise väärtuse kogusumma osakaal kõigi tema kohustiste bilansilise väärtuse kogusummas on:






  i) | üle 90 protsendi või |
| --- | --- | --- |

b)

kindlustusega seonduvate kohustiste (vt paragrahv 20E) bilansilise väärtuse kogusumma osakaal kõigi tema kohustiste bilansilise väärtuse kogusummas on:

i)

üle 90 protsendi või

| ii) | 90 protsenti või alla selle, aga üle 80 protsendi ja kindlustusandja ei tegutse märkimisväärses ulatuses kindlustusega mitteseotud valdkonnas (vt paragrahv 20F). |
| --- | --- |

ii)

90 protsenti või alla selle, aga üle 80 protsendi ja kindlustusandja ei tegutse märkimisväärses ulatuses kindlustusega mitteseotud valdkonnas (vt paragrahv 20F).

| 20E | Paragrahvi 20D punkti b kohaldamisel kuuluvad kindlustusega seotud kohustiste hulka:






  a) | käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvatest lepingutest tulenevad kohustised, nagu on kirjeldatud paragrahvi 20D punktis a, |
| --- | --- | --- |

20E

a)

käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvatest lepingutest tulenevad kohustised, nagu on kirjeldatud paragrahvi 20D punktis a,

| b) | IAS 39 kohaselt õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad kohustised, mis tulenevad mitte-tuletisinstrumentidest investeerimislepingutest (sealhulgas need õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad kohustised, mille suhtes kindlustusandja on kohaldanud IFRS 9 kasumite ja kahjumite esitamise nõudeid (vt paragrahvi 20B punkt a ja paragrahv 20C)) ja |
| --- | --- |

b)

IAS 39 kohaselt õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande mõõdetavad kohustised, mis tulenevad mitte-tuletisinstrumentidest investeerimislepingutest (sealhulgas need õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad kohustised, mille suhtes kindlustusandja on kohaldanud IFRS 9 kasumite ja kahjumite esitamise nõudeid (vt paragrahvi 20B punkt a ja paragrahv 20C)) ja

| c) | kohustised, mis tulenevad sellest, et kindlustusandja väljastab punktides a ja b osutatud lepinguid või täidab nendega seotud kohustusi. Selliste kohustiste hulka kuuluvad näiteks sellistest lepingutest ja neid lepinguid tagavatest varadest tulenevate riskide maandamiseks kasutatud tuletisinstrumendid, asjaomased maksukohustised, nagu edasilükkunud tulumaksu kohustised sellistest lepingutest tulenevate kohustiste maksustavatelt ajutistelt erinevustelt, ja emiteeritud võlainstrumendid, mis kuuluvad kindlustusandja regulatiivse kapitali hulka. |
| --- | --- |

c)

kohustised, mis tulenevad sellest, et kindlustusandja väljastab punktides a ja b osutatud lepinguid või täidab nendega seotud kohustusi. Selliste kohustiste hulka kuuluvad näiteks sellistest lepingutest ja neid lepinguid tagavatest varadest tulenevate riskide maandamiseks kasutatud tuletisinstrumendid, asjaomased maksukohustised, nagu edasilükkunud tulumaksu kohustised sellistest lepingutest tulenevate kohustiste maksustavatelt ajutistelt erinevustelt, ja emiteeritud võlainstrumendid, mis kuuluvad kindlustusandja regulatiivse kapitali hulka.

| 20F | Kindlustusandja, kes hindab paragrahvi 20D punkti b alapunkti ii kohaldamise eesmärgil seda, kas ta tegutseb märkimisväärses ulatuses kindlustusega mitteseotud valdkonnas, võtab arvesse:






  a) | ainult sellist tegevust, millega seoses ta võib teenida tulusid ja kanda kulusid ja |
| --- | --- | --- |

20F

a)

ainult sellist tegevust, millega seoses ta võib teenida tulusid ja kanda kulusid ja

| b) | kvantitatiivseid või kvalitatiivseid tegureid (või mõlemaid), sealhulgas avalikult kättesaadavat teavet, nagu näiteks tegevusalade klassifikatsiooni, mida finantsaruannete kasutajad kindlustusandja suhtes kohaldavad. |
| --- | --- |

b)

kvantitatiivseid või kvalitatiivseid tegureid (või mõlemaid), sealhulgas avalikult kättesaadavat teavet, nagu näiteks tegevusalade klassifikatsiooni, mida finantsaruannete kasutajad kindlustusandja suhtes kohaldavad.

| 20G | Paragrahvi 20B punkti b kohaselt peab üksus hindama, kas ta vastab IFRS 9-st ajutise erandi tegemise kriteeriumidele aastaaruandekuupäeval, mis eelneb vahetult 1. aprillile 2016. Pärast seda kuupäeva:






  a) | hindab IFRS 9-st ajutise erandi tegemise kriteeriumidele eelnevalt vastanud üksus uuesti seda, kas tema tegevus on järgmise aastaaruandekuupäeva seisuga ennekõike seotud kindlustusega, aga ainult sel juhul, kui tema tegevuses on nimetatud kuupäeval lõppenud aruandeaasta jooksul toimunud paragrahvides 20H–20I kirjeldatud muutus. |
| --- | --- | --- |

20G

a)

hindab IFRS 9-st ajutise erandi tegemise kriteeriumidele eelnevalt vastanud üksus uuesti seda, kas tema tegevus on järgmise aastaaruandekuupäeva seisuga ennekõike seotud kindlustusega, aga ainult sel juhul, kui tema tegevuses on nimetatud kuupäeval lõppenud aruandeaasta jooksul toimunud paragrahvides 20H–20I kirjeldatud muutus.

| b) | on üksusel, mis ei vastanud eelnevalt IFRS 9-st ajutise erandi tegemise kriteeriumidele, lubatud uuesti hinnata seda, kas tema tegevus on 31. detsembrist 2018. varasema järgmise aastaaruandekuupäeva seisuga ennekõike seotud kindlustusega, aga ainult sel juhul, kui tema tegevuses on nimetatud kuupäeval lõppenud aruandeaasta jooksul toimunud paragrahvides 20H–20I kirjeldatud muutus. |
| --- | --- |

b)

on üksusel, mis ei vastanud eelnevalt IFRS 9-st ajutise erandi tegemise kriteeriumidele, lubatud uuesti hinnata seda, kas tema tegevus on 31. detsembrist 2018. varasema järgmise aastaaruandekuupäeva seisuga ennekõike seotud kindlustusega, aga ainult sel juhul, kui tema tegevuses on nimetatud kuupäeval lõppenud aruandeaasta jooksul toimunud paragrahvides 20H–20I kirjeldatud muutus.

| 20H | Paragrahvi 20G kohaldamisel tähendab muutus üksuse tegevuses järgmist muutust:






  a) | selle on väliste või sisemiste muutuste tulemusel kindlaks määranud üksuse tippjuhtkond, |
| --- | --- | --- |

20H

a)

selle on väliste või sisemiste muutuste tulemusel kindlaks määranud üksuse tippjuhtkond,

| b) | see on üksuse tehingute seisukohast oluline ja |
| --- | --- |

b)

see on üksuse tehingute seisukohast oluline ja

| c) | see on välistele isikutele tõendatav. |
| --- | --- |

c)

see on välistele isikutele tõendatav.

Selline muutus toimub seega üksnes siis, kui üksus kas alustab tema tehingute seisukohast olulise tegevusega või lõpetab selle või siis muudab märkimisväärselt mõne oma tegevusvaldkonna ulatust, näiteks juhul, kui üksus on omandanud, kõrvaldanud või lõpetanud ärivaldkonna.

| 20I | Seega toimub paragrahvis 20H kirjeldatud muutusi üksuse tegevuses eeldatavalt äärmiselt harva. Paragrahvi 20G kohaldamisel ei loeta muutuseks üksuse tegevuses järgmist:






  a) | muudatus üksuse rahastamisstruktuuris, mis iseenesest ei mõjuta tegevust, millega seoses üksus teenib tulu ja kannab kulusid. |
| --- | --- | --- |

20I

a)

muudatus üksuse rahastamisstruktuuris, mis iseenesest ei mõjuta tegevust, millega seoses üksus teenib tulu ja kannab kulusid.

| b) | üksuse kavatsus müüa ärivaldkond, isegi kui varad ja kohustised on IFRS 5 Müügiks hoitavad põhivarad ja lõpetatud tegevusvaldkonnad kohaldades klassifitseeritud müügiks hoitavateks. Kavatsus ärivaldkond müüa võib üksuse tegevust muuta ja tingida hilisemal ajahetkel uue hindamise, ent see ei ole veel mõjutanud finantsseisundi aruandes kajastatud kohustisi. |
| --- | --- |

b)

üksuse kavatsus müüa ärivaldkond, isegi kui varad ja kohustised on IFRS 5 Müügiks hoitavad põhivarad ja lõpetatud tegevusvaldkonnad kohaldades klassifitseeritud müügiks hoitavateks. Kavatsus ärivaldkond müüa võib üksuse tegevust muuta ja tingida hilisemal ajahetkel uue hindamise, ent see ei ole veel mõjutanud finantsseisundi aruandes kajastatud kohustisi.

| 20J | Kui uue hindamise tulemusena (vt paragrahvi 20G punkt a) ei vasta üksus enam IFRS 9-st ajutise erandi tegemise kriteeriumidele, on üksusel lubatud jätkata IFRS 9-st ajutise erandi rakendamist ainult selle aruandeaasta lõpuni, mis algas vahetult pärast nimetatud uuestihindamist. Igal juhul peab üksus rakendama IFRS 9 aruandeaastate suhtes, mis algavad 1. jaanuaril 2021 või hiljem. Näiteks kui üksus tuvastab paragrahvi 20G punkti a kohaldades, et ta ei vasta enam IFRS 9-st ajutise erandi tegemise kriteeriumidele 31. detsembril 2018, mis on tema aruandeaasta lõpp, on sellisel üksusel lubatud jätkata IFRS 9-st ajutise erandi rakendamist ainult 31. detsembrini 2019. |
| --- | --- |

20J

| 20K | Kindlustusandja, kes on eelnevalt otsustanud rakendada ajutist erandit IFRS 9-st, võib mis tahes järgneva aruandeaasta alguses teha tühistamatu otsuse rakendada IFRS 9. |
| --- | --- |

20K

Esmakordne kasutuselevõtja

| 20L | IFRS 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt kohane esmakordne kasutuselevõtja võib paragrahvis 20A kirjeldatud ajutist erandit IFRS 9-st rakendada ainult juhul, kui ta vastab paragrahvis 20B kirjeldatud kriteeriumidele. Paragrahvi 20B punkti b kohaldamisel kasutab esmakordne kasutuselevõtja bilansilisi väärtusi, mis on kindlaks määratud, rakendades IFRSi nimetatud paragrahvis sätestatud kuupäeval. |
| --- | --- |

20L

| 20M | IFRS 1 sisaldab esmakordsele kasutuselevõtjale kehtivaid nõudeid ja vabastusi. Nimetatud nõuded ja vabastused (näiteks IFRS 1 paragrahvid D16–D17) ei ole ülimuslikud käesoleva IFRSi paragrahvides 20A–20Q ja 39B–39J sätestatud nõuete suhtes. Näiteks ei ole IFRS 1s sisalduvad nõuded ja vabastused ülimuslikud nõude suhtes, et esmakordne kasutuselevõtja peab IFRS 9-st ajutise erandi rakendamiseks vastama lõikes 20L sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

20M

| 20N | Esmakordne kasutuselevõtja, kes avalikustab paragrahvidega 39B–39J nõutud teabe, kasutab IFRS 1s sätestatud nõudeid ja vabastusi, mis on asjakohased nimetatud teabe esitamiseks vajalike hindamiste läbiviimiseks. |
| --- | --- |

20N

Ajutine erand IAS 28 erinõuetest

| 20O | IAS 28 Investeeringud sidusettevõtetesse ja ühisettevõtetesse paragrahvide 35–36 kohaselt peab üksus kapitaliosaluse meetodi kasutamisel rakendama ühtseid arvestusmeetodeid. Üksusel on siiski lubatud, ent tal ei ole kohustust, säilitada aruandeaastatel, mis algavad enne 1. jaanuari 2021, sidus- või ühisettevõtja rakendatavad spetsiifilised arvestusmeetodid järgneval viisil:






  a) | üksus rakendab IFRS 9, aga sidus- või ühisettevõtja rakendab ajutist erandit IFRS 9st või |
| --- | --- | --- |

20O

a)

üksus rakendab IFRS 9, aga sidus- või ühisettevõtja rakendab ajutist erandit IFRS 9st või

| b) | üksus rakendab ajutist erandit IFRS 9st, aga sidus- või ühisettevõtja rakendab IFRS 9. |
| --- | --- |

b)

üksus rakendab ajutist erandit IFRS 9st, aga sidus- või ühisettevõtja rakendab IFRS 9.

| 20P | Kui üksus kasutab sidus- ja ühisettevõtjatesse tehtud investeeringute arvestamisel kapitaliosaluse meetodit:






  a) | kui finantsaruannetes, mida kasutati sidus- või ühisettevõtjate suhtes kapitaliosaluse meetodi kohaldamiseks (pärast kõikide üksusepoolsete korrektsioonide kajastamist), rakendati eelnevalt IFRS 9, tuleb jätkata IFRS 9 rakendamist. |
| --- | --- | --- |

20P

a)

kui finantsaruannetes, mida kasutati sidus- või ühisettevõtjate suhtes kapitaliosaluse meetodi kohaldamiseks (pärast kõikide üksusepoolsete korrektsioonide kajastamist), rakendati eelnevalt IFRS 9, tuleb jätkata IFRS 9 rakendamist.

| b) | kui finantsaruannetes, mida kasutati sidus- või ühisettevõtjate suhtes kapitaliosaluse meetodi kohaldamiseks (pärast kõikide üksusepoolsete korrektsioonide kajastamist), kohaldati eelnevalt ajutist erandist IFRS 9st, võidakse järgnevalt rakendada IFRS 9. |
| --- | --- |

b)

kui finantsaruannetes, mida kasutati sidus- või ühisettevõtjate suhtes kapitaliosaluse meetodi kohaldamiseks (pärast kõikide üksusepoolsete korrektsioonide kajastamist), kohaldati eelnevalt ajutist erandist IFRS 9st, võidakse järgnevalt rakendada IFRS 9.

| 20Q | Üksus võib paragrahvi 20O ja paragrahvi 20P punkti b kohaldada eraldi iga sidus- või ühisettevõtja suhtes. |
| --- | --- |

20Q

Lisatakse uued paragrahvid 35A–35N, 39B–39M ja 46–49. Paragrahvide 35A, 35K, 35M, 39A, 39J, 45 ja 47 alla lisatakse uued pealkirjad.

Võimalik kasumiosalus finantsinstrumentides

...

| 35 A | Ajutisi erandeid paragrahvidest 20A, 20L ja 20O ning paragrahvi 35B kohast kattuvusel põhinevat lähenemisviisi võivad kohaldada ka võimaliku kasumiosalusega finantsinstrumentide emitendid. Seega loetakse paragrahvi 3 punktides a ja b, paragrahvides 20A–20Q, 35B–35N, 39B–39M ja 46–49 esinevaid viiteid kindlustusandjale nii, nagu osutaksid need ka võimaliku kasumiosalusega finantsinstrumentide emitentidele. |
| --- | --- |

35 A

ESITAMINE

Kattuvusel põhinev lähenemisviis

| 35B | Kindlustusandjal on lubatud, ent tal ei ole kohustust, kohaldada määratletud finantsvarade suhtes kattuvusel põhinevat lähenemisviisi. Kindlustusandja, kes kohaldab kattuvusel põhinevat lähenemisviisi:








  a) | liigitab kasumi või kahjumi ja muu koondkasumi vahel ümber sellise summa, et määratletud finantsvarade aruandeperioodi lõpus on kasum või kahjum sama nagu juhul, kui kindlustusandja oleks rakendanud määratletud finantsvaradele IAS 39t. Seega võrdub ümberliigitatud summa järgmiste vahega:








  i) | summa, mida kajastatakse määratletud finantsvarade kasumis või kahjumis IFRS 9 rakendades, ja |
| --- | --- | --- | --- |

35B

a)

liigitab kasumi või kahjumi ja muu koondkasumi vahel ümber sellise summa, et määratletud finantsvarade aruandeperioodi lõpus on kasum või kahjum sama nagu juhul, kui kindlustusandja oleks rakendanud määratletud finantsvaradele IAS 39t. Seega võrdub ümberliigitatud summa järgmiste vahega:

i)

summa, mida kajastatakse määratletud finantsvarade kasumis või kahjumis IFRS 9 rakendades, ja

| ii) | summa, mis oleks kajastatud määratletud finantsvara kasumis või kahjumis, kui kindlustusandja oleks rakendanud IAS 39. |
| --- | --- |

ii)

summa, mis oleks kajastatud määratletud finantsvara kasumis või kahjumis, kui kindlustusandja oleks rakendanud IAS 39.

| b) | rakendab oma finantsinstrumentide suhtes kõiki asjakohaseid IFRSe, välja arvatud käesoleva IFRSi paragrahvides 35B–35N, 39K–39M ja 48–49 kirjeldatud juhtudel. |
| --- | --- |

b)

rakendab oma finantsinstrumentide suhtes kõiki asjakohaseid IFRSe, välja arvatud käesoleva IFRSi paragrahvides 35B–35N, 39K–39M ja 48–49 kirjeldatud juhtudel.

| 35C | Kindlustusandja võib otsustada, et ta kohaldab paragrahvis 35B kirjeldatud kattuvusel põhinevat lähenemisviisi ainult IFRS 9 esmakordsel rakendamisel, sealhulgas IFRS 9 esmakordsel rakendamisel, olles eelnevalt kohaldanud:








  a) | paragrahvis 20A kirjeldatud ajutist erandit IFRS 9st või |
| --- | --- | --- |

35C

a)

paragrahvis 20A kirjeldatud ajutist erandit IFRS 9st või

| b) | üksnes neid õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantskohustiste kasumi ja kahjumi esitamise nõudeid, mis on sätestatud IFRS 9 paragrahvi 5.7.1 punktis c, paragrahvides 5.7.7–5.7.9, 7.2.14 ja B5.7.5–B5.7.20. |
| --- | --- |

b)

üksnes neid õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavate finantskohustiste kasumi ja kahjumi esitamise nõudeid, mis on sätestatud IFRS 9 paragrahvi 5.7.1 punktis c, paragrahvides 5.7.7–5.7.9, 7.2.14 ja B5.7.5–B5.7.20.

| 35D | Kindlustusandja esitab kattuvusel põhinevat lähenemisviisi kohaldades kasumi või kahjumi ja muu koondkasumi vahel ümberliigitatud summa:






  a) | kasumis või kahjumis eraldi real ja |
| --- | --- | --- |

35D

a)

kasumis või kahjumis eraldi real ja

| b) | muu koondkasumi all muu koondkasumi eraldi komponendina. |
| --- | --- |

b)

muu koondkasumi all muu koondkasumi eraldi komponendina.

| 35E | Finantsvara vastab kattuvusel põhineva lähenemisviisi kohaldamise kriteeriumitele tingimusel, et täidetud on järgnevad nõuded:






  a) | seda mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande IFRS 9t rakendades, ent seda ei oleks täies ulatuses mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande IAS 39 rakendamise korral ja |
| --- | --- | --- |

35E

a)

seda mõõdetakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande IFRS 9t rakendades, ent seda ei oleks täies ulatuses mõõdetud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande IAS 39 rakendamise korral ja

| b) | seda ei hoita seoses tegevusega, mis ei seondu käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvate lepingutega. Kattuvusel põhineva lähenemisviisi kohaldamise kriteeriumidele mittevastavad finantsvarad on näiteks need varad, mida hoitakse seoses pangandustegevusega, või finantsvarad, mida hoitakse käesoleva IFRSi rakendusalast väljapoole jäävate investeerimislepingutega seotud fondides. |
| --- | --- |

b)

seda ei hoita seoses tegevusega, mis ei seondu käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvate lepingutega. Kattuvusel põhineva lähenemisviisi kohaldamise kriteeriumidele mittevastavad finantsvarad on näiteks need varad, mida hoitakse seoses pangandustegevusega, või finantsvarad, mida hoitakse käesoleva IFRSi rakendusalast väljapoole jäävate investeerimislepingutega seotud fondides.

| 35F | Kindlustusandja võib määratleda kattuvusel põhineva lähenemisviisi kohaldamise kriteeriumidele vastava finantsvara siis, kui ta otsustab kattuvusel põhinevat lähenemisviisi kohaldada (vt paragrahv 35C). Edaspidi võib ta kattuvusel põhineva lähenemisviisi kriteeriumidele vastava finantsvara määratleda ainult tingimusel, et:






  a) | asjaomane vara on esmaselt kajastatud või |
| --- | --- | --- |

35F

a)

asjaomane vara on esmaselt kajastatud või

| b) | asjaomane vara vastab nüüd paragrahvi 35E punktis b sätestatud kriteeriumile, millele ta eelnevalt ei vastanud. |
| --- | --- |

b)

asjaomane vara vastab nüüd paragrahvi 35E punktis b sätestatud kriteeriumile, millele ta eelnevalt ei vastanud.

| 35G | Kindlustusandjal on luba määratleda kattuvusel põhineva lähenemisviisi kriteeriumidele vastavaid finantsvarasid, kohaldades paragrahvi 35F instrumentide kaupa. |
| --- | --- |

35G

| 35H | Kui see on asjakohane, rakendades paragrahvi 35F punkti b kohast kattuvusel põhinevat lähenemisviisi vastselt määratletud finantsvara suhtes:






  a) | peab selle õiglane väärtus määratlemise kuupäeval olema vara uue amortiseeritud soetusmaksumuse bilansiline väärtus ja |
| --- | --- | --- |

35H

a)

peab selle õiglane väärtus määratlemise kuupäeval olema vara uue amortiseeritud soetusmaksumuse bilansiline väärtus ja

| b) | määratakse efektiivne intressimäär kindlaks, lähtudes vara õiglasest väärtusest määratlemise kuupäeval. |
| --- | --- |

b)

määratakse efektiivne intressimäär kindlaks, lähtudes vara õiglasest väärtusest määratlemise kuupäeval.

| 35I | Üksus jätkab kattuvusel põhineva lähenemisviisi kohaldamist määratletud finantsvara suhtes seni, kuni selle vara kajastamine lõpetatakse. Ent üksus:






  a) | lõpetab finantsvara määratlemise, kui vara ei vasta enam paragrahvi 35E punktis b määratletud kriteeriumile. Näiteks ei vasta finantsvara enam nimetatud kriteeriumile, kui üksus selle vara üle annab, nii et seda hoitakse seoses üksuse pangandustegevusega või kui üksus lakkab olemast kindlustusandja. |
| --- | --- | --- |

35I

a)

lõpetab finantsvara määratlemise, kui vara ei vasta enam paragrahvi 35E punktis b määratletud kriteeriumile. Näiteks ei vasta finantsvara enam nimetatud kriteeriumile, kui üksus selle vara üle annab, nii et seda hoitakse seoses üksuse pangandustegevusega või kui üksus lakkab olemast kindlustusandja.

| b) | võib ükskõik millise aruandeaasta alguses lõpetada kattuvusel põhineva lähenemisviisi kohaldamise kõigi määratletud finantsvarade suhtes. Üksus, mis otsustab kattuvusel põhineva lähenemisviisi kohaldamise lõpetada, peab kohaldama IAS 8, et arvestada muutust arvestusmeetodis. |
| --- | --- |

b)

võib ükskõik millise aruandeaasta alguses lõpetada kattuvusel põhineva lähenemisviisi kohaldamise kõigi määratletud finantsvarade suhtes. Üksus, mis otsustab kattuvusel põhineva lähenemisviisi kohaldamise lõpetada, peab kohaldama IAS 8, et arvestada muutust arvestusmeetodis.

| 35 J | Kui üksus paragrahvi 35I punkti a kohaldades finantsvara määratlemise lõpetab, liigitab ta kõnealuse finantsvaraga seotud saldo akumuleeritud muu koondkasumi alt ümberliigitamiskandena (vt IAS 1) ümber kasumiks või kahjumiks. |
| --- | --- |

35 J

| 35 K | Kui üksus lõpetab kattuvusel põhineva lähenemisviisi kohaldamise, kuna ta kasutab paragrahvi 35I punkti b kohast valikuvõimalust või kuna ta ei ole enam kindlustusandja, ei kohalda ta edaspidi kattuvusel põhinevat lähenemisviisi. Kindlustusandja, kes on otsustanud kohaldada kattuvusel põhinevat lähenemisviisi (vt paragrahv 35C), ent kes ei oma selle kriteeriumidele vastavaid finantsvarasid (vt paragrahv 35E), võib kohaldada kattuvusel põhinevat lähenemisviisi edaspidi, kui ta omab kriteeriumidele vastavaid finantsvarasid. |
| --- | --- |

35 K

Koostoime muude nõuetega

| 35L | Käesoleva IFRSi paragrahv 30 võimaldab praktikat, mida kirjeldatakse vahel kui nn variarvestust. Kui kindlustusandja kohaldab kattuvusel põhinevat lähenemisviisi, võib nn variarvestus olla rakendatav. |
| --- | --- |

35L

| 35M | Paragrahvi 35B kohasel summade ümberliigitamisel kasumi ja kahjumi alt muu koondkasumi alla võib olla mõju muude summade (näiteks tulumaksu) arvamisele muu koondkasumi hulka. Kindlustusandja kohaldab asjaomaseid IFRSe, nagu IAS 12 Tulumaks, et igasugune selline mõju kindlaks teha. |
| --- | --- |

35M

Esmakordne kasutuselevõtja

| 35N | Kui esmakordne kasutuselevõtja otsustab kasutada kattuvusel põhinevat lähenemisviisi, korrigeerib ta võrdlusinformatsiooni kattuvusel põhineva lähenemisviisi kajastamiseks ainult sellisel juhul, kui ta korrigeerib võrdlusinformatsiooni IFRS 9 nõuetele vastamise eesmärgil (vt IFRS 1 paragrahvid E1–E2).
  ... |
| --- | --- |

35N

...

AVALIKUSTATAV TEAVE

...

Avalikustatav teave seoses IFRS 9st ajutise erandi rakendamisega

| 39B | Kindlustusandja, kes otsustab rakendada ajutist erandit IFRS 9st, avalikustab teabe, mis võimaldab finantsaruannete kasutajatel:








  a) | mõista, mis viisil kindlustusandja osutus vastavaks ajutise erandi rakendamise tingimustele ja |
| --- | --- | --- |

39B

a)

mõista, mis viisil kindlustusandja osutus vastavaks ajutise erandi rakendamise tingimustele ja

| b) | võrrelda ajutist erandit rakendavaid kindlustusandjaid IFRS 9 rakendavate kindlustusandjatega. |
| --- | --- |

b)

võrrelda ajutist erandit rakendavaid kindlustusandjaid IFRS 9 rakendavate kindlustusandjatega.

| 39C | Paragrahvi 39B punkti a nõuete täitmiseks avalikustab kindlustusandja andmed selle kohta, et ta kohaldab ajutist erandit IFRS 9st, ja selle kohta, mil viisil kindlustusandja järeldas paragrahvi 20B punktis b sätestatud kuupäeval, et ta vastab ajutise erandi IFRS 9st kohaldamise kriteeriumidele, sealhulgas:






  a) | kui käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvatest lepingutest tulenevate kohustiste (st paragrahvi 20E punktis a kirjeldatud kohustised) bilansiline väärtus oli 90 protsenti või alla selle kõigi tema kohustiste bilansilisest väärtusest, nende kindlustusega seotud kohustiste, mis ei ole käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvatest lepingutest tulenevad kohustised (st paragrahvi 20E punktides b ja c kirjeldatud kohustised), olemus ja bilansiline väärtus; |
| --- | --- | --- |

39C

a)

kui käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvatest lepingutest tulenevate kohustiste (st paragrahvi 20E punktis a kirjeldatud kohustised) bilansiline väärtus oli 90 protsenti või alla selle kõigi tema kohustiste bilansilisest väärtusest, nende kindlustusega seotud kohustiste, mis ei ole käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvatest lepingutest tulenevad kohustised (st paragrahvi 20E punktides b ja c kirjeldatud kohustised), olemus ja bilansiline väärtus;

| b) | kui käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvatest lepingutest tulenevate kohustiste bilansiline väärtus oli 90 protsenti või alla selle, ent rohkem kui 80 protsenti kõigi tema kohustiste bilansilisest väärtusest, viis, kuidas kindlustusandja tegi kindlaks, et ta ei tegutsenud märkimisväärses ulatuses kindlustusega mitteseotud valdkonnas, sealhulgas teave, mida ta seejuures arvesse võttis, ja |
| --- | --- |

b)

kui käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvatest lepingutest tulenevate kohustiste bilansiline väärtus oli 90 protsenti või alla selle, ent rohkem kui 80 protsenti kõigi tema kohustiste bilansilisest väärtusest, viis, kuidas kindlustusandja tegi kindlaks, et ta ei tegutsenud märkimisväärses ulatuses kindlustusega mitteseotud valdkonnas, sealhulgas teave, mida ta seejuures arvesse võttis, ja

| c) | kui kindlustusandja vastas IFRS 9-st ajutise erandi tegemise kriteeriumidele paragrahvi 20G punkti b kohase uue hindamise alusel:






  i) | uue hindamise läbiviimise põhjus |
| --- | --- | --- |

c)

kui kindlustusandja vastas IFRS 9-st ajutise erandi tegemise kriteeriumidele paragrahvi 20G punkti b kohase uue hindamise alusel:

i)

uue hindamise läbiviimise põhjus

| ii) | kuupäev, kui toimus asjaomane muutus tema tegevuses ja |
| --- | --- |

ii)

kuupäev, kui toimus asjaomane muutus tema tegevuses ja

| iii) | tema tegevuse muutuse üksikasjalik selgitus kohta s ja kvalitatiivne kirjeldus mõju kohta, mis nimetatud muutusel on kindlustusandja finantsaruannetele. |
| --- | --- |

iii)

tema tegevuse muutuse üksikasjalik selgitus kohta s ja kvalitatiivne kirjeldus mõju kohta, mis nimetatud muutusel on kindlustusandja finantsaruannetele.

| 39D | Kui üksus leiab paragrahvi 20G punkti a kohaldades, et tema tegevus ei ole enam peamiselt seotud kindlustusega, avalikustab ta enne IFRS 9 kohaldamise alustamist igal aruandeperioodil järgneva teabe:






  a) | asjaolu, et ta ei vasta enam IFRS 9st ajutise erandi tegemise kriteeriumidele; |
| --- | --- | --- |

39D

a)

asjaolu, et ta ei vasta enam IFRS 9st ajutise erandi tegemise kriteeriumidele;

| b) | tema tegevuse asjaomase muutuse kuupäev s ja |
| --- | --- |

b)

tema tegevuse asjaomase muutuse kuupäev s ja

| c) | tema tegevuse muutuse üksikasjalik selgitus ja kvalitatiivne kirjeldus mõju kohta, mis nimetatud muutusel on kindlustusandja finantsaruannetele. |
| --- | --- |

c)

tema tegevuse muutuse üksikasjalik selgitus ja kvalitatiivne kirjeldus mõju kohta, mis nimetatud muutusel on kindlustusandja finantsaruannetele.

| 39E | Paragrahvi 39B punkti b nõuete täitmiseks peab kindlustusandja avalikustama kahe järgneva finantsvarade rühma kohta eraldi nende õiglase väärtuse aruandeperioodi lõpus ja selle aruandeperioodi jooksul toimunud õiglase väärtuse muutuse summa:






  a) | finantsvarad, mille lepingutingimustest tulenevad kindlatel kuupäevadel rahavood, mis on ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed (st finantsvara, mis vastab IFSR 9 paragrahvi 4.1.2 punkti b ja paragrahvi 4.1.2A punkti b tingimustele), välja arvatud igasugune selline finantsvara, mis vastab IFRS 9 kauplemiseesmärgil hoidmise määratlusele või mida juhitakse ja mille tulemuslikkust hinnatakse õiglase väärtuse põhjal (vt IFRS 9 paragrahv B4.1.6). |
| --- | --- | --- |

39E

a)

finantsvarad, mille lepingutingimustest tulenevad kindlatel kuupäevadel rahavood, mis on ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed (st finantsvara, mis vastab IFSR 9 paragrahvi 4.1.2 punkti b ja paragrahvi 4.1.2A punkti b tingimustele), välja arvatud igasugune selline finantsvara, mis vastab IFRS 9 kauplemiseesmärgil hoidmise määratlusele või mida juhitakse ja mille tulemuslikkust hinnatakse õiglase väärtuse põhjal (vt IFRS 9 paragrahv B4.1.6).

| b) | kõik finantsvarad, mis ei kuulu paragrahvi 39E punktis a loetletute hulka, see tähendab mis tahes finantsvara:






  i) | millel on lepingutingimused, millest ei tulene kindlaksmääratud kuupäevadel rahavood, mis on ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed, |
| --- | --- | --- |

b)

kõik finantsvarad, mis ei kuulu paragrahvi 39E punktis a loetletute hulka, see tähendab mis tahes finantsvara:

i)

millel on lepingutingimused, millest ei tulene kindlaksmääratud kuupäevadel rahavood, mis on ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed,

| ii) | mis vastab IFRS 9 kauplemiseesmärgil hoidmise määratlusele või |
| --- | --- |

ii)

mis vastab IFRS 9 kauplemiseesmärgil hoidmise määratlusele või

| iii) | mida juhitakse ja mille tulemuslikkust hinnatakse õiglase väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

iii)

mida juhitakse ja mille tulemuslikkust hinnatakse õiglase väärtuse põhjal.

| 39F | Paragrahvis 39E osutatud teabe avalikustamisel arvestab kindlustusandja järgmist:






  a) | ta võib lugeda IAS 39 rakendades mõõdetud finantsvara bilansilist väärtust selle õiglase väärtuse mõistlikuks lähiväärtuseks, kui kindlustusandjal ei ole kohustust avalikustada IFRS 7 paragrahvi 29 punkti a kohaldades selle õiglane väärtus (st lühiajalised nõuded ostjate vastu) ja |
| --- | --- | --- |

39F

a)

ta võib lugeda IAS 39 rakendades mõõdetud finantsvara bilansilist väärtust selle õiglase väärtuse mõistlikuks lähiväärtuseks, kui kindlustusandjal ei ole kohustust avalikustada IFRS 7 paragrahvi 29 punkti a kohaldades selle õiglane väärtus (st lühiajalised nõuded ostjate vastu) ja

| b) | ta peab kaaluma, kui üksikasjalik teave on vajalik, et finantsaruannete kasutajatel oleks võimalik mõista finantsvarade omadusi. |
| --- | --- |

b)

ta peab kaaluma, kui üksikasjalik teave on vajalik, et finantsaruannete kasutajatel oleks võimalik mõista finantsvarade omadusi.

| 39G | Paragrahvi 39B punkti b nõuete täitmiseks avalikustab kindlustusandja teabe krediidiriski positsiooni kohta, sealhulgas paragrahvi 39E punktis a kirjeldatud finantsvaradele omase olulise krediidiriski kontsentratsiooni kohta. Kindlustusandja avalikustab nimetatud finantsvarade kohta aruandeperioodi lõpus vähemalt järgmise teabe:






  a) | IAS 39 rakendades kindlaks määratud bilansiline väärtus IFRS 7s määratletud krediidiriski reitinguastmete kaupa (amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavate finantsvarade korral enne kahju allahindluse arvessevõtmist). |
| --- | --- | --- |

39G

a)

IAS 39 rakendades kindlaks määratud bilansiline väärtus IFRS 7s määratletud krediidiriski reitinguastmete kaupa (amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavate finantsvarade korral enne kahju allahindluse arvessevõtmist).

| b) | paragrahvi 39E punktis a kirjeldatud finantsvarade korral, mis ei ole aruandeperioodi lõpus madala krediidiriskiga, nende õiglane väärtus ja IAS 39 kohane bilansiline väärtus (amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavate finantsvarade korral enne kahju allahindluse arvessevõtmist). Nimetatud teabe avalikustamise eesmärgil on IFRS 9 paragrahvis B5.5.22 sätestatud nõuded selle hindamiseks, kas finantsinstrumendi krediidiriski peetakse madalaks. |
| --- | --- |

b)

paragrahvi 39E punktis a kirjeldatud finantsvarade korral, mis ei ole aruandeperioodi lõpus madala krediidiriskiga, nende õiglane väärtus ja IAS 39 kohane bilansiline väärtus (amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetavate finantsvarade korral enne kahju allahindluse arvessevõtmist). Nimetatud teabe avalikustamise eesmärgil on IFRS 9 paragrahvis B5.5.22 sätestatud nõuded selle hindamiseks, kas finantsinstrumendi krediidiriski peetakse madalaks.

| 39H | Paragrahvi 39B punkti b nõuete täitmiseks peab kindlustusandja avalikustama teabe selle kohta, kust finantsaruannete kasutaja saab seoses kontserni kuuluva üksusega kätte mistahes avalikud IFRS 9 kohased andmed, mis ei ole esitatud kontserni konsolideeritud finantsaruannetes asjaomase aruandeperioodi kohta. Näiteks võidakse sellised IFRS 9 kohased andmed saada IFRS 9 kohaldanud kontserni kuuluva üksuse avalikult kättesaadavatest individuaalsetest või konsolideerimata finantsaruannetest. |
| --- | --- |

39H

| 39I | Kui üksus on otsustanud kohaldada paragrahvi 20O kohast erandit IAS 28 erinõuetest, avalikustab ta sellekohase teabe. |
| --- | --- |

39I

| 39J | Kui üksus kohaldas ajutist erandit IFRS 9st, kajastades oma investeeringut sidus- või ühisettevõtjas kapitaliosaluse meetodit kasutades (vt näiteks paragrahvi 20O punkt a), avaldab üksus lisaks standardi IFRS 12 Muudes üksustes olevate osaluste avalikustamine kohaselt nõutavale teabele järgmised andmed:






  a) | paragrahvides 39B–39H kirjeldatud andmed iga sidus- või ühisettevõtja kohta, mis on üksuse seisukohalt oluline. Avalikustatakse summad, mida kajastatakse sidus- või ühisettevõtja IFRSi kohastes finantsaruannetes pärast kõiki üksuse poolt tehtud korrigeerimisi kapitaliosaluse meetodil (vt IFRS 12 paragrahvi B14 punkt a), mitte üksuse osa nendes summades. |
| --- | --- | --- |

39J

a)

paragrahvides 39B–39H kirjeldatud andmed iga sidus- või ühisettevõtja kohta, mis on üksuse seisukohalt oluline. Avalikustatakse summad, mida kajastatakse sidus- või ühisettevõtja IFRSi kohastes finantsaruannetes pärast kõiki üksuse poolt tehtud korrigeerimisi kapitaliosaluse meetodil (vt IFRS 12 paragrahvi B14 punkt a), mitte üksuse osa nendes summades.

| b) | paragrahvides 39B–39H kirjeldatud kvantitatiivsed andmed koondandmetena kõikide individuaalselt ebaoluliste ühis- või sidusettevõtjate kohta. Seoses kogusummadega:






  i) | avalikustatakse üksuse osa nimetatud summades ja |
| --- | --- | --- |

b)

paragrahvides 39B–39H kirjeldatud kvantitatiivsed andmed koondandmetena kõikide individuaalselt ebaoluliste ühis- või sidusettevõtjate kohta. Seoses kogusummadega:

i)

avalikustatakse üksuse osa nimetatud summades ja

| ii) | sidusettevõtjate kohta käivad kogusummad avalikustatakse eraldi ühisettevõtjate kohta avaldatavatest kogusummadest. |
| --- | --- |

ii)

sidusettevõtjate kohta käivad kogusummad avalikustatakse eraldi ühisettevõtjate kohta avaldatavatest kogusummadest.

Teave kattuvusel põhineva lähenemisviisi kohta

| 39K | Kattuvusel põhinevat lähenemisviisi rakendav kindlustusandja avalikustab teabe, mis võimaldab finantsaruande kasutajatel mõista:








  a) | kuidas on arvutatud aruandeperioodil kasumi või kahjumi ja muu koondkasumi vahel ümber liigitatav kogusumma ja |
| --- | --- | --- |

39K

a)

kuidas on arvutatud aruandeperioodil kasumi või kahjumi ja muu koondkasumi vahel ümber liigitatav kogusumma ja

| b) | mõju, mis nimetatud ümberliigitamisel on finantsaruannetele. |
| --- | --- |

b)

mõju, mis nimetatud ümberliigitamisel on finantsaruannetele.

| 39L | Paragrahvi 39K nõuete järgimiseks peab kindlustusandja avalikustama:






  a) | asjaolu, et ta rakendab kattuvusel põhinevat lähenemisviisi; |
| --- | --- | --- |

39L

a)

asjaolu, et ta rakendab kattuvusel põhinevat lähenemisviisi;

| b) | nende finantsvarade bilansilise väärtuse aruandeperioodi lõpus finantsvara liikide kaupa, mille suhtes kindlustusandja kattuvusel põhinevat lähenemisviisi kohaldab; |
| --- | --- |

b)

nende finantsvarade bilansilise väärtuse aruandeperioodi lõpus finantsvara liikide kaupa, mille suhtes kindlustusandja kattuvusel põhinevat lähenemisviisi kohaldab;

| c) | põhjus, miks finantsvara on määratud kattuvusel põhineva lähenemisviisi rakendamiseks, sealhulgas selgitus mis tahes määratud finantsvara kohta, mida hoitakse väljaspool juriidilist isikut, kes väljastab käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvaid lepinguid; |
| --- | --- |

c)

põhjus, miks finantsvara on määratud kattuvusel põhineva lähenemisviisi rakendamiseks, sealhulgas selgitus mis tahes määratud finantsvara kohta, mida hoitakse väljaspool juriidilist isikut, kes väljastab käesoleva IFRSi rakendusalasse kuuluvaid lepinguid;

| d) | selgitus aruandeperioodil kasumi või kahjumi ja muu koondkasumi vahel ümber liigitatud kogusumma kohta viisil, mis võimaldab finantsaruannete kasutajatel mõista, kuidas nimetatud summa on saadud, sealhulgas:






  i) | summa, mida kajastatakse määratletud finantsvara kasumis või kahjumis IFRS 9 rakendades ja |
| --- | --- | --- |

d)

selgitus aruandeperioodil kasumi või kahjumi ja muu koondkasumi vahel ümber liigitatud kogusumma kohta viisil, mis võimaldab finantsaruannete kasutajatel mõista, kuidas nimetatud summa on saadud, sealhulgas:

i)

summa, mida kajastatakse määratletud finantsvara kasumis või kahjumis IFRS 9 rakendades ja

| ii) | summa, mis oleks kajastatud määratletud finantsvara kasumis või kahjumis, kui kindlustusandja oleks rakendanud IAS 39. |
| --- | --- |

ii)

summa, mis oleks kajastatud määratletud finantsvara kasumis või kahjumis, kui kindlustusandja oleks rakendanud IAS 39.

| e) | paragrahvides 35B ja 35M kirjeldatud ümberliigitamise mõju kasumi või kahjumi igale kirjele ja |
| --- | --- |

e)

paragrahvides 35B ja 35M kirjeldatud ümberliigitamise mõju kasumi või kahjumi igale kirjele ja

| f) | kui kindlustusandja on aruandeperioodi jooksul finantsvarade määratlust muutnud:






  i) | aruandeperioodil kasumi või kahjumi ja muu koondkasumi vahel ümber liigitatud kogusumma seoses vastselt määratletud finantsvaradega, mille suhtes kohaldatakse kattuvusel põhinevat lähenemisviisi (vt paragrahvi 35F punkt b); |
| --- | --- | --- |

f)

kui kindlustusandja on aruandeperioodi jooksul finantsvarade määratlust muutnud:

i)

aruandeperioodil kasumi või kahjumi ja muu koondkasumi vahel ümber liigitatud kogusumma seoses vastselt määratletud finantsvaradega, mille suhtes kohaldatakse kattuvusel põhinevat lähenemisviisi (vt paragrahvi 35F punkt b);

| ii) | kogusumma, mis oleks aruandeperioodil kasumi või kahjumi ja muu koondkasumi vahel ümber liigitatud, kui finantsvarade määratlemist ei oleks lõpetatud (vt paragrahvi 35I punkt a) ja |
| --- | --- |

ii)

kogusumma, mis oleks aruandeperioodil kasumi või kahjumi ja muu koondkasumi vahel ümber liigitatud, kui finantsvarade määratlemist ei oleks lõpetatud (vt paragrahvi 35I punkt a) ja

| iii) | aruandeperioodil kasumi või kahjumi ja akumuleeritud muu koondkasumi vahel ümber liigitatud summa seoses finantsvaradega, mille määratlemine lõpetati (vt paragrahv 35J). |
| --- | --- |

iii)

aruandeperioodil kasumi või kahjumi ja akumuleeritud muu koondkasumi vahel ümber liigitatud summa seoses finantsvaradega, mille määratlemine lõpetati (vt paragrahv 35J).

| 39M | Kui üksus kohaldas kattuvusel põhinevat lähenemisviisi, kajastades oma investeeringut sidus- või ühisettevõtjas kapitaliosaluse meetodit kasutades, avalikustab üksus lisaks IFRS 12 kohaselt nõutavale teabele järgmised andmed:






  a) | paragrahvides 39K–39L kirjeldatud andmed iga sidus- või ühisettevõtja kohta, kes on üksuse seisukohalt oluline. Avalikustatakse summad, mida kajastatakse sidus- või ühisettevõtja IFRSi kohastes finantsaruannetes pärast kõiki üksuse poolt tehtud korrigeerimisi kapitaliosaluse meetodil (vt IFRS 12 paragrahvi B14 punkt a), mitte üksuse osa nendes summades. |
| --- | --- | --- |

39M

a)

paragrahvides 39K–39L kirjeldatud andmed iga sidus- või ühisettevõtja kohta, kes on üksuse seisukohalt oluline. Avalikustatakse summad, mida kajastatakse sidus- või ühisettevõtja IFRSi kohastes finantsaruannetes pärast kõiki üksuse poolt tehtud korrigeerimisi kapitaliosaluse meetodil (vt IFRS 12 paragrahvi B14 punkt a), mitte üksuse osa nendes summades.

| b) | paragrahvis 39K, paragrahvi 39L punktis d ja paragrahvi 39L punktis f kirjeldatud kvantitatiivsed andmed ja paragrahvis 35B kirjeldatud ümberliigitamise mõju kasumile või kahjumile ja muule koondkasumile koondandmetena kõikide individuaalselt ebaoluliste ühis- või sidusettevõtjate kohta. Seoses kogusummadega:






  i) | avalikustatakse üksuse osa nimetatud summades ja |
| --- | --- | --- |

b)

paragrahvis 39K, paragrahvi 39L punktis d ja paragrahvi 39L punktis f kirjeldatud kvantitatiivsed andmed ja paragrahvis 35B kirjeldatud ümberliigitamise mõju kasumile või kahjumile ja muule koondkasumile koondandmetena kõikide individuaalselt ebaoluliste ühis- või sidusettevõtjate kohta. Seoses kogusummadega:

i)

avalikustatakse üksuse osa nimetatud summades ja

| ii) | sidusettevõtjate kohta käivad kogusummad avalikustatakse eraldi ühisettevõtjate kohta avaldatavatest kogusummadest. |
| --- | --- |

ii)

sidusettevõtjate kohta käivad kogusummad avalikustatakse eraldi ühisettevõtjate kohta avaldatavatest kogusummadest.

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

...

IFRS 4 kohaldamine koos IFRS 9ga

Ajutine erand IFRS 9st

| 46. | Dokumendiga „Standardi IFRS 9 Finantsinstrumendid rakendamine koos standardiga IFRS 4 Kindlustuslepingud (IFRS 4 muudatused)“, välja antud septembris 2016, muudeti paragrahve 3 ja 5 ning lisati paragrahvid 20A–20Q, 35A ja 39B–39J ning pealkirjad pärast paragrahve 20, 20K, 20N ja 39A. Üksus kohaldab neid muudatusi, mis võimaldavad määratletud kriteeriumidele vastavatel kindlustusandjatel kohaldada ajutist erandit IFRS 9st, 1. jaanuaril 2018 või pärast seda algavate aruandeaastate suhtes. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Üksus, kes avalikustab paragrahvidega 39B–39J nõutud teabe, kasutab IFRS 9 üleminekusätteid, mis on asjakohased nimetatud teabe esitamiseks vajalike hindamiste läbiviimiseks. Sel eesmärgil loetakse esmakordse rakendamise kuupäevaks 1. jaanuaril 2018 või pärast seda algava esimese aruandeaasta alguskuupäev. |
| --- | --- |

47.

Kattuvusel põhinev lähenemisviis

| 48. | Dokumendiga „Standardi IFRS 9 Finantsinstrumendid rakendamine koos standardiga IFRS 4: Kindlustuslepingud (IFRS 4 muudatused)“, välja antud septembris 2016, muudeti paragrahve 3 ja 5 ning lisati paragrahvid 35A–35N ja 39K–39M ning pealkirjad pärast paragrahve 35A, 35K, 35M ja 39J. Üksus kohaldab neid muudatusi, mis võimaldavad kindlustusandjatel rakendada kattuvusel põhinevat lähenemisviisi määratletud finantsvarade puhul, kui ta rakendab esmakordselt IFRS 9 (vt paragrahv 35C). |
| --- | --- |

48.

| 49. | Üksus, kes otsustab kohaldada kattuvusel põhinevat lähenemisviisi:






  a) | kohaldab IFRS 9-le üleminekul seda lähenemisviisi tagasiulatuvalt määratletud finantsvarade suhtes. Selle kohaselt kajastab üksus akumuleeritud muu koondkasumi algsaldo korrektsioonina näiteks summa, mis võrdub määratletud finantsvarade õiglase väärtuse (mis on kindlaks määratud IFRS 9 rakendades) ja nende bilansilise väärtuse (mis on kindlaks määratud IAS 39 rakendades) vahega. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

kohaldab IFRS 9-le üleminekul seda lähenemisviisi tagasiulatuvalt määratletud finantsvarade suhtes. Selle kohaselt kajastab üksus akumuleeritud muu koondkasumi algsaldo korrektsioonina näiteks summa, mis võrdub määratletud finantsvarade õiglase väärtuse (mis on kindlaks määratud IFRS 9 rakendades) ja nende bilansilise väärtuse (mis on kindlaks määratud IAS 39 rakendades) vahega.

| b) | korrigeerib võrdlusinformatsiooni kattuvusel põhineva lähenemisviisi kajastamiseks ainult sellisel juhul, kui ta korrigeerib võrdlusinformatsiooni IFRS 9 nõuetele vastamise eesmärgil. |
| --- | --- |

b)

korrigeerib võrdlusinformatsiooni kattuvusel põhineva lähenemisviisi kajastamiseks ainult sellisel juhul, kui ta korrigeerib võrdlusinformatsiooni IFRS 9 nõuetele vastamise eesmärgil.

---

(1)  Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu andis IFRS 9 uued versioonid välja 2009., 2010., 2013. ja 2014. aastal.

---

| 9.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 291/84 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 291/84

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1989,

6. november 2017,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga 12

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | 19. jaanuaril 2016 avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 12 Tulumaks muudatused. Muudatuste eesmärk on täpsustada, kuidas arvestatakse õiglases väärtuses mõõdetud võlainstrumentidega seotud edasilükkunud tulumaksu vara. |
| --- | --- |

(2)

19. jaanuaril 2016 avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 12 Tulumaks muudatused. Muudatuste eesmärk on täpsustada, kuidas arvestatakse õiglases väärtuses mõõdetud võlainstrumentidega seotud edasilükkunud tulumaksu vara.

| (3) | Konsultatsioonides Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga (EFRAG) leidis kinnitust, et IAS 12 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele. |
| --- | --- |

(3)

Konsultatsioonides Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga (EFRAG) leidis kinnitust, et IAS 12 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (5) | IASB määras IAS 12 muudatuste jõustumise kuupäevaks 1. jaanuari 2017. Seepärast tuleks käesoleva määruse sätteid kohaldada tagasiulatuvalt, et tagada asjaomastele emitentidele õiguskindlus ning kooskõla muude määruses (EÜ) nr 1126/2008 sätestatud raamatupidamisstandarditega. |
| --- | --- |

(5)

IASB määras IAS 12 muudatuste jõustumise kuupäevaks 1. jaanuari 2017. Seepärast tuleks käesoleva määruse sätteid kohaldada tagasiulatuvalt, et tagada asjaomastele emitentidele õiguskindlus ning kooskõla muude määruses (EÜ) nr 1126/2008 sätestatud raamatupidamisstandarditega.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisas muudetakse rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 12 Tulumaks vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Kõik äriühingud kohaldavad artiklis 1 osutatud muudatusi hiljemalt alates oma 1. jaanuaril 2017 või pärast seda algava esimese majandusaasta alguskuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. november 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).

2

---

LISA

Realiseerimata kahjumi edasi lükkunud tulumaksu vara kajastamine

(IAS 12 muudatused)

IAS 12 Tulumaks muudatused

Muudetakse paragrahvi 29 ja lisatakse paragrahvid 27A, 29A ja 98G. Samuti lisatakse paragrahvi 26 illustreerimiseks näide. Paragrahvi 24, paragrahvi 26 punkti d ning paragrahve 27 ja 28 ei ole muudetud, kuid need on esitatud osundamise lihtsustamiseks.

Mahaarvatavad ajutised erinevused

| 24 | Edasi lükkunud tulumaksu vara kajastatakse kõikide mahaarvatavate ajutiste erinevuste puhul ulatuses, mis vastab tulevikus tõenäoliselt teenitavale maksustatavale kasumile, mille suhtes saab seda mahaarvatavat ajutist erinevust kasutada, välja arvatud juhul, kui edasi lükkunud tulumaksu vara tekib vara või kohustise esmasest kajastamisest tehingus, mis:








  a) | ei ole äriühendus ning |
| --- | --- | --- |

24

a)

ei ole äriühendus ning

| b) | ei mõjuta tehingu toimumise ajal arvestuslikku kasumit ega ka maksustatavat kasumit (maksukahjumit). |
| --- | --- |

b)

ei mõjuta tehingu toimumise ajal arvestuslikku kasumit ega ka maksustatavat kasumit (maksukahjumit).

Samas mahaarvatavate ajutiste erinevuste puhul, mis on seotud investeeringutega tütarettevõtetesse, filiaalidesse ja sidusettevõtetesse ning osalemistega ühistes ettevõtmistes, kajastatakse edasi lükkunud tulumaksu vara kooskõlas paragrahviga 44.

...

| 26 | Mahaarvatavad ajutised erinevused, millest tulenevad edasilükkunud tulumaksu varad, on näiteks järgmised:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

26

a)

...

| d) | teatavaid varasid võib kajastada õiglases väärtuses või ümberhinnatuna ilma maksustamise eesmärgil tehtava samaväärse korrigeerimiseta (vt paragrahv 20). Mahaarvatav ajutine erinevus tekib juhul, kui vara maksustamisbaas ületab tema finantsseisundi aruandelise (jääk)maksumuse. |
| --- | --- |

d)

teatavaid varasid võib kajastada õiglases väärtuses või ümberhinnatuna ilma maksustamise eesmärgil tehtava samaväärse korrigeerimiseta (vt paragrahv 20). Mahaarvatav ajutine erinevus tekib juhul, kui vara maksustamisbaas ületab tema finantsseisundi aruandelise (jääk)maksumuse.

| Paragrahvi 26 punkti d illustreeriv näide

  Mahaarvatava ajutise erinevuse kindlakstegemine teise aasta lõpus.
  (Majandus)üksus A ostab esimese aasta alguses 1 000 VÜ eest võlainstrumendi nimiväärtusega 1 000 VÜd, maksetähtajaga 5 aastat ja intressimääraga 2 %, mis kuulub maksmisele iga aasta lõpus. Efektiivne intressimäär on 2 %. Võlainstrumenti mõõdetakse õiglases väärtuses.
  Kuna turu intressimäär tõusis 5 %-le, on võlainstrumendi õiglane väärtus vähenenud teise aasta lõpus 918 VÜ-le. On tõenäoline, et (majandus)üksus A saab kõik lepingujärgsed rahavood, kui ta jätkab võlainstrumendi hoidmist.
  Kogu võlainstrumendilt saadav kasum (kahjum) on maksustatav (mahaarvatav) alles selle realiseerumisel. Võlainstrumendi müügist või tähtaja saabumisest tulenev kasum (kahjum) arvutatakse maksustamise eesmärgil saadud summa ja võlainstrumendi algse soetusmaksumuse vahena.
  Seega on võlainstrumendi maksubaas selle algne soetusmaksumus.

  (Majandus)üksuse A finantsseisundi aruandes kajastatud võlainstrumendi finantsseisundi aruandelise (jääk)maksumuse 918 VÜd ja võlainstrumendi maksubaasi 1 000 VÜd vahest tuleneb teise aasta lõpus mahaarvatav ajutine erinevus 82 VÜd (vt paragrahv 20 ja paragrahvi 26 punkt d), olenemata sellest, kas (majandus)üksus A loodab võlainstrumendi bilansilise (jääk)maksumuse katmist müügi või kasutamise teel, st hoides seda ja saades lepingujärgseid rahavoogusid, või mõlema kombineerimise teel.


  See tuleneb sellest, et mahaarvatavad ajutised erinevused on finantsseisundi aruandes kajastatud kui vara või kohustise finantsseisundi aruandelise (jääk)maksumuse ja võlainstrumendi maksubaasi vahelised erinevused, millest tulenevad summad, mis arvatakse maha tulevaste perioodide maksustatava kasumi (maksukahjumi) kindlaksmääramisel, kui vara või kohustise finantsseisundi aruandeline (jääk)maksumus on kaetud või tasaarveldatud (vt paragrahv 5). (Majandus)üksus A saab vara maksubaasiga 1 000 VÜd samaväärse mahaarvamise maksustatava kasumi (maksukahjumi) kindlaksmääramisel müügi või tähtaja saabumise korral. |
| --- |

Paragrahvi 26 punkti d illustreeriv näide

Mahaarvatava ajutise erinevuse kindlakstegemine teise aasta lõpus.

(Majandus)üksus A ostab esimese aasta alguses 1 000 VÜ eest võlainstrumendi nimiväärtusega 1 000 VÜd, maksetähtajaga 5 aastat ja intressimääraga 2 %, mis kuulub maksmisele iga aasta lõpus. Efektiivne intressimäär on 2 %. Võlainstrumenti mõõdetakse õiglases väärtuses.

Kuna turu intressimäär tõusis 5 %-le, on võlainstrumendi õiglane väärtus vähenenud teise aasta lõpus 918 VÜ-le. On tõenäoline, et (majandus)üksus A saab kõik lepingujärgsed rahavood, kui ta jätkab võlainstrumendi hoidmist.

Kogu võlainstrumendilt saadav kasum (kahjum) on maksustatav (mahaarvatav) alles selle realiseerumisel. Võlainstrumendi müügist või tähtaja saabumisest tulenev kasum (kahjum) arvutatakse maksustamise eesmärgil saadud summa ja võlainstrumendi algse soetusmaksumuse vahena.

Seega on võlainstrumendi maksubaas selle algne soetusmaksumus.

(Majandus)üksuse A finantsseisundi aruandes kajastatud võlainstrumendi finantsseisundi aruandelise (jääk)maksumuse 918 VÜd ja võlainstrumendi maksubaasi 1 000 VÜd vahest tuleneb teise aasta lõpus mahaarvatav ajutine erinevus 82 VÜd (vt paragrahv 20 ja paragrahvi 26 punkt d), olenemata sellest, kas (majandus)üksus A loodab võlainstrumendi bilansilise (jääk)maksumuse katmist müügi või kasutamise teel, st hoides seda ja saades lepingujärgseid rahavoogusid, või mõlema kombineerimise teel.

See tuleneb sellest, et mahaarvatavad ajutised erinevused on finantsseisundi aruandes kajastatud kui vara või kohustise finantsseisundi aruandelise (jääk)maksumuse ja võlainstrumendi maksubaasi vahelised erinevused, millest tulenevad summad, mis arvatakse maha tulevaste perioodide maksustatava kasumi (maksukahjumi) kindlaksmääramisel, kui vara või kohustise finantsseisundi aruandeline (jääk)maksumus on kaetud või tasaarveldatud (vt paragrahv 5). (Majandus)üksus A saab vara maksubaasiga 1 000 VÜd samaväärse mahaarvamise maksustatava kasumi (maksukahjumi) kindlaksmääramisel müügi või tähtaja saabumise korral.

| 27 | Mahaarvatavate ajutiste erinevuste tühistumine tekitab mahaarvamisi tulevaste perioodide maksustatavate kasumite määramisel. Samas saab (majandus)üksus majanduslikku kasu tulumaksu vähenemise kaudu ainult siis, kui (majandus)üksus teenib piisavalt maksustatavat kasumit, mille suhtes saab mahaarvamisi saldeerida. Seetõttu kajastab (majandus)üksus edasi lükkunud tulumaksu vara ainult juhul, kui on tõenäoline, et tal saab olema maksustatavat kasumit, mille suhtes mahaarvatavat ajutist erinevust rakendatakse. |
| --- | --- |

27

| 27 A | Kui (majandus)üksus hindab, kas tal saab olema maksustatavat kasumit, mille suhtes saab rakendada mahaarvatavat ajutist erinevust, võtab ta arvese seda, kas maksuõigusega on piiratud sellise maksustatava kasumi allikad, mille suhtes ta võib teha mahaarvamisi seoses kõnealuste mahaarvatavate ajutiste erinevuste tühistumisega. Kui maksuõigusega ei ole selliseid piiranguid kehtestatud, hindab (majandus)üksus mahaarvatavat ajutist erinevust koos kõigi tema muude mahaarvatavate ajutiste erinevustega. Kui maksuõigusega on kahjumi kasutamine teatavat liiki tulust mahaarvamiseks siiski piiratud, hinnatakse mahaarvatavat ajutist erinevust üksnes koos muude vastavat liiki mahaarvatavate ajutiste erinevustega. |
| --- | --- |

27 A

| 28 | Tõenäosus, et maksustatavat kasumit saab ajutiste erinevuste suhtes rakendada, eksisteerib juhul, kui on olemas piisavalt ajutisi erinevusi, mis on seotud sama maksuhaldusasutuse ja sama maksustatava majandusüksusega ning mis eeldatavalt tühistuvad:






  a) | samal perioodil, mil eeldatavasti tühistub mahaarvatav ajutine erinevus, või |
| --- | --- | --- |

28

a)

samal perioodil, mil eeldatavasti tühistub mahaarvatav ajutine erinevus, või

| b) | perioodidel, kuhu edasi lükkunud tulumaksu varast tuleneva maksukahjumi võib tagasi või edasi kanda. |
| --- | --- |

b)

perioodidel, kuhu edasi lükkunud tulumaksu varast tuleneva maksukahjumi võib tagasi või edasi kanda.

Sel juhul kajastatakse edasi lükkunud tulumaksu vara perioodil, mil mahaarvatavad ajutised erinevused tekivad.

| 29 | Kui sama maksuhaldusasutuse ja sama maksustatava (majandus)üksusega seotud ajutised erinevused ei ole piisavad, kajastatakse edasilükkunud tulumaksu vara sellises ulatuses, mis:






  a) | on tõenäoline, et (majandus)üksusel tekib tulevikus piisavalt maksustatavat kasumit, mis on seotud sama maksuhaldusasutuse ja sama maksustatava (majandus)üksusega, ning maksustatav kasum tekib samal perioodil kui mahaarvatava ajutise erinevuse tühistumine (või perioodidel, kuhu edasi lükkunud tulumaksu varast tuleneva maksukahjumi võib edasi või tagasi kanda). Hinnates seda, kas tal on tulevaste perioodide maksustatavat kasumit piisavalt, teeb (majandus)üksus järgmist:






  i) | võrdleb mahaarvatavaid ajutisi erinevusi tulevaste perioodide maksustatava kasumiga, mis ei hõlma tulumaksust mahaarvatavaid summasid, mis tulenevad kõnealuste mahaarvatavate ajutiste erinevuste tühistumisest. Selline võrdlemine näitab, mil määral on tulevaste perioodide maksustatav kasum piisav selleks, et (majandus)üksus saaks maha arvata kõnealuste mahaarvatavate ajutiste erinevuste tühistumisest tulenevad summad; |
| --- | --- | --- | --- |

29

a)

on tõenäoline, et (majandus)üksusel tekib tulevikus piisavalt maksustatavat kasumit, mis on seotud sama maksuhaldusasutuse ja sama maksustatava (majandus)üksusega, ning maksustatav kasum tekib samal perioodil kui mahaarvatava ajutise erinevuse tühistumine (või perioodidel, kuhu edasi lükkunud tulumaksu varast tuleneva maksukahjumi võib edasi või tagasi kanda). Hinnates seda, kas tal on tulevaste perioodide maksustatavat kasumit piisavalt, teeb (majandus)üksus järgmist:

i)

võrdleb mahaarvatavaid ajutisi erinevusi tulevaste perioodide maksustatava kasumiga, mis ei hõlma tulumaksust mahaarvatavaid summasid, mis tulenevad kõnealuste mahaarvatavate ajutiste erinevuste tühistumisest. Selline võrdlemine näitab, mil määral on tulevaste perioodide maksustatav kasum piisav selleks, et (majandus)üksus saaks maha arvata kõnealuste mahaarvatavate ajutiste erinevuste tühistumisest tulenevad summad;

| ii) | ei võta arvesse tulevastel perioodidel eeldatavasti tekkivatest mahaarvatavatest ajutistest erinevustest tulenevaid maksustatavaid summasid, kuna nendest mahaarvatavatest ajutistest erinevustest tulenev edasi lükkunud tulumaksu vara kasutamine nõuab omakorda tulevast maksustatavat kasumit; |
| --- | --- |

ii)

ei võta arvesse tulevastel perioodidel eeldatavasti tekkivatest mahaarvatavatest ajutistest erinevustest tulenevaid maksustatavaid summasid, kuna nendest mahaarvatavatest ajutistest erinevustest tulenev edasi lükkunud tulumaksu vara kasutamine nõuab omakorda tulevast maksustatavat kasumit;

| b) | (majandus)üksus võib kasutada maksuplaneerimisvõimalusi, millega on võimalik tekitada sobivatel perioodidel maksustatavat kasumit. |
| --- | --- |

b)

(majandus)üksus võib kasutada maksuplaneerimisvõimalusi, millega on võimalik tekitada sobivatel perioodidel maksustatavat kasumit.

| 29 A | Tõenäolise tulevase maksustatava kasumi hinnang võib hõlmata (majandus)üksuse mõnede varade realiseerumist üle nende finantsseisundi aruandelise (jääk)maksumuse, kui on piisavalt tõendeid selle kohta, et on tõenäoline, et (majandus)üksus suudab seda saavutada. Näiteks juhul, kui vara mõõdetakse õiglases väärtuses, kaalub (majandus)üksus, kas on piisavalt tõendeid, mille alusel järeldada, et on tõenäoline, et (majandus)üksus realiseerib vara üle selle finantsseisundi aruandelise (jääk)maksumuse. See võib olla nii näiteks juhul, kui (majandus)üksus kavatseb hoida fikseeritud intressiga võlainstrumenti ja saada lepingujärgseid rahavoogusid. |
| --- | --- |

29 A

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 98G | IAS 12 muudatustega Realiseerimata kahjumi edasi lükkunud tulumaksu vara kajastamine, mis anti välja 2016. jaanuaris, muudeti paragrahvi 29 ning lisati paragrahvid 27A ja 29A ning paragrahvi 26 illustreeriv näide. (Majandus)üksus rakendab need muudatused 1. jaanuaril 2017 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. (Majandus)üksus rakendab kõnealuseid muudatusi tagasiulatuvalt kooskõlas standardiga IAS 8 Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead. Muudatuse algsel kohaldamisel võib varaseima võrreldava perioodi omakapitali algsaldo muutust kajastada jaotamata kasumi (või vajaduse korral omakapitali muu komponendi) algsaldos, ilma et oleks vaja jaotada muutust jaotamata kasumi algsaldo ja muude omakapitali komponentide vahel. Kui (majandus)üksus kõnealust vabastust kohaldab, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

98G

---

| 9.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 291/89 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 291/89

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1990,

6. november 2017,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 7

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) avaldas 29. jaanuaril 2016 rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 7 Rahavoogude aruanded muudatused. Muudatuste eesmärk on täpsustada rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 7, et parandada finantsaruannete kasutajatele üksuse finantstegevuse kohta esitatavat teavet. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) avaldas 29. jaanuaril 2016 rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 7 Rahavoogude aruanded muudatused. Muudatuste eesmärk on täpsustada rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 7, et parandada finantsaruannete kasutajatele üksuse finantstegevuse kohta esitatavat teavet.

| (3) | Konsultatsioonides Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga (EFRAG) leidis kinnitust, et IAS 7 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele. |
| --- | --- |

(3)

Konsultatsioonides Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga (EFRAG) leidis kinnitust, et IAS 7 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (5) | IASB määras muudatuste jõustumiskuupäevaks 1. jaanuari 2017. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2017. Tagasiulatuvust käsitlevat sätet on vaja, et tagada asjaomastele emitentidele õiguskindlus ning kooskõla muude määruses (EÜ) nr 1126/2008 sätestatud raamatupidamisstandarditega. |
| --- | --- |

(5)

IASB määras muudatuste jõustumiskuupäevaks 1. jaanuari 2017. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2017. Tagasiulatuvust käsitlevat sätet on vaja, et tagada asjaomastele emitentidele õiguskindlus ning kooskõla muude määruses (EÜ) nr 1126/2008 sätestatud raamatupidamisstandarditega.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisas muudetakse rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 7 Rahavoogude aruanded vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Kõik äriühingud kohaldavad artiklis 1 osutatud muudatusi hiljemalt alates oma 1. jaanuaril 2017 või pärast seda algava esimese majandusaasta alguskuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. november 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).

2

---

LISA

Avalikustamise algatus

(IAS 7 muudatused)

IAS 7 Rahavoogude aruanded muudatused

Lisatakse paragrahvid 44A–44E ja vastav pealkiri. Samuti lisatakse paragrahv 60.

FINANTSEERIMISTEGEVUSEST TULENEVATE KOHUSTISTE MUUTUSED

| 44A | (Majandus)üksus avalikustab teabe, mis võimaldab finantsaruannete kasutajatel hinnata finantseerimistegevusest tulenevate kohustiste muutusi, sealhulgas nii rahavoogudest tulenevaid muutusi kui ka mitterahalisi muutusi. |
| --- | --- |

44A

| 44B | (Majandus)üksus avalikustab paragrahvi 44A nõude täitmiseks vajalikul määral järgmised finantseerimistegevusest tulenevate kohustiste muutused:






  a) | finantseerimistegevuse rahavoogudest tulenevad muutused; |
| --- | --- | --- |

44B

a)

finantseerimistegevuse rahavoogudest tulenevad muutused;

| b) | tütarettevõtjates või muudes ärides kontrolli saavutamisest või selle kaotamisest tulenevad muutused; |
| --- | --- |

b)

tütarettevõtjates või muudes ärides kontrolli saavutamisest või selle kaotamisest tulenevad muutused;

| c) | valuutakursside muutuste mõju; |
| --- | --- |

c)

valuutakursside muutuste mõju;

| d) | õiglase väärtuse muutused ja |
| --- | --- |

d)

õiglase väärtuse muutused ja

| e) | muud muutused. |
| --- | --- |

e)

muud muutused.

| 44C | Finantseerimistegevusest tulenevad kohustised on kohustised, mille puhul liigitati rahavood või liigitatakse tulevased rahavood rahavoogude aruandes finantseerimistegevuse rahavoogudeks. Paragrahvi 44A kohast avalikustamisnõuet kohaldatakse ka finantsvarade (nt varad, millega maandatakse finantseerimistegevusest tulenevate kohustistega seotud riski) muutuste suhtes, kui kõnealustest finantsvarade rahavoogusid kajastati või tulevasi rahavoogusid kajastatakse finantseerimistegevuse rahavoogudena. |
| --- | --- |

44C

| 44D | Üks viis, kuidas paragrahvi 44A kohast avalikustamisnõuet täita, oleks esitada finantsseisundi aruandes finantseerimistegevusest tulenevate kohustiste alg- ja lõppsaldo võrdlus, sealhulgas paragrahvis 44B sätestatud muutused. Sellise võrdluse avalikustamisel esitab (majandus)üksus piisavalt teavet, et finantsaruannete kasutajad saaksid võrdluses esitatud kirjeid seostada finantsseisundi aruande ja rahavoogude aruandega. |
| --- | --- |

44D

| 44E | Kui (majandus)üksus avalikustab paragrahvi 44A kohase teabe koos muude varade ja kohustiste muutusi käsitleva teabega, avalikustab ta finantseerimistegevusest tulenevate kohustiste muutused kõnealuste muude varade ja kohustiste muutustest eraldi. |
| --- | --- |

44E

JÕUSTUMISKUUPÄEV

...

| 60 | Avalikustamise algatus (IAS 7 muudatused), välja antud 2016. aasta jaanuaris, lisatud paragrahvid 44A–44E. (Majandus)üksus rakendab need muudatused 1. jaanuaril 2017 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi esimest korda, ei pea ta esitama võrdlusandmeid eelmiste aruandeaastate kohta. |
| --- | --- |

60

---