# Uradni list L 332/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 332 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6014. december 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 332

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6014. december 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2017/2115 z dne 27. julija 2017 o shemi pomoči št. SA.38393 (2016/C, ex 2015/E), ki jo je odobrila Belgija – Obdavčitev pristanišč v Belgiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5174)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2017/2116 z dne 27. julija 2017 o shemi pomoči SA.38398 (2016/C, ex 2015/E), ki jo je odobrila Francija – Obdavčitev pristanišč v Franciji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5176)

   (
  1
  ) | 24 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2017/2115 z dne 27. julija 2017 o shemi pomoči št. SA.38393 (2016/C, ex 2015/E), ki jo je odobrila Belgija – Obdavčitev pristanišč v Belgiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5174)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5174)

1

1

*

Sklep Komisije (EU) 2017/2116 z dne 27. julija 2017 o shemi pomoči SA.38398 (2016/C, ex 2015/E), ki jo je odobrila Francija – Obdavčitev pristanišč v Franciji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5176)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5176)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 14.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/1

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/2115

z dne 27. julija 2017

o shemi pomoči št. SA.38393 (2016/C, ex 2015/E), ki jo je odobrila Belgija – Obdavčitev pristanišč v Belgiji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5174)

(Besedilo v francoskem in nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   VPRAŠALNIK O DELOVANJU IN OBDAVČITVI PRISTANIŠČ TER POSTOPEK SODELOVANJA

VPRAŠALNIK O DELOVANJU IN OBDAVČITVI PRISTANIŠČ TER POSTOPEK SODELOVANJA

| (1) | Službe Komisije so 3. julija 2013 vsem državam članicam poslale vprašalnik o delovanju in obdavčitvi njihovih pristanišč, da bi dobile celoten vpogled v to in da bi se razjasnil položaj pristanišč glede pravil Evropske unije o državni pomoči iz člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Belgijski organi so odgovorili z dopisoma z dne 30. septembra in 9. oktobra 2013. Komisija je z dopisom z dne 20. januarja 2014 zahtevala dodatne informacije o pravilih o obdavčitvi, ki se uporablja za pristanišča. Belgijski organi so odgovorili z dopisom z dne 13. marca 2014, pristanišče Bruselj pa je poslalo svoje pripombe v dopisu, prejetem 18. marca 2014. |
| --- | --- |

(1)

Službe Komisije so 3. julija 2013 vsem državam članicam poslale vprašalnik o delovanju in obdavčitvi njihovih pristanišč, da bi dobile celoten vpogled v to in da bi se razjasnil položaj pristanišč glede pravil Evropske unije o državni pomoči iz člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Belgijski organi so odgovorili z dopisoma z dne 30. septembra in 9. oktobra 2013. Komisija je z dopisom z dne 20. januarja 2014 zahtevala dodatne informacije o pravilih o obdavčitvi, ki se uporablja za pristanišča. Belgijski organi so odgovorili z dopisom z dne 13. marca 2014, pristanišče Bruselj pa je poslalo svoje pripombe v dopisu, prejetem 18. marca 2014.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 9. julija 2014 Belgijo v skladu s členom 21 Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (2) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) obvestila o svoji predhodni oceni, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, določena za nekatera belgijska pristanišča (v nadaljnjem besedilu: belgijska pristanišča), pomeni državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, ta pomoč pa pomeni obstoječo pomoč v smislu člena 1(b) navedene uredbe. Dne 23. septembra 2014 je potekal sestanek z belgijskimi organi. Valonija in pristanišče Bruselj sta predložila vsak svoje pripombe v dopisih z dne 30. septembra 2014, Flamska pa je svoje pripombe predložila v dopisu z dne 1. oktobra 2014. Komisija je z dopisom z dne 1. junija 2015 Belgijo obvestila, da se je seznanila z vsemi argumenti, ki jih je ta predložila, in da še vedno meni, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb,odobrena več pristaniščem, pomeni pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, če in kolikor ta pristanišča opravljajo gospodarske dejavnosti. Zoper navedeni dopis je bila 3. avgusta 2015 vložena tožba (3), ki je bila kot nedopustna zavržena s sklepom Splošnega sodišča z dne 9. marca 2016 (4). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 9. julija 2014 Belgijo v skladu s členom 21 Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (2) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) obvestila o svoji predhodni oceni, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, določena za nekatera belgijska pristanišča (v nadaljnjem besedilu: belgijska pristanišča), pomeni državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, ta pomoč pa pomeni obstoječo pomoč v smislu člena 1(b) navedene uredbe. Dne 23. septembra 2014 je potekal sestanek z belgijskimi organi. Valonija in pristanišče Bruselj sta predložila vsak svoje pripombe v dopisih z dne 30. septembra 2014, Flamska pa je svoje pripombe predložila v dopisu z dne 1. oktobra 2014. Komisija je z dopisom z dne 1. junija 2015 Belgijo obvestila, da se je seznanila z vsemi argumenti, ki jih je ta predložila, in da še vedno meni, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb,odobrena več pristaniščem, pomeni pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, če in kolikor ta pristanišča opravljajo gospodarske dejavnosti. Zoper navedeni dopis je bila 3. avgusta 2015 vložena tožba (3), ki je bila kot nedopustna zavržena s sklepom Splošnega sodišča z dne 9. marca 2016 (4).

2

3

4

1.2   PREDLOG KOMISIJE O USTREZNIH UKREPIH IN ODGOVOR BELGIJSKIH ORGANOV

PREDLOG KOMISIJE O USTREZNIH UKREPIH IN ODGOVOR BELGIJSKIH ORGANOV

| (3) | Komisija je v dopisu z dne 21. januarja 2016 ponovila svoje stališče, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, odobrena pristaniščem, pomeni shemo državne pomoči, ki ni združljiva s Pogodbo, in predlagala belgijskim organom, naj z ustreznimi ukrepi v skladu s členom 108(1) PDEU in členom 22 postopkovne uredbe odpravijo oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, določeno za belgijska pristanišča, kolikor ta opravljajo gospodarske dejavnosti. Belgijski organi so bili pozvani, naj zakonodajo spremenijo v roku 10 mesecev od datuma sklepa, sprememba pa se mora začeti uporabljati najpozneje za dohodke, ustvarjene z gospodarskimi dejavnostmi od začetka davčnega leta 2017. Belgijski organi so bili pozvani, naj Komisijo v dveh mesecih po datumu prejetja navedenega sklepa pisno obvestijo, da Belgija v skladu s členom 23(1) postopkovne uredbe brezpogojno in nedvoumno sprejema te ustrezne ukrepe v celoti. Zoper navedeni predlog ustreznih ukrepov je bila 18. marca 2016 vložena tožba (5), ki je bila kot nedopustna zavržena s sklepom Splošnega sodišča z dne 27. oktobra 2016 (6). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v dopisu z dne 21. januarja 2016 ponovila svoje stališče, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, odobrena pristaniščem, pomeni shemo državne pomoči, ki ni združljiva s Pogodbo, in predlagala belgijskim organom, naj z ustreznimi ukrepi v skladu s členom 108(1) PDEU in členom 22 postopkovne uredbe odpravijo oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, določeno za belgijska pristanišča, kolikor ta opravljajo gospodarske dejavnosti. Belgijski organi so bili pozvani, naj zakonodajo spremenijo v roku 10 mesecev od datuma sklepa, sprememba pa se mora začeti uporabljati najpozneje za dohodke, ustvarjene z gospodarskimi dejavnostmi od začetka davčnega leta 2017. Belgijski organi so bili pozvani, naj Komisijo v dveh mesecih po datumu prejetja navedenega sklepa pisno obvestijo, da Belgija v skladu s členom 23(1) postopkovne uredbe brezpogojno in nedvoumno sprejema te ustrezne ukrepe v celoti. Zoper navedeni predlog ustreznih ukrepov je bila 18. marca 2016 vložena tožba (5), ki je bila kot nedopustna zavržena s sklepom Splošnega sodišča z dne 27. oktobra 2016 (6).

5

6

| (4) | Belgijski organi so v dopisu z dne 21. marca 2016 Komisiji predložili pripombe o predlaganih ustreznih ukrepih. |
| --- | --- |

(4)

Belgijski organi so v dopisu z dne 21. marca 2016 Komisiji predložili pripombe o predlaganih ustreznih ukrepih.

1.3   ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (5) | Komisija je z dopisom z dne 8. julija 2016 odločila, da začne postopek, določen v členu 108(2) PDEU, z uporabo člena 23(2) postopkovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je z dopisom z dne 8. julija 2016 odločila, da začne postopek, določen v členu 108(2) PDEU, z uporabo člena 23(2) postopkovne uredbe.

| (6) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (7). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnem ukrepu. Dne 24. avgusta 2016 je bil organiziran sestanek s predstavniki nekaterih belgijskih pristanišč, na katera se ukrep nanaša. |
| --- | --- |

(6)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (7). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnem ukrepu. Dne 24. avgusta 2016 je bil organiziran sestanek s predstavniki nekaterih belgijskih pristanišč, na katera se ukrep nanaša.

Uradnem listu Evropske unije

7

| (7) | Belgija je svoje pripombe predložila v dopisih z dne 9. septembra 2016 (zvezni minister za finance) in 16. septembra 2016 (Valonija in valonska pristanišča). |
| --- | --- |

(7)

Belgija je svoje pripombe predložila v dopisih z dne 9. septembra 2016 (zvezni minister za finance) in 16. septembra 2016 (Valonija in valonska pristanišča).

| (8) | Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: Sea Invest, uporabnika pristanišč Anvers, Gand in Zeebruges (14. september 2016), pristanišča Rotterdam, v imenu petih javnih nizozemskih pomorskih pristanišč (16. september 2016), pristanišča Bruselj (16. september 2016), flamske pristaniške komisije (Vlaamse Havencommissie) (19. september 2016) in – po podaljšanju roka za predložitev pripomb – pristanišč Anvers in Zeebruges (4. oktober 2016). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: Sea Invest, uporabnika pristanišč Anvers, Gand in Zeebruges (14. september 2016), pristanišča Rotterdam, v imenu petih javnih nizozemskih pomorskih pristanišč (16. september 2016), pristanišča Bruselj (16. september 2016), flamske pristaniške komisije (Vlaamse Havencommissie) (19. september 2016) in – po podaljšanju roka za predložitev pripomb – pristanišč Anvers in Zeebruges (4. oktober 2016).

| (9) | Komisija je te pripombe posredovala Belgiji in ji dala možnost, da nanje odgovori. Pripombe Belgije je prejela z dopisom z dne 14. novembra 2016. Sestanek med belgijskimi organi in Komisijo je bil organiziran 19. decembra 2016, na njem pa so bile Komisiji predložene dodatne pripombe. Dne 10. januarja 2017 je bil organiziran še en sestanek med zveznimi in regionalnimi belgijskimi organi, nekaterimi upravičenci ukrepa in Komisijo. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je te pripombe posredovala Belgiji in ji dala možnost, da nanje odgovori. Pripombe Belgije je prejela z dopisom z dne 14. novembra 2016. Sestanek med belgijskimi organi in Komisijo je bil organiziran 19. decembra 2016, na njem pa so bile Komisiji predložene dodatne pripombe. Dne 10. januarja 2017 je bil organiziran še en sestanek med zveznimi in regionalnimi belgijskimi organi, nekaterimi upravičenci ukrepa in Komisijo.

2.   OPIS UKREPA IN OKOLIŠČIN

OPIS UKREPA IN OKOLIŠČIN

2.1   LASTNIŠTVO IN UPRAVLJANJE PRISTANIŠČ V BELGIJI

LASTNIŠTVO IN UPRAVLJANJE PRISTANIŠČ V BELGIJI

| (10) | V Belgiji je zemljišče, ki ga zasedajo pristanišča, del javnega prostora. V devetdesetih letih dvajsetega stoletja je bilo upravljanje glavnih belgijskih pristanišč preneseno na decentralizirane subjekte. Nekatera pristanišča upravljajo avtonomne pristaniške komunalne službe (kot so pristanišča Gand, Ostende in Anvers); druga upravljajo pravne osebe javnega prava, kot so avtonomna pristanišča Port autonomes du Centre et de l'Ouest, Liège, Charleroi in Namur) ali v primeru pristanišča Zeebruges delniška družba javnega prava. |
| --- | --- |

(10)

V Belgiji je zemljišče, ki ga zasedajo pristanišča, del javnega prostora. V devetdesetih letih dvajsetega stoletja je bilo upravljanje glavnih belgijskih pristanišč preneseno na decentralizirane subjekte. Nekatera pristanišča upravljajo avtonomne pristaniške komunalne službe (kot so pristanišča Gand, Ostende in Anvers); druga upravljajo pravne osebe javnega prava, kot so avtonomna pristanišča Port autonomes du Centre et de l'Ouest, Liège, Charleroi in Namur) ali v primeru pristanišča Zeebruges delniška družba javnega prava.

| (11) | Pristanišča upravljajo javni subjekti, pristaniški organi. |
| --- | --- |

(11)

Pristanišča upravljajo javni subjekti, pristaniški organi.

2.2   PRAVILA O DAVKU OD DOHODKOV, KI SE UPORABLJAJO ZA PRISTANIŠČA

PRAVILA O DAVKU OD DOHODKOV, KI SE UPORABLJAJO ZA PRISTANIŠČA

| (12) | V skladu s členom 1 zakonika o davkih od dohodkov iz leta 1992 (8) (v nadaljnjem besedilu: CIR) so „družbe“ rezidentke zavezane za plačilo davka od dohodkov, imenovanemu davek od dohodkov družb (9). Pravne osebe rezidentke, ki niso „družbe“, pa so zavezane za plačilo davka od dohodkov, imenovanemu davek od dohodkov pravnih oseb (10). Člen 2 CIR opredeljuje „družbo“ kot „vsako družbo, združenje, ustanovo ali kakršno koli organizacijo, ki je zakonito ustanovljena, ima pravno osebnost in upravlja podjetje ali se ukvarja s pridobitnimi dejavnostmi“. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 1 zakonika o davkih od dohodkov iz leta 1992 (8) (v nadaljnjem besedilu: CIR) so „družbe“ rezidentke zavezane za plačilo davka od dohodkov, imenovanemu davek od dohodkov družb (9). Pravne osebe rezidentke, ki niso „družbe“, pa so zavezane za plačilo davka od dohodkov, imenovanemu davek od dohodkov pravnih oseb (10). Člen 2 CIR opredeljuje „družbo“ kot „vsako družbo, združenje, ustanovo ali kakršno koli organizacijo, ki je zakonito ustanovljena, ima pravno osebnost in upravlja podjetje ali se ukvarja s pridobitnimi dejavnostmi“.

8

9

10

| (13) | Člen 180(2) CIR določa, da določeno število belgijskih pristanišč ni zavezano za plačilo davka od dohodkov družb (11). Člen 220(2) CIR določa, da so pravne osebe, ki niso zavezane za plačilo davka od dohodkov družb iz člena 180 CIR, zavezane za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb (12). Davek od dohodkov pravnih oseb se ne obračuna od celotnega zneska dohodkov ali dobička, temveč samo od določenih vrst dohodkov. V skladu s členom 221 CIR so pravne osebe, zavezane za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, obdavčene samo za katastrski dohodek od nepremičnin v Belgiji ter dohodke in prihodke iz kapitala in premičnin (13). Poleg tega stopnje, ki se uporabljajo za različne vrste dohodkov, od katerih se plačuje davek od dohodkov pravnih oseb, običajno ustrezajo stopnjam pri viru odtegnjenega davka na nepremičnine ali premičnine (14) in so načeloma nižje od stopenj, ki se uporabljajo na področju davka od dohodkov družb (33,99 %). |
| --- | --- |

(13)

Člen 180(2) CIR določa, da določeno število belgijskih pristanišč ni zavezano za plačilo davka od dohodkov družb (11). Člen 220(2) CIR določa, da so pravne osebe, ki niso zavezane za plačilo davka od dohodkov družb iz člena 180 CIR, zavezane za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb (12). Davek od dohodkov pravnih oseb se ne obračuna od celotnega zneska dohodkov ali dobička, temveč samo od določenih vrst dohodkov. V skladu s členom 221 CIR so pravne osebe, zavezane za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, obdavčene samo za katastrski dohodek od nepremičnin v Belgiji ter dohodke in prihodke iz kapitala in premičnin (13). Poleg tega stopnje, ki se uporabljajo za različne vrste dohodkov, od katerih se plačuje davek od dohodkov pravnih oseb, običajno ustrezajo stopnjam pri viru odtegnjenega davka na nepremičnine ali premičnine (14) in so načeloma nižje od stopenj, ki se uporabljajo na področju davka od dohodkov družb (33,99 %).

11

12

13

14

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (14) | Komisija je v dopisu z dne 8. julija 2016 ugotovila, da belgijski organi niso sprejeli časovnega načrta za izvajanje ustreznih ukrepov, ki jih je Komisija navedla v dopisu z dne 21. januarja 2016, in da ni videti, da bi belgijska vlada jasno sprejela samo načelo obdavčitve pristanišč z davkom od dohodkov družb niti da bi se obvezala odpraviti oprostitev davka, do katere so upravičena belgijska pristanišča. Komisija iz navedenega sklepa, da belgijski organi niso brezpogojno, nedvoumno in v celoti sprejeli ustreznih ukrepov, ki jih je Komisija predlagala 21. januarja 2016. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v dopisu z dne 8. julija 2016 ugotovila, da belgijski organi niso sprejeli časovnega načrta za izvajanje ustreznih ukrepov, ki jih je Komisija navedla v dopisu z dne 21. januarja 2016, in da ni videti, da bi belgijska vlada jasno sprejela samo načelo obdavčitve pristanišč z davkom od dohodkov družb niti da bi se obvezala odpraviti oprostitev davka, do katere so upravičena belgijska pristanišča. Komisija iz navedenega sklepa, da belgijski organi niso brezpogojno, nedvoumno in v celoti sprejeli ustreznih ukrepov, ki jih je Komisija predlagala 21. januarja 2016.

| (15) | Ker je Komisija še vedno menila, da oprostitev davka od dohodkov družb v korist belgijskim pristaniščem, kadar opravljajo gospodarsko dejavnost, pomeni obstoječo shemo državne pomoči in ker je dvomila o združljivosti te sheme pomoči z notranjim trgom, se je odločila začeti postopek, določen v členu 108(2) PDEU, ob uporabi člena 23(2) postopkovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Ker je Komisija še vedno menila, da oprostitev davka od dohodkov družb v korist belgijskim pristaniščem, kadar opravljajo gospodarsko dejavnost, pomeni obstoječo shemo državne pomoči in ker je dvomila o združljivosti te sheme pomoči z notranjim trgom, se je odločila začeti postopek, določen v členu 108(2) PDEU, ob uporabi člena 23(2) postopkovne uredbe.

4.   PRIPOMBE, PREJETE PO ZAČETKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

PRIPOMBE, PREJETE PO ZAČETKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

4.1   PODJETJA/GOSPODARSKE DEJAVNOSTI

PODJETJA/GOSPODARSKE DEJAVNOSTI

| (16) | Belgijska pristanišča in belgijski organi menijo, da pristanišča niso „podjetja“ v smislu člena 107(1) PDEU, če njihove naloge, med drugim upravno upravljanje javnega in zasebnega prostora, niso gospodarske narave. Poudarjajo, da so to naloge splošnega pomena in da so jim jih naložili ali jih nanje prenesli javni organi, ki lahko prosto opredelijo obseg negospodarskih storitev splošnega pomena. Pripominjajo, da imajo pristaniški organi posebna pooblastila za opravljanje teh nalog, da jih nadzorujejo organi oblasti in da njihov cilj ni ustvarjanje dobička, saj se presežek reinvestira v pristaniško infrastrukturo, pri nekaterih pristaniščih pa izplača občini, ki je njihov delničar. |
| --- | --- |

(16)

Belgijska pristanišča in belgijski organi menijo, da pristanišča niso „podjetja“ v smislu člena 107(1) PDEU, če njihove naloge, med drugim upravno upravljanje javnega in zasebnega prostora, niso gospodarske narave. Poudarjajo, da so to naloge splošnega pomena in da so jim jih naložili ali jih nanje prenesli javni organi, ki lahko prosto opredelijo obseg negospodarskih storitev splošnega pomena. Pripominjajo, da imajo pristaniški organi posebna pooblastila za opravljanje teh nalog, da jih nadzorujejo organi oblasti in da njihov cilj ni ustvarjanje dobička, saj se presežek reinvestira v pristaniško infrastrukturo, pri nekaterih pristaniščih pa izplača občini, ki je njihov delničar.

| (17) | Pristanišči Anvers in Zeebruges ter belgijski organi menijo, da se sodna praksa Sodišča na področju letališč (zadeva C-82/01, Aéroports de Paris (15)) ne more uporabljati za pristanišča, ki so drugačna infrastruktura. Zlasti navajajo, da monopol pristanišč izhaja iz upravne decentralizacije v korist subjekta javnega prava, ki si ne prizadeva za ustvarjanje dobička, medtem ko je upravljanje letališč dodeljeno zasebnim osebam v okviru izključne koncesije za gospodarsko dejavnost s prenosom operativnega tveganja gospodarske narave. Menijo tudi, da se tožba, ki jo je Sodišče obravnavalo v zadevi Aéroports de Paris, ni nanašala na zagotavljanje „infrastrukturnih storitev“, tako da primerjava z dajanjem pristaniškega prostora na voljo s strani belgijskih pristaniških organov ni ustrezna. |
| --- | --- |

(17)

Pristanišči Anvers in Zeebruges ter belgijski organi menijo, da se sodna praksa Sodišča na področju letališč (zadeva C-82/01, Aéroports de Paris (15)) ne more uporabljati za pristanišča, ki so drugačna infrastruktura. Zlasti navajajo, da monopol pristanišč izhaja iz upravne decentralizacije v korist subjekta javnega prava, ki si ne prizadeva za ustvarjanje dobička, medtem ko je upravljanje letališč dodeljeno zasebnim osebam v okviru izključne koncesije za gospodarsko dejavnost s prenosom operativnega tveganja gospodarske narave. Menijo tudi, da se tožba, ki jo je Sodišče obravnavalo v zadevi Aéroports de Paris, ni nanašala na zagotavljanje „infrastrukturnih storitev“, tako da primerjava z dajanjem pristaniškega prostora na voljo s strani belgijskih pristaniških organov ni ustrezna.

15

| (18) | Večina zainteresiranih strani in belgijski organi ugovarjajo gospodarski naravi dejavnosti, ki jih Komisija navaja v sklepu o začetku postopka, in sicer med drugim dajanje pristaniške infrastrukture na voljo plovilom ter oddajanje zemljišč in infrastrukture v najem podjetjem, pri čemer pojasnjujejo, da so tarife za najem zemljišč, za koncesijo za infrastrukturo in za dostop do pristaniške infrastrukture (pristaniške pristojbine) javne, nediskriminatorne ter določene vnaprej enostransko s strani pristaniških organov, in ne na podlagi ponudbe in povpraševanja. Navajajo zlasti sodbo belgijskega ustavnega sodišča z dne 19. novembra 2015 (16), v kateri to priznava, da so pristaniške pristojbine „čista plačila“ tretjih oseb za poseg pristaniških organov. Sklicujejo se tudi na flamski pristaniški odlok z dne 2. marca 1999 o politiki in upravljanju pomorskih pristanišč (17) (v nadaljnjem besedilu: flamski pristaniški odlok z dne 2. marca 1999), ki določa, da morajo biti pristaniške pristojbine določene v „razumnem sorazmerju“ z vrednostjo zagotovljene storitve. Poleg tega navajajo, da so koncesijske dajatve sorazmerno nižje za zemljišča, s katerimi se ustvarja višja dodana vrednost, da temeljijo na objektivnih parametrih (v zvezi z zadevnimi zemljišči) in da izražajo notranjo vrednost, ki jo ustvarja zagotovljena storitev. Poleg tega Valonija in valonska pristanišča menijo, da plačilo dajatev za uporabo infrastrukture ne kaže nujno na gospodarsko naravo dejavnosti pristanišč, pri čemer dejstvo, da te dajatve ne krijejo povrnitve vloženega kapitala, kaže na to, da so pristaniške dejavnosti storitve splošnega pomena. |
| --- | --- |

(18)

Večina zainteresiranih strani in belgijski organi ugovarjajo gospodarski naravi dejavnosti, ki jih Komisija navaja v sklepu o začetku postopka, in sicer med drugim dajanje pristaniške infrastrukture na voljo plovilom ter oddajanje zemljišč in infrastrukture v najem podjetjem, pri čemer pojasnjujejo, da so tarife za najem zemljišč, za koncesijo za infrastrukturo in za dostop do pristaniške infrastrukture (pristaniške pristojbine) javne, nediskriminatorne ter določene vnaprej enostransko s strani pristaniških organov, in ne na podlagi ponudbe in povpraševanja. Navajajo zlasti sodbo belgijskega ustavnega sodišča z dne 19. novembra 2015 (16), v kateri to priznava, da so pristaniške pristojbine „čista plačila“ tretjih oseb za poseg pristaniških organov. Sklicujejo se tudi na flamski pristaniški odlok z dne 2. marca 1999 o politiki in upravljanju pomorskih pristanišč (17) (v nadaljnjem besedilu: flamski pristaniški odlok z dne 2. marca 1999), ki določa, da morajo biti pristaniške pristojbine določene v „razumnem sorazmerju“ z vrednostjo zagotovljene storitve. Poleg tega navajajo, da so koncesijske dajatve sorazmerno nižje za zemljišča, s katerimi se ustvarja višja dodana vrednost, da temeljijo na objektivnih parametrih (v zvezi z zadevnimi zemljišči) in da izražajo notranjo vrednost, ki jo ustvarja zagotovljena storitev. Poleg tega Valonija in valonska pristanišča menijo, da plačilo dajatev za uporabo infrastrukture ne kaže nujno na gospodarsko naravo dejavnosti pristanišč, pri čemer dejstvo, da te dajatve ne krijejo povrnitve vloženega kapitala, kaže na to, da so pristaniške dejavnosti storitve splošnega pomena.

16

17

| (19) | Po njihovem mnenju so glavne gospodarske dejavnosti v pristaniščih dejavnosti koncesionarjev, ki zagotavljajo ravnanje z blagom (natovarjanje in raztovarjanje), pri čemer so pristaniški organi povsem izključeni iz poslovnih pogodb, sklenjenih med družbami koncesionarji in ladjarji. Pristanišč torej gospodarsko ne upravljajo pristaniški organi, temveč družbe, ki jim je infrastruktura oddana v koncesijo, to infrastrukturo pa morajo te družbe same nadgraditi z napravami in objekti (žerjavi, hangarji), potrebnimi za storitve ravnanja s tovorom. |
| --- | --- |

(19)

Po njihovem mnenju so glavne gospodarske dejavnosti v pristaniščih dejavnosti koncesionarjev, ki zagotavljajo ravnanje z blagom (natovarjanje in raztovarjanje), pri čemer so pristaniški organi povsem izključeni iz poslovnih pogodb, sklenjenih med družbami koncesionarji in ladjarji. Pristanišč torej gospodarsko ne upravljajo pristaniški organi, temveč družbe, ki jim je infrastruktura oddana v koncesijo, to infrastrukturo pa morajo te družbe same nadgraditi z napravami in objekti (žerjavi, hangarji), potrebnimi za storitve ravnanja s tovorom.

| (20) | Dodajajo, da morajo pristaniški organi v vse večjem obsegu financirati negospodarske dejavnosti, za katere so pristojne regije, tudi dejavnosti, ki niso povezane z upravljanjem pristanišč (18). Navajajo več sklepov Komisije in sodb Sodišča, ki po njihovem mnenju ugotavljajo, da dajanje odprte infrastrukture na voljo vsem morebitnim uporabnikom na pravičen in nediskriminatoren način ter upravljanje in uporaba zemljišč javne skupnosti za razvoj industrijskih in trgovinskih dejavnosti za zasebni sektor niso gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(20)

Dodajajo, da morajo pristaniški organi v vse večjem obsegu financirati negospodarske dejavnosti, za katere so pristojne regije, tudi dejavnosti, ki niso povezane z upravljanjem pristanišč (18). Navajajo več sklepov Komisije in sodb Sodišča, ki po njihovem mnenju ugotavljajo, da dajanje odprte infrastrukture na voljo vsem morebitnim uporabnikom na pravičen in nediskriminatoren način ter upravljanje in uporaba zemljišč javne skupnosti za razvoj industrijskih in trgovinskih dejavnosti za zasebni sektor niso gospodarske dejavnosti.

18

| (21) | Menijo, da so gospodarske dejavnosti pristanišč, kot sta dvigovanje (storitve žerjavov) in vleka, povsem pomožne narave. |
| --- | --- |

(21)

Menijo, da so gospodarske dejavnosti pristanišč, kot sta dvigovanje (storitve žerjavov) in vleka, povsem pomožne narave.

4.2   GOSPODARSKA PREDNOST, ODOBRENA IZ DRŽAVNIH SREDSTEV

GOSPODARSKA PREDNOST, ODOBRENA IZ DRŽAVNIH SREDSTEV

| (22) | Flamska pristaniška komisija meni, da oprostitev davka od dohodkov družb ne pomeni prednosti, ker morajo pristaniški organi v vse večjem obsegu financirati negospodarske infrastrukture, za katere so pristojne regije. |
| --- | --- |

(22)

Flamska pristaniška komisija meni, da oprostitev davka od dohodkov družb ne pomeni prednosti, ker morajo pristaniški organi v vse večjem obsegu financirati negospodarske infrastrukture, za katere so pristojne regije.

| (23) | Pristanišče Rotterdam navaja, da dejanska stopnja obdavčitve pristanišč Anvers, Zeebruges in Gand znaša manj kot 1 % računovodskega dobička. |
| --- | --- |

(23)

Pristanišče Rotterdam navaja, da dejanska stopnja obdavčitve pristanišč Anvers, Zeebruges in Gand znaša manj kot 1 % računovodskega dobička.

| (24) | Belgijski organi trdijo, da pogoj, da mora biti prednost odobrena iz državnih sredstev, ni izpolnjen, če pristanišča plačujejo davek od dohodkov pravnih oseb, |
| --- | --- |

(24)

Belgijski organi trdijo, da pogoj, da mora biti prednost odobrena iz državnih sredstev, ni izpolnjen, če pristanišča plačujejo davek od dohodkov pravnih oseb,

4.3   SELEKTIVNOST

SELEKTIVNOST

| (25) | Večina zainteresiranih strani in belgijski organi menijo, da referenčni sistem na področju obdavčitve pravnih oseb ni davek od dohodkov družb (kot je navedeno v sklepu o začetku postopka), temveč člen 1 CIR, ki določa dva vzporedna sistema obdavčitve za pravne osebe rezidente (davek od dohodkov družb in davek od dohodkov pravnih oseb) glede na merila, opredeljena v členu 2 CIR (dejavnost pravne osebe, ki je ali ni „upravljanje podjetja“ ali „ukvarjanje s pridobitnimi dejavnostmi“). Dodajajo, da je s členom 180 CIR, ki določa, da pristanišča niso zavezana za plačilo davka od dohodkov družb, zgolj natančneje opredeljen in uporabljen člen 1 CIR. Nekatere zainteresirane strani in belgijski organi menijo tudi, da je davek od dohodkov pravnih oseb referenčni sistem za pristanišča, ki niso „družbe“ v smislu člena 2 CIR, pri čemer se s členom 180(2) CIR ne odstopa od splošnih pravil o obdavčitvi pravnih oseb, temveč se z njim ta splošna pravila samo uporabljajo. Trdijo torej, da pristanišča ne bi bila nujno zavezana za plačilo davka od dohodkov družb, tudi če bi bil člen 180(2) odpravljen, saj bi morala uprava proučiti njihov položaj individualno glede na splošna merila iz členov 1 in 2 CIR, in ker pristanišča niso „družbe“ v smislu člena 2 CIR, ne bi bila zavezana za plačilo davka od dohodkov družb. |
| --- | --- |

(25)

Večina zainteresiranih strani in belgijski organi menijo, da referenčni sistem na področju obdavčitve pravnih oseb ni davek od dohodkov družb (kot je navedeno v sklepu o začetku postopka), temveč člen 1 CIR, ki določa dva vzporedna sistema obdavčitve za pravne osebe rezidente (davek od dohodkov družb in davek od dohodkov pravnih oseb) glede na merila, opredeljena v členu 2 CIR (dejavnost pravne osebe, ki je ali ni „upravljanje podjetja“ ali „ukvarjanje s pridobitnimi dejavnostmi“). Dodajajo, da je s členom 180 CIR, ki določa, da pristanišča niso zavezana za plačilo davka od dohodkov družb, zgolj natančneje opredeljen in uporabljen člen 1 CIR. Nekatere zainteresirane strani in belgijski organi menijo tudi, da je davek od dohodkov pravnih oseb referenčni sistem za pristanišča, ki niso „družbe“ v smislu člena 2 CIR, pri čemer se s členom 180(2) CIR ne odstopa od splošnih pravil o obdavčitvi pravnih oseb, temveč se z njim ta splošna pravila samo uporabljajo. Trdijo torej, da pristanišča ne bi bila nujno zavezana za plačilo davka od dohodkov družb, tudi če bi bil člen 180(2) odpravljen, saj bi morala uprava proučiti njihov položaj individualno glede na splošna merila iz členov 1 in 2 CIR, in ker pristanišča niso „družbe“ v smislu člena 2 CIR, ne bi bila zavezana za plačilo davka od dohodkov družb.

| (26) | Valonija in valonska pristanišča dodajajo, da je ta dvojnost (obstoj dveh sistemov obdavčitve dohodkov, in sicer davka od dohodkov družb in davka od dohodkov pravnih oseb) bistvena in lastna sistemu obdavčitve dohodkov ter izhaja iz belgijske ustave. Poleg tega naj belgijska ustava od zakonodajalca ne bi zahtevala, da za določene dejavnosti uvede davek, in za javne uprave (država, skupnosti, regije, province in občine) naj bi bile dobrine v javni lasti ali v zasebni lasti, dodeljene javni službi, oproščene davkov v skladu s splošnim načelom prava. Belgijski organi navajajo tudi, da v skladu s sodno prakso nacionalnih sodišč javne storitve, naloge in dobrine niso obdavčene, razen če zakon tega izrecno ne določa. |
| --- | --- |

(26)

Valonija in valonska pristanišča dodajajo, da je ta dvojnost (obstoj dveh sistemov obdavčitve dohodkov, in sicer davka od dohodkov družb in davka od dohodkov pravnih oseb) bistvena in lastna sistemu obdavčitve dohodkov ter izhaja iz belgijske ustave. Poleg tega naj belgijska ustava od zakonodajalca ne bi zahtevala, da za določene dejavnosti uvede davek, in za javne uprave (država, skupnosti, regije, province in občine) naj bi bile dobrine v javni lasti ali v zasebni lasti, dodeljene javni službi, oproščene davkov v skladu s splošnim načelom prava. Belgijski organi navajajo tudi, da v skladu s sodno prakso nacionalnih sodišč javne storitve, naloge in dobrine niso obdavčene, razen če zakon tega izrecno ne določa.

| (27) | Po mnenju pristaniških organov v Anversu in Zeebrugesu ter belgijskih organov so subjekti, ki – tako kot pristanišča – ne izplačujejo dobička, temveč ga reinvestirajo, ali ki uresničujejo cilj, ki presega njihov lastni interes, zavezani za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, kar se sklada z logiko sistema. |
| --- | --- |

(27)

Po mnenju pristaniških organov v Anversu in Zeebrugesu ter belgijskih organov so subjekti, ki – tako kot pristanišča – ne izplačujejo dobička, temveč ga reinvestirajo, ali ki uresničujejo cilj, ki presega njihov lastni interes, zavezani za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, kar se sklada z logiko sistema.

| (28) | Poudarjajo tudi, da so v drugačnem položaju kot druga podjetja, ki so zavezana za plačilo davka od dohodkov družb. Pristaniški organi imajo sicer določeno avtonomijo in lahko opravljajo tudi gospodarske dejavnosti, vendar spadajo med javne oblasti in opravljajo naloge splošnega pomena, njihova narava pa v skladu z njihovimi statuti ni pridobitna. Ne uporabljajo industrijskih in trgovinskih metod, vodilo njihovega ravnanja pa ni kratkoročna donosnost naložb. Koncesijske dajatve in pristaniške pristojbine ne pokrijejo vedno stroškov, ki jih imajo. Opravljajo naloge javne službe, katerih stroški se v skladu s členom 49 CIR ne bi odbili od davčne osnove za davek od dohodka družb, kar bi v primeru zavezanosti za plačilo davka od dohodka družb pomenilo diskriminacijo glede na druga podjetja in zmanjšano naložbeno sposobnost pristanišč. |
| --- | --- |

(28)

Poudarjajo tudi, da so v drugačnem položaju kot druga podjetja, ki so zavezana za plačilo davka od dohodkov družb. Pristaniški organi imajo sicer določeno avtonomijo in lahko opravljajo tudi gospodarske dejavnosti, vendar spadajo med javne oblasti in opravljajo naloge splošnega pomena, njihova narava pa v skladu z njihovimi statuti ni pridobitna. Ne uporabljajo industrijskih in trgovinskih metod, vodilo njihovega ravnanja pa ni kratkoročna donosnost naložb. Koncesijske dajatve in pristaniške pristojbine ne pokrijejo vedno stroškov, ki jih imajo. Opravljajo naloge javne službe, katerih stroški se v skladu s členom 49 CIR ne bi odbili od davčne osnove za davek od dohodka družb, kar bi v primeru zavezanosti za plačilo davka od dohodka družb pomenilo diskriminacijo glede na druga podjetja in zmanjšano naložbeno sposobnost pristanišč.

| (29) | Belgijski organi navajajo, da je belgijsko ustavno sodišče v sodbi z dne 1. decembra 2016 (19) potrdilo odločitev zakonodajalca, da pristanišča oprosti davka od dohodkov družb. |
| --- | --- |

(29)

Belgijski organi navajajo, da je belgijsko ustavno sodišče v sodbi z dne 1. decembra 2016 (19) potrdilo odločitev zakonodajalca, da pristanišča oprosti davka od dohodkov družb.

19

4.4   IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO

IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO

| (30) | Flamska pristaniška komisija trdi, da v drugih državah članicah, zlasti na Nizozemskem, iste dejavnosti pristanišč financirajo javni organi, tako da konkurenčni pogoji niso pristranski. |
| --- | --- |

(30)

Flamska pristaniška komisija trdi, da v drugih državah članicah, zlasti na Nizozemskem, iste dejavnosti pristanišč financirajo javni organi, tako da konkurenčni pogoji niso pristranski.

| (31) | Pristaniški organi v Anversu in Zeebrugesu se sklicujejo na točko 188 Obvestila Komisije o pojmu državne pomoči (20) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 19. julija 2016) in poudarjajo, da ima vsako pristanišče pravni monopol nad pristaniškim območjem, ta monopol pa ne izključuje samo „konkurence na trgu, ampak tudi konkurenco za trg“. Iz tega sklepajo, da ukrep ne povzroča izkrivljanja konkurence. Omenjajo tudi mnenje nizozemskega organa za konkurenco (21), v skladu s katerim pristanišče Rotterdam ne konkurira upravljavcem drugih pristanišč, če pristaniške pristojbine pomenijo samo omejen del prevoznih stroškov ladjarjev, tako da zvišanje ali znižanje teh tarif ne bi vplivalo na pristaniški promet. |
| --- | --- |

(31)

Pristaniški organi v Anversu in Zeebrugesu se sklicujejo na točko 188 Obvestila Komisije o pojmu državne pomoči (20) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 19. julija 2016) in poudarjajo, da ima vsako pristanišče pravni monopol nad pristaniškim območjem, ta monopol pa ne izključuje samo „konkurence na trgu, ampak tudi konkurenco za trg“. Iz tega sklepajo, da ukrep ne povzroča izkrivljanja konkurence. Omenjajo tudi mnenje nizozemskega organa za konkurenco (21), v skladu s katerim pristanišče Rotterdam ne konkurira upravljavcem drugih pristanišč, če pristaniške pristojbine pomenijo samo omejen del prevoznih stroškov ladjarjev, tako da zvišanje ali znižanje teh tarif ne bi vplivalo na pristaniški promet.

20

21

| (32) | Navajajo tudi, da se v skladu z obvestilom z dne 19. julija 2016, pri omrežni infrastrukturi različni elementi omrežja dopolnjujejo in si ne konkurirajo (točka 211 in opomba št. 311), tako da je izkrivljanje konkurence izključeno. Pripominjajo, da Komisija v navedenem obvestilu to načelo uporablja za gradnjo železniške infrastrukture (točka 219) in gradnjo cestne infrastrukture, vključno s cestami, na katerih se plačuje cestnina (točka 220), vendar menijo, da se uporablja tudi za pristanišča. |
| --- | --- |

(32)

Navajajo tudi, da se v skladu z obvestilom z dne 19. julija 2016, pri omrežni infrastrukturi različni elementi omrežja dopolnjujejo in si ne konkurirajo (točka 211 in opomba št. 311), tako da je izkrivljanje konkurence izključeno. Pripominjajo, da Komisija v navedenem obvestilu to načelo uporablja za gradnjo železniške infrastrukture (točka 219) in gradnjo cestne infrastrukture, vključno s cestami, na katerih se plačuje cestnina (točka 220), vendar menijo, da se uporablja tudi za pristanišča.

| (33) | Valonija in valonska pristanišča navajajo zlasti, da pristanišča na celinskih vodah, oproščena davka od dohodkov družb, ne konkurirajo drugim zasebnim pristaniščem na celinskih vodah, ki dajejo enako infrastrukturo na voljo javnosti. Zvezni organi dodajajo, da pristanišča na celinskih vodah, ki so majhna, dopolnjujejo druga pristanišča in konkurirajo samo cestnemu prometu. |
| --- | --- |

(33)

Valonija in valonska pristanišča navajajo zlasti, da pristanišča na celinskih vodah, oproščena davka od dohodkov družb, ne konkurirajo drugim zasebnim pristaniščem na celinskih vodah, ki dajejo enako infrastrukturo na voljo javnosti. Zvezni organi dodajajo, da pristanišča na celinskih vodah, ki so majhna, dopolnjujejo druga pristanišča in konkurirajo samo cestnemu prometu.

| (34) | Pristanišče Rotterdam navaja, da nizozemska javna pristanišča med drugim konkurirajo pristaniščem Anvers, Zeebruges in Gand. |
| --- | --- |

(34)

Pristanišče Rotterdam navaja, da nizozemska javna pristanišča med drugim konkurirajo pristaniščem Anvers, Zeebruges in Gand.

4.5   ZDRUŽLJIVOST

ZDRUŽLJIVOST

| (35) | Valonija in valonska pristanišča menijo, da je člen 106(2) PDEU ustrezna podlaga za združljivost ukrepa: pristanišča imajo zakonit mandat in ni mogoče ugovarjati, da izpolnjujejo vse pogoje, ki jih določa navedeni člen. Poudarjajo, da je treba združljivost na podlagi člena 93 PDEU, ki v teh pogojih uporabe ne vključuje neobstoja učinka na trgovino, podrobno proučiti. |
| --- | --- |

(35)

Valonija in valonska pristanišča menijo, da je člen 106(2) PDEU ustrezna podlaga za združljivost ukrepa: pristanišča imajo zakonit mandat in ni mogoče ugovarjati, da izpolnjujejo vse pogoje, ki jih določa navedeni člen. Poudarjajo, da je treba združljivost na podlagi člena 93 PDEU, ki v teh pogojih uporabe ne vključuje neobstoja učinka na trgovino, podrobno proučiti.

| (36) | Pristaniški organi v Anversu in Zeebrugesu menijo, da Komisija ni dovolj argumentirano odgovorila na trditve, predstavljene v zvezi z združljivostjo ukrepa. Dodajajo, da bi bilo mogoče člen 93 PDEU uporabiti kot podlago za združljivost ukrepa, saj morajo pristanišča financirati infrastrukturo, ki prispeva k vseevropskim prometnim omrežjem. |
| --- | --- |

(36)

Pristaniški organi v Anversu in Zeebrugesu menijo, da Komisija ni dovolj argumentirano odgovorila na trditve, predstavljene v zvezi z združljivostjo ukrepa. Dodajajo, da bi bilo mogoče člen 93 PDEU uporabiti kot podlago za združljivost ukrepa, saj morajo pristanišča financirati infrastrukturo, ki prispeva k vseevropskim prometnim omrežjem.

4.6   POTREBA PO PREHODNEM OBDOBJU

POTREBA PO PREHODNEM OBDOBJU

| (37) | Belgijski organi od Komisije zahtevajo prehodno obdobje za uvedbo davka od dohodkov družb za pristanišča. Poudarjajo, da je rok, določen v sklepu o začetku postopka z dne 8. julija 2016 (uvedba davka od dohodkov družb za pristanišča s 1. januarjem 2017), prekratek, zlasti glede na rok, omogočen Nizozemski v okviru zadeve SA.25338. Poudarjajo, da odprava člena 180(2) CIR pomeni zakonodajni postopek, ki traja „načeloma vsaj tri do šest mesecev“. Po njihovem mnenju so potrebne spremembe zakonodaje, ki so veliko bolj zapletene od preproste odprave člena 180(2) CIR, saj (i) ta odprava ne bi nujno pomenila, da postanejo pristanišča zavezana za plačilo davka od dohodkov družb, (ii) pri oblikovanju novega sistema obdavčitve pristanišč je treba upoštevati ustavno načelo enakosti in (iii) belgijsko davčno pravo ne ureja izrecno prehoda pravne osebe z davka od dohodkov pravnih oseb na davek od dohodkov družb. Dodajajo, da mora Komisija v primeru poteka sheme pomoči, ki se šteje za obstoječo, spoštovati legitimne interese države članice, da se upravičencem zagotovi pravna varnost. |
| --- | --- |

(37)

Belgijski organi od Komisije zahtevajo prehodno obdobje za uvedbo davka od dohodkov družb za pristanišča. Poudarjajo, da je rok, določen v sklepu o začetku postopka z dne 8. julija 2016 (uvedba davka od dohodkov družb za pristanišča s 1. januarjem 2017), prekratek, zlasti glede na rok, omogočen Nizozemski v okviru zadeve SA.25338. Poudarjajo, da odprava člena 180(2) CIR pomeni zakonodajni postopek, ki traja „načeloma vsaj tri do šest mesecev“. Po njihovem mnenju so potrebne spremembe zakonodaje, ki so veliko bolj zapletene od preproste odprave člena 180(2) CIR, saj (i) ta odprava ne bi nujno pomenila, da postanejo pristanišča zavezana za plačilo davka od dohodkov družb, (ii) pri oblikovanju novega sistema obdavčitve pristanišč je treba upoštevati ustavno načelo enakosti in (iii) belgijsko davčno pravo ne ureja izrecno prehoda pravne osebe z davka od dohodkov pravnih oseb na davek od dohodkov družb. Dodajajo, da mora Komisija v primeru poteka sheme pomoči, ki se šteje za obstoječo, spoštovati legitimne interese države članice, da se upravičencem zagotovi pravna varnost.

| (38) | Pristanišče Rotterdam zahteva, daKomisija odloži uvedbo davka od dohodka družb za nizozemska pristanišča, dokler se ne izvede sektorska raziskava in dokler ne bodo vsa pomorska pristanišča na severnem območju hkrati postala zavezana za plačilo davka, ali da vsaj hitro in sočasno uvede davek od dohodka družb za belgijska in francoska pristanišča. |
| --- | --- |

(38)

Pristanišče Rotterdam zahteva, daKomisija odloži uvedbo davka od dohodka družb za nizozemska pristanišča, dokler se ne izvede sektorska raziskava in dokler ne bodo vsa pomorska pristanišča na severnem območju hkrati postala zavezana za plačilo davka, ali da vsaj hitro in sočasno uvede davek od dohodka družb za belgijska in francoska pristanišča.

5.   PRESOJA UKREPOV

PRESOJA UKREPOV

5.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU

OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI V SMISLU ČLENA 107(1) PDEU

| (39) | V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

5.1.1   PODJETJA/GOSPODARSKE DEJAVNOSTI

5.1.1.1   
  Splošni preudarki

Splošni preudarki

| (40) | Po mnenju Sodišča je „gospodarska dejavnost vsaka dejavnost, ki obsega ponujanje blaga ali storitev na določenem trgu“ (22). Prav tako „pojem podjetje zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, ne glede na pravni status subjekta in način njegovega financiranja“ (23). |
| --- | --- |

(40)

Po mnenju Sodišča je „gospodarska dejavnost vsaka dejavnost, ki obsega ponujanje blaga ali storitev na določenem trgu“ (22). Prav tako „pojem podjetje zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, ne glede na pravni status subjekta in način njegovega financiranja“ (23).

22

23

| (41) | Poleg tega je Komisija v skladu s sodno prakso o gospodarski naravi upravljanja infrastrukture (24) v vrsti odločb ugotovila, da sta komercialno upravljanje in gradnja pristaniške infrastrukture gospodarski dejavnosti (25). Na primer, komercialno upravljanje pristaniškega terminala, dano na voljo uporabnikom za plačilo dajatve, je gospodarska dejavnost (26). Poleg tega je Sodišče implicitno, vendar jasno, že priznalo gospodarsko naravo nekaterih pristaniških dejavnosti, zlasti „operacij natovarjanja, raztovarjanja, pretovarjanja, skladiščenja in na splošno premikanja blaga ali kakršnega koli materiala v pristanišču“ (27). Komisija ta pravila uporablja ne samo za pomorska, temveč tudi za pristanišča na celinskih vodah (28). |
| --- | --- |

(41)

Poleg tega je Komisija v skladu s sodno prakso o gospodarski naravi upravljanja infrastrukture (24) v vrsti odločb ugotovila, da sta komercialno upravljanje in gradnja pristaniške infrastrukture gospodarski dejavnosti (25). Na primer, komercialno upravljanje pristaniškega terminala, dano na voljo uporabnikom za plačilo dajatve, je gospodarska dejavnost (26). Poleg tega je Sodišče implicitno, vendar jasno, že priznalo gospodarsko naravo nekaterih pristaniških dejavnosti, zlasti „operacij natovarjanja, raztovarjanja, pretovarjanja, skladiščenja in na splošno premikanja blaga ali kakršnega koli materiala v pristanišču“ (27). Komisija ta pravila uporablja ne samo za pomorska, temveč tudi za pristanišča na celinskih vodah (28).

24

25

26

operacij natovarjanja, raztovarjanja, pretovarjanja, skladiščenja in na splošno premikanja blaga ali kakršnega koli materiala v pristanišču

27

28

| (42) | V zvezi s tem in v nasprotju z belgijskimi organi ter nekaterimi zainteresiranimi stranmi Komisija meni, da bi se morala sodna praksa Sodišča glede letališč uporabljati za pristanišča, ki so samo druga vrsta infrastrukture. Razlike med pristanišči in letališči, ki jih poudarjajo nekatere zainteresirane strani – med drugim razlike v pravni strukturi ali dejstvo, da so pristanišča nepridobitni subjekti javnega prava –, niso upoštevne glede na splošno merilo v zvezi s ponudbo blaga ali storitve na trgu, na katerem temelji sodna praksa Sodišča. Poleg tega Komisija ugotavlja, da sodišče v točki 90 sodbe Aéroports de Paris opozarja, da „je Splošno sodišče upravičeno ugotovilo, da so obravnavane komercialne dajatve nadomestilo za storitve upravljanja letaliških objektov“; zato ni pravilna trditev, da se navedena zadeva ni nanašala na zagotavljanje infrastrukturnih storitev, kot trdijo belgijski organi in nekatere zainteresirane strani. |
| --- | --- |

(42)

V zvezi s tem in v nasprotju z belgijskimi organi ter nekaterimi zainteresiranimi stranmi Komisija meni, da bi se morala sodna praksa Sodišča glede letališč uporabljati za pristanišča, ki so samo druga vrsta infrastrukture. Razlike med pristanišči in letališči, ki jih poudarjajo nekatere zainteresirane strani – med drugim razlike v pravni strukturi ali dejstvo, da so pristanišča nepridobitni subjekti javnega prava –, niso upoštevne glede na splošno merilo v zvezi s ponudbo blaga ali storitve na trgu, na katerem temelji sodna praksa Sodišča. Poleg tega Komisija ugotavlja, da sodišče v točki 90 sodbe Aéroports de Paris opozarja, da „je Splošno sodišče upravičeno ugotovilo, da so obravnavane komercialne dajatve nadomestilo za storitve upravljanja letaliških objektov“; zato ni pravilna trditev, da se navedena zadeva ni nanašala na zagotavljanje infrastrukturnih storitev, kot trdijo belgijski organi in nekatere zainteresirane strani.

| (43) | Da bi določili, ali so belgijska pristanišča podjetja, ni treba oceniti gospodarske ali negospodarske narave vsake njihove dejavnosti. Zadostuje ugotovitev, da subjekti, na katere se nanaša obravnavani ukrep, dejansko opravljajo eno ali več gospodarskih dejavnosti, zaradi opravljanja katere bi se šteli za „podjetje“. V zvezi s tem dejstvo, da subjekt izvaja eno ali več državnih ali negospodarskih dejavnosti, ne preprečuje, da bi bil na splošno opredeljen kot „podjetje“. |
| --- | --- |

(43)

Da bi določili, ali so belgijska pristanišča podjetja, ni treba oceniti gospodarske ali negospodarske narave vsake njihove dejavnosti. Zadostuje ugotovitev, da subjekti, na katere se nanaša obravnavani ukrep, dejansko opravljajo eno ali več gospodarskih dejavnosti, zaradi opravljanja katere bi se šteli za „podjetje“. V zvezi s tem dejstvo, da subjekt izvaja eno ali več državnih ali negospodarskih dejavnosti, ne preprečuje, da bi bil na splošno opredeljen kot „podjetje“.

| (44) | Belgijska pristanišča lahko opravljajo več vrst gospodarskih dejavnosti, ki ustrezajo zagotavljanju različnih storitev na različnih trgih. Prvič, pristanišča svojim uporabnikom (večinoma ladjarjem, splošneje pa vsem upravljavcem plovil) zagotavljajo splošne storitve s tem, ko plovilom za plačilo, na splošno imenovano „pristaniška pristojbina“, omogočajo dostop do pristaniške infrastrukture (29). Drugič, nekatera pristanišča plovilom zagotavljajo posebne storitve, kot so pilotaža, dviganje, ravnanje s tovorom, privezovanje, in sicer tudi za plačilo (30). Tretjič, pristanišča za plačilo dajejo določeno infrastrukturo ali nekatera zemljišča na voljo podjetjem, ki te prostore uporabljajo za lastne potrebe ali da plovilom zagotavljajo nekatere posebne storitve, omenjene zgoraj. |
| --- | --- |

(44)

Belgijska pristanišča lahko opravljajo več vrst gospodarskih dejavnosti, ki ustrezajo zagotavljanju različnih storitev na različnih trgih. Prvič, pristanišča svojim uporabnikom (večinoma ladjarjem, splošneje pa vsem upravljavcem plovil) zagotavljajo splošne storitve s tem, ko plovilom za plačilo, na splošno imenovano „pristaniška pristojbina“, omogočajo dostop do pristaniške infrastrukture (29). Drugič, nekatera pristanišča plovilom zagotavljajo posebne storitve, kot so pilotaža, dviganje, ravnanje s tovorom, privezovanje, in sicer tudi za plačilo (30). Tretjič, pristanišča za plačilo dajejo določeno infrastrukturo ali nekatera zemljišča na voljo podjetjem, ki te prostore uporabljajo za lastne potrebe ali da plovilom zagotavljajo nekatere posebne storitve, omenjene zgoraj.

29

posebne

30

posebne

| (45) | Dejstvo, da tretja podjetja uporabljajo nekatera pristaniška zemljišča in infrastrukturo za ponujanje storitev ladjarjem ali plovilom, ne izključuje tega, da so dejavnosti upravljanja, ki jih izvajajo pristaniški organi in ki med drugim vključujejo oddajanje teh zemljišč in infrastrukture tem tretjim podjetjem v najem, prav tako gospodarske narave. |
| --- | --- |

(45)

Dejstvo, da tretja podjetja uporabljajo nekatera pristaniška zemljišča in infrastrukturo za ponujanje storitev ladjarjem ali plovilom, ne izključuje tega, da so dejavnosti upravljanja, ki jih izvajajo pristaniški organi in ki med drugim vključujejo oddajanje teh zemljišč in infrastrukture tem tretjim podjetjem v najem, prav tako gospodarske narave.

| (46) | Komisija poudarja tudi, da notranje belgijsko pravo samo vsebuje indice glede industrijske in/ali trgovinske narave pristaniških dejavnosti (31). Zlasti uradna opomba v CIR nujno pomeni, da pristanišča upravljajo „kakršno koli industrijsko, trgovinsko ali kmetijsko podjetje“ (32) ali da – tudi če niso pridobitna – opravljajo „stalno poklicno dejavnost, ki vključuje [...] dovolj pogosto ponavljanje, da pomeni ‚poklic‘, operacije industrijske, trgovinske ali kmetijske narave [in] izvajanje industrijskih ali trgovinskih metod“ (33) (34). |
| --- | --- |

(46)

Komisija poudarja tudi, da notranje belgijsko pravo samo vsebuje indice glede industrijske in/ali trgovinske narave pristaniških dejavnosti (31). Zlasti uradna opomba v CIR nujno pomeni, da pristanišča upravljajo „kakršno koli industrijsko, trgovinsko ali kmetijsko podjetje“ (32) ali da – tudi če niso pridobitna – opravljajo „stalno poklicno dejavnost, ki vključuje [...] dovolj pogosto ponavljanje, da pomeni ‚poklic‘, operacije industrijske, trgovinske ali kmetijske narave [in] izvajanje industrijskih ali trgovinskih metod“ (33) (34).

31

32

33

34

| (47) | Poleg tega Komisija ne nasprotuje temu, da so lahko nekatere dejavnosti pristanišč negospodarske, med drugim nekatere storitve kapitanij, kot sta nadzor in varnost pomorskega prometa (35) ali nadzor onesnaževanja (36). Vendar so v obravnavani zadevi dejavnosti, ki jih Komisija šteje za gospodarske, drugačne od teh (drugih) dejavnosti, navedenih v prejšnjem stavku. |
| --- | --- |

(47)

Poleg tega Komisija ne nasprotuje temu, da so lahko nekatere dejavnosti pristanišč negospodarske, med drugim nekatere storitve kapitanij, kot sta nadzor in varnost pomorskega prometa (35) ali nadzor onesnaževanja (36). Vendar so v obravnavani zadevi dejavnosti, ki jih Komisija šteje za gospodarske, drugačne od teh (drugih) dejavnosti, navedenih v prejšnjem stavku.

35

36

| (48) | Komisija opozarja tudi, da imajo nacionalni organi sicer „široko polje proste presoje [...] pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena, in sicer čim bolj v skladu s potrebami uporabnikov“ (37), vendar to ne izključuje, da imajo navedene dejavnosti gospodarsko naravo. Ustaljena sodna praksa je namreč, da sam pojem „gospodarska dejavnost“ izhaja iz dejstev, med drugim obstoja trga za zadevne storitve (38), in ni odvisen od nacionalne izbire ali ocene. Komisija torej utemeljeno šteje nekatere dejavnosti pristanišč za gospodarske, čeprav nacionalni organi menijo, da so te dejavnosti negospodarske storitve splošnega pomena. |
| --- | --- |

(48)

Komisija opozarja tudi, da imajo nacionalni organi sicer „široko polje proste presoje [...] pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena, in sicer čim bolj v skladu s potrebami uporabnikov“ (37), vendar to ne izključuje, da imajo navedene dejavnosti gospodarsko naravo. Ustaljena sodna praksa je namreč, da sam pojem „gospodarska dejavnost“ izhaja iz dejstev, med drugim obstoja trga za zadevne storitve (38), in ni odvisen od nacionalne izbire ali ocene. Komisija torej utemeljeno šteje nekatere dejavnosti pristanišč za gospodarske, čeprav nacionalni organi menijo, da so te dejavnosti negospodarske storitve splošnega pomena.

37

38

| (49) | Naslednji preudarki sami po sebi ne morejo postaviti pod vprašaj gospodarske ali negospodarske narave izvajanih dejavnosti:






  — | Dejstvo, da so naloge pristanišč splošnega pomena in da jim jih naložijo ali jih nanje prenesejo javni organi: take so namreč vse storitve splošnega gospodarskega pomena, ki pa so vseeno gospodarske storitve. Splošneje „dejstvo, da se določena storitev opravlja interno, na splošno ni pomembno za gospodarsko naravo dejavnosti“
   (39). Splošni pomen pa se lahko po potrebi upošteva pri presoji združljivosti pomoči, ki jo država odobri podjetju, da bi podprla njegovo gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- | --- |

(49)

Naslednji preudarki sami po sebi ne morejo postaviti pod vprašaj gospodarske ali negospodarske narave izvajanih dejavnosti:

—

Dejstvo, da so naloge pristanišč splošnega pomena in da jim jih naložijo ali jih nanje prenesejo javni organi: take so namreč vse storitve splošnega gospodarskega pomena, ki pa so vseeno gospodarske storitve. Splošneje „dejstvo, da se določena storitev opravlja interno, na splošno ni pomembno za gospodarsko naravo dejavnosti“
   (39). Splošni pomen pa se lahko po potrebi upošteva pri presoji združljivosti pomoči, ki jo država odobri podjetju, da bi podprla njegovo gospodarsko dejavnost.

39

| — | Dejstvo, da imajo pristaniški organi posebna pooblastila za opravljanje teh nalog (40): taka posebna pooblastila ne izključujejo tega, da lahko pristaniški organi opravljajo gospodarsko dejavnost s ponujanjem blaga ali storitev na trgu. Taka pooblastila so lahko po potrebi instrument za ukrepanje na tem trgu. |
| --- | --- |

—

Dejstvo, da imajo pristaniški organi posebna pooblastila za opravljanje teh nalog (40): taka posebna pooblastila ne izključujejo tega, da lahko pristaniški organi opravljajo gospodarsko dejavnost s ponujanjem blaga ali storitev na trgu. Taka pooblastila so lahko po potrebi instrument za ukrepanje na tem trgu.

40

| — | Dejstvo, da naj bi morali pristaniški organi v vse večjem obsegu sami financirati negospodarske dejavnosti, za katere so pristojne regije, tudi dejavnosti, ki niso povezane z upravljanjem pristanišč: taka značilnost dejavnosti pristanišč, ki obsegajo ponujanje blaga ali storitev na trgu, nikakor ne odvzame gospodarske narave. Dejstvo, da država ne povrne ali ne povrne v celoti stroškov v zvezi z negospodarskimi dejavnostmi, ki jih naloži pristaniščem, bolj potrjuje kot zanika, da pristanišča poleg nekaterih negospodarskih dejavnosti opravljajo tudi gospodarske dejavnosti. Davčna ugodnost, ki jo ima pristanišče zaradi obravnavane sheme, je sorazmerna z dobičkom, ki ga to pristanišče ustvari, in ni v ničemer povezana z (nepovrnjenimi) stroški negospodarskih dejavnosti, ki mu jih potencialno naloži država. Tega Komisija torej ne more upoštevati pri presoji sheme. |
| --- | --- |

—

Dejstvo, da naj bi morali pristaniški organi v vse večjem obsegu sami financirati negospodarske dejavnosti, za katere so pristojne regije, tudi dejavnosti, ki niso povezane z upravljanjem pristanišč: taka značilnost dejavnosti pristanišč, ki obsegajo ponujanje blaga ali storitev na trgu, nikakor ne odvzame gospodarske narave. Dejstvo, da država ne povrne ali ne povrne v celoti stroškov v zvezi z negospodarskimi dejavnostmi, ki jih naloži pristaniščem, bolj potrjuje kot zanika, da pristanišča poleg nekaterih negospodarskih dejavnosti opravljajo tudi gospodarske dejavnosti. Davčna ugodnost, ki jo ima pristanišče zaradi obravnavane sheme, je sorazmerna z dobičkom, ki ga to pristanišče ustvari, in ni v ničemer povezana z (nepovrnjenimi) stroški negospodarskih dejavnosti, ki mu jih potencialno naloži država. Tega Komisija torej ne more upoštevati pri presoji sheme.

| — | Dejstvo – če se predpostavlja, da je dokazano (41) –, da pristanišča nimajo pridobitnega namena in da sistematično reinvestirajo svoje dobičke: v skladu z ustaljeno sodno prakso namreč neobstoj pridobitnega namena tistega, ki opravlja storitev, ne pomeni, da je ta storitev negospodarska (42). Poleg tega sistematično reinvestiranje dobička v dejavnost ni odločilno za razlikovanje med gospodarsko in negospodarsko dejavnostjo. Vsako podjetje lahko izbira med tem, ali bo izplačalo ali reinvestiralo ves ustvarjeni dobiček ali njegov del. |
| --- | --- |

—

Dejstvo – če se predpostavlja, da je dokazano (41) –, da pristanišča nimajo pridobitnega namena in da sistematično reinvestirajo svoje dobičke: v skladu z ustaljeno sodno prakso namreč neobstoj pridobitnega namena tistega, ki opravlja storitev, ne pomeni, da je ta storitev negospodarska (42). Poleg tega sistematično reinvestiranje dobička v dejavnost ni odločilno za razlikovanje med gospodarsko in negospodarsko dejavnostjo. Vsako podjetje lahko izbira med tem, ali bo izplačalo ali reinvestiralo ves ustvarjeni dobiček ali njegov del.

41

42

5.1.1.2   
  Tarife, ki se uporabljajo

Tarife, ki se uporabljajo

| (50) | Pri opredelitvi „podjetij“ je prav tako brezpredmetna trditev belgijskih organov in nekaterih zainteresiranih strani, da so tarife za storitve pristaniških organov javne, nediskriminatorne, določene vnaprej enostransko s strani pristaniških organov, in ne na podlagi ponudbe in povpraševanja (43). |
| --- | --- |

(50)

Pri opredelitvi „podjetij“ je prav tako brezpredmetna trditev belgijskih organov in nekaterih zainteresiranih strani, da so tarife za storitve pristaniških organov javne, nediskriminatorne, določene vnaprej enostransko s strani pristaniških organov, in ne na podlagi ponudbe in povpraševanja (43).

43

| (51) | Komisija najprej navaja, da so značilnosti tarif, ki jih uporabljajo pristanišča (javnost, nediskriminatornost itd.), podobne značilnostim tarif, ki se uporabljajo v okviru storitev splošnega gospodarskega pomena (44), ki pa so gospodarske dejavnosti in zanje velja zakonodaja o državni pomoči. Poleg tega so tudi pri večini gospodarskih dejavnosti tarife javne, nediskriminatorne in določene vnaprej enostransko s strani ponudnika storitev. |
| --- | --- |

(51)

Komisija najprej navaja, da so značilnosti tarif, ki jih uporabljajo pristanišča (javnost, nediskriminatornost itd.), podobne značilnostim tarif, ki se uporabljajo v okviru storitev splošnega gospodarskega pomena (44), ki pa so gospodarske dejavnosti in zanje velja zakonodaja o državni pomoči. Poleg tega so tudi pri večini gospodarskih dejavnosti tarife javne, nediskriminatorne in določene vnaprej enostransko s strani ponudnika storitev.

44

| (52) | Čeprav je lahko delež odhodkov, povezanih z dejavnostjo, ki jih krijejo prihodki, pobrani od uporabnikov, in obratno, delež odhodkov, ki jih krijejo davki (davkoplačevalci), pokazatelj obstoja trga in gospodarske dejavnosti, način oblikovanja cen sam po sebi s tega vidika ni odločilen. |
| --- | --- |

(52)

Čeprav je lahko delež odhodkov, povezanih z dejavnostjo, ki jih krijejo prihodki, pobrani od uporabnikov, in obratno, delež odhodkov, ki jih krijejo davki (davkoplačevalci), pokazatelj obstoja trga in gospodarske dejavnosti, način oblikovanja cen sam po sebi s tega vidika ni odločilen.

| (53) | Ni sporno, da cene, ki jih plačajo uporabniki in stranke pristanišč (splošne in posebne pristaniške pristojbine, koncesijske dajatve), pokrivajo vsaj večino stroškov, ki jih imajo pristaniški organi pri ponujanju storitev na trgu (45). |
| --- | --- |

(53)

Ni sporno, da cene, ki jih plačajo uporabniki in stranke pristanišč (splošne in posebne pristaniške pristojbine, koncesijske dajatve), pokrivajo vsaj večino stroškov, ki jih imajo pristaniški organi pri ponujanju storitev na trgu (45).

45

| (54) | Valonija in valonska pristanišča navajajo, da dajatve za uporabo infrastrukture ne krijejo povrnitve vloženega kapitala, vendar v podporo svoji trditvi niso predložili nobenega dejstva. |
| --- | --- |

(54)

Valonija in valonska pristanišča navajajo, da dajatve za uporabo infrastrukture ne krijejo povrnitve vloženega kapitala, vendar v podporo svoji trditvi niso predložili nobenega dejstva.

| (55) | Poleg tega je ta trditev predstavljena kot dokaz, da gre pri pristaniški dejavnosti za dejavnost splošnega pomena, kar samo po sebi ni upoštevno pri določanju, ali imajo pristaniške dejavnosti gospodarsko naravo ali ne. Komisija ugotavlja tudi, da – glede na njihovo opredelitev – stroški storitev splošnega gospodarskega pomena (ki so gospodarske dejavnosti) na splošno niso povsem pokriti s prihodki, pobranimi pri uporabnikih, tako da obstoj finančnega primanjkljaja ne izključuje nujno obstoja gospodarske dejavnosti v smislu člena 107 PDEU. |
| --- | --- |

(55)

Poleg tega je ta trditev predstavljena kot dokaz, da gre pri pristaniški dejavnosti za dejavnost splošnega pomena, kar samo po sebi ni upoštevno pri določanju, ali imajo pristaniške dejavnosti gospodarsko naravo ali ne. Komisija ugotavlja tudi, da – glede na njihovo opredelitev – stroški storitev splošnega gospodarskega pomena (ki so gospodarske dejavnosti) na splošno niso povsem pokriti s prihodki, pobranimi pri uporabnikih, tako da obstoj finančnega primanjkljaja ne izključuje nujno obstoja gospodarske dejavnosti v smislu člena 107 PDEU.

| (56) | Zgolj dejstvo, da cene oblikujejo pristaniški organi, torej ne pomeni, da povpraševanje ni upoštevano. Nasprotno, pristaniški organi upoštevajo okoliščine na trgu (ponudba in povpraševanje, med drugim cene, ki jih uporabljajo konkurenti, ter gibanje povpraševanja uporabnikov in strank), ko oblikujejo tarife, med drugim pristaniške pristojbine (46). V zvezi s koncesijskimi dajatvami pristanišči Anvers in Zeebruges navajata, da se tarife določajo glede na objektivne parametre v zvezi z naravo zemljišča ali dejavnosti in odražajo ustvarjeni „notranjo vrednost“ in „dodano vrednost“. Zato so tarife dejansko povezane z značilnostmi storitev, ki jih zagotavljajo pristanišča, in značilnostmi podjetij ali dejavnosti, ki jih želi pristanišče pritegniti. Tako so tarife očitno pomembno orodje poslovne politike pristanišča za spodbujanje ladjarjev in vkrcevalcev k uporabi infrastrukture pristanišča ter podjetij k namestitvi v njem, da bi razvijali proizvodne ali storitvene dejavnosti. |
| --- | --- |

(56)

Zgolj dejstvo, da cene oblikujejo pristaniški organi, torej ne pomeni, da povpraševanje ni upoštevano. Nasprotno, pristaniški organi upoštevajo okoliščine na trgu (ponudba in povpraševanje, med drugim cene, ki jih uporabljajo konkurenti, ter gibanje povpraševanja uporabnikov in strank), ko oblikujejo tarife, med drugim pristaniške pristojbine (46). V zvezi s koncesijskimi dajatvami pristanišči Anvers in Zeebruges navajata, da se tarife določajo glede na objektivne parametre v zvezi z naravo zemljišča ali dejavnosti in odražajo ustvarjeni „notranjo vrednost“ in „dodano vrednost“. Zato so tarife dejansko povezane z značilnostmi storitev, ki jih zagotavljajo pristanišča, in značilnostmi podjetij ali dejavnosti, ki jih želi pristanišče pritegniti. Tako so tarife očitno pomembno orodje poslovne politike pristanišča za spodbujanje ladjarjev in vkrcevalcev k uporabi infrastrukture pristanišča ter podjetij k namestitvi v njem, da bi razvijali proizvodne ali storitvene dejavnosti.

46

| (57) | Zato je dajanje pristaniške infrastrukture in zemljišč na voljo za plačilo storitev, ponujena na trgu, in torej gospodarska dejavnost. |
| --- | --- |

(57)

Zato je dajanje pristaniške infrastrukture in zemljišč na voljo za plačilo storitev, ponujena na trgu, in torej gospodarska dejavnost.

5.1.1.3   
  Dajanje pristaniške infrastrukture na voljo ladjarjem za plačilo in zagotavljanje posebnih storitev pristaniških organov ladjarjem za plačilo

Dajanje pristaniške infrastrukture na voljo ladjarjem za plačilo in zagotavljanje posebnih storitev pristaniških organov ladjarjem za plačilo

| (58) | Kar zadeva storitve, ki jih ponujajo pristanišča za plačilo pristaniških pristojbin (dostop do pristaniške infrastrukture na splošno in morebitne posebne storitve), Komisija ugotavlja, da sklep belgijskega ustavnega sodišča z dne 19. novembra 2015 (št. 162/2015), v katerem je priznano, da so pristaniške pristojbine „čisto nadomestilo“ tretjih oseb za poseg pristaniških organov, in navedbe v flamskem pristaniškem odloku z dne 2. marca 1999, ki določa, da morajo biti pristaniške pristojbine določene v „razumnem sorazmerju“ z vrednostjo zagotovljene storitve, potrjujejo dejstvo, da pristanišča ponujajo storitve na trgu za plačilo. Na podlagi dejstva, da naj bi to nadomestilo razumno pokrilo vrednost zagotovljene storitve, je mogoče a priori izključiti, da se storitve, zagotovljene uporabnikom pristanišč, financirajo predvsem iz davka, in ne iz dejanskega nadomestila za storitev, ki jo prejmejo ti uporabniki, kar ponovno potrjuje gospodarski pristop, ki ga Belgija uporablja v razmerju med pristanišči in njihovimi uporabniki, ter gospodarsko naravo obravnavanih dejavnosti. |
| --- | --- |

(58)

Kar zadeva storitve, ki jih ponujajo pristanišča za plačilo pristaniških pristojbin (dostop do pristaniške infrastrukture na splošno in morebitne posebne storitve), Komisija ugotavlja, da sklep belgijskega ustavnega sodišča z dne 19. novembra 2015 (št. 162/2015), v katerem je priznano, da so pristaniške pristojbine „čisto nadomestilo“ tretjih oseb za poseg pristaniških organov, in navedbe v flamskem pristaniškem odloku z dne 2. marca 1999, ki določa, da morajo biti pristaniške pristojbine določene v „razumnem sorazmerju“ z vrednostjo zagotovljene storitve, potrjujejo dejstvo, da pristanišča ponujajo storitve na trgu za plačilo. Na podlagi dejstva, da naj bi to nadomestilo razumno pokrilo vrednost zagotovljene storitve, je mogoče a priori izključiti, da se storitve, zagotovljene uporabnikom pristanišč, financirajo predvsem iz davka, in ne iz dejanskega nadomestila za storitev, ki jo prejmejo ti uporabniki, kar ponovno potrjuje gospodarski pristop, ki ga Belgija uporablja v razmerju med pristanišči in njihovimi uporabniki, ter gospodarsko naravo obravnavanih dejavnosti.

a priori

| (59) | Komisija poleg tega poudarja, da je flamska vlada pred belgijskim ustavnim sodiščem trdila, da so splošne pristaniške pristojbine (splošno nadomestilo za dostop do pristaniške infrastrukture) primerljive „s plačilom za uporabo ceste, na kateri se plačuje cestnina, ali predora“ (47). Iz prakse odločanja Komisije namreč izhaja, da je upravljanje cest ali predorov, za katere se plačuje cestnina oziroma predornina, gospodarska dejavnost (48). Komisija ugotavlja, da so v Belgiji pristaniške pristojbine načeloma obdavčene z DDV, tako kot drugo opravljanje storitev (49). |
| --- | --- |

(59)

Komisija poleg tega poudarja, da je flamska vlada pred belgijskim ustavnim sodiščem trdila, da so splošne pristaniške pristojbine (splošno nadomestilo za dostop do pristaniške infrastrukture) primerljive „s plačilom za uporabo ceste, na kateri se plačuje cestnina, ali predora“ (47). Iz prakse odločanja Komisije namreč izhaja, da je upravljanje cest ali predorov, za katere se plačuje cestnina oziroma predornina, gospodarska dejavnost (48). Komisija ugotavlja, da so v Belgiji pristaniške pristojbine načeloma obdavčene z DDV, tako kot drugo opravljanje storitev (49).

47

48

49

| (60) | Sklepi Komisija ali Sodišča, ki jih navajajo zainteresirane strani in belgijski organi, te ugotovitve ne postavljajo pod vprašaj. Komisija v zadevi N110/2008, JadeWeserPort (50), ni razrešila vprašanja gospodarske ali negospodarske narave obravnavanih dejavnosti, saj uvodnim izjavam, ki jih navajajo zainteresirane strani in belgijski organi v podporo svojemu razlogovanju (uvodne izjave od 52 do 63 sklepa), sledijo uvodne izjave, v katerih je navedeno, da bi se dejavnost lahko štela za gospodarsko (uvodne izjave od 64 do 66 sklepa). V zvezi z zadevama N390/2005, gradnja naprav za pretovarjanje na železniški progi Lanaken – Maastricht (51), in N478/2004, Coras Iompair Eireann (52), Komisija ugotavlja, da se nanašata na financiranje gradnje železniške infrastrukture in ne na dajanje pristaniške infrastrukture na voljo za plačilo ter da se v vsakem primeru stališče Komisije v navedenih zadevah ne sklada več s sodno prakso Sodišča (53) niti s sedanjo prakso odločanja Komisije, v skladu s katerima je gradnja infrastrukture, namenjene gospodarskemu izkoriščanju, gospodarska dejavnost. Sodba sodišča v zadevi C-18/01, Korhonen (54), se ne nanaša na zakonodajo o državni pomoči, temveč na Direktivo Sveta 92/50/EGS (55). |
| --- | --- |

(60)

Sklepi Komisija ali Sodišča, ki jih navajajo zainteresirane strani in belgijski organi, te ugotovitve ne postavljajo pod vprašaj. Komisija v zadevi N110/2008, JadeWeserPort (50), ni razrešila vprašanja gospodarske ali negospodarske narave obravnavanih dejavnosti, saj uvodnim izjavam, ki jih navajajo zainteresirane strani in belgijski organi v podporo svojemu razlogovanju (uvodne izjave od 52 do 63 sklepa), sledijo uvodne izjave, v katerih je navedeno, da bi se dejavnost lahko štela za gospodarsko (uvodne izjave od 64 do 66 sklepa). V zvezi z zadevama N390/2005, gradnja naprav za pretovarjanje na železniški progi Lanaken – Maastricht (51), in N478/2004, Coras Iompair Eireann (52), Komisija ugotavlja, da se nanašata na financiranje gradnje železniške infrastrukture in ne na dajanje pristaniške infrastrukture na voljo za plačilo ter da se v vsakem primeru stališče Komisije v navedenih zadevah ne sklada več s sodno prakso Sodišča (53) niti s sedanjo prakso odločanja Komisije, v skladu s katerima je gradnja infrastrukture, namenjene gospodarskemu izkoriščanju, gospodarska dejavnost. Sodba sodišča v zadevi C-18/01, Korhonen (54), se ne nanaša na zakonodajo o državni pomoči, temveč na Direktivo Sveta 92/50/EGS (55).

50

51

52

53

54

55

5.1.1.4   
  Dajanje zemljišč in infrastrukture na voljo podjetjem za plačilo

Dajanje zemljišč in infrastrukture na voljo podjetjem za plačilo

| (61) | Sklep Komisije v zadevi SA.36346 (56), ki je naveden v točki 17(f) obvestila z dne 19. julija 2016 ter na katerega se sklicujejo zainteresirane strani in belgijski organi, ne pomeni, da je upravljanje ali razvoj pristaniškega prostora in posebej oddajanje v najem ali dajanje na voljo posebnih zemljišč in infrastrukture za plačilo gospodarska dejavnost. Zadeva SA.36346 se je namreč nanašala na podporo oživitvi javnih zemljišč, in ne na oddajanje zemljišč ali infrastrukture v najem za plačilo. |
| --- | --- |

(61)

Sklep Komisije v zadevi SA.36346 (56), ki je naveden v točki 17(f) obvestila z dne 19. julija 2016 ter na katerega se sklicujejo zainteresirane strani in belgijski organi, ne pomeni, da je upravljanje ali razvoj pristaniškega prostora in posebej oddajanje v najem ali dajanje na voljo posebnih zemljišč in infrastrukture za plačilo gospodarska dejavnost. Zadeva SA.36346 se je namreč nanašala na podporo oživitvi javnih zemljišč, in ne na oddajanje zemljišč ali infrastrukture v najem za plačilo.

56

| (62) | Komisija je v svoji praksi že izrazila mnenje, da oddajanje javnega prostora v najem za plačilo pomeni gospodarsko dejavnost, zlasti kadar pogodbeni partner pristanišča strankam zagotavlja pristaniške storitve (57). Iz tarifnih pogojev, ki so jih objavili pristaniški organi (58), prav tako izhaja, da so koncesijske dajatve obdavčene z DDV, kar kaže na njihovo gospodarsko naravo. Prav tako je oddajanje zemljišč v najem s strani pristanišč gospodarska dejavnost, obdavčena z DDV (59). |
| --- | --- |

(62)

Komisija je v svoji praksi že izrazila mnenje, da oddajanje javnega prostora v najem za plačilo pomeni gospodarsko dejavnost, zlasti kadar pogodbeni partner pristanišča strankam zagotavlja pristaniške storitve (57). Iz tarifnih pogojev, ki so jih objavili pristaniški organi (58), prav tako izhaja, da so koncesijske dajatve obdavčene z DDV, kar kaže na njihovo gospodarsko naravo. Prav tako je oddajanje zemljišč v najem s strani pristanišč gospodarska dejavnost, obdavčena z DDV (59).

57

58

59

| (63) | Komisija ugotavlja tudi, da pristanišči Anvers in Zeebruges v svojih pripombah poudarjata, da se koncesionar izbere na podlagi „javnega razpisa“, kar potrjuje, da ti pristanišči, kadar omogočata dostop do pristaniške infrastrukture, ponujata blago ali storitve na trgu. |
| --- | --- |

(63)

Komisija ugotavlja tudi, da pristanišči Anvers in Zeebruges v svojih pripombah poudarjata, da se koncesionar izbere na podlagi „javnega razpisa“, kar potrjuje, da ti pristanišči, kadar omogočata dostop do pristaniške infrastrukture, ponujata blago ali storitve na trgu.

5.1.1.5   
  Pomožne ali glavne gospodarske dejavnosti

Pomožne ali glavne gospodarske dejavnosti

| (64) | Dejstvo, da so gospodarske dejavnosti subjekta manjšinske ali obrobne glede na njegove negospodarske dejavnosti, načeloma ne omogoča, da se za te gospodarske dejavnosti ne bi uporabila pravila o državni pomoči. |
| --- | --- |

(64)

Dejstvo, da so gospodarske dejavnosti subjekta manjšinske ali obrobne glede na njegove negospodarske dejavnosti, načeloma ne omogoča, da se za te gospodarske dejavnosti ne bi uporabila pravila o državni pomoči.

| (65) | Poleg tega, ne da bi bilo treba za vsako pristanišče posebej ovrednotiti delež različnih gospodarskih dejavnosti, iz zgornjih preudarkov izhaja, da je precejšen del dejavnosti, ki jih zainteresirane strani in belgijski organi štejejo za negospodarske (oddajanje zemljišča v najem, dostop do infrastrukture za plačilo), dejansko gospodarskih. Kot je poudarjeno zgoraj, ni sporno, da pristaniške pristojbine in koncesijske dajatve predstavljajo veliko večino prometa belgijskih pristanišč, ti prihodki pa so v primeru pristanišča Anvers celo višji od celotnih tekočih odhodkov. |
| --- | --- |

(65)

Poleg tega, ne da bi bilo treba za vsako pristanišče posebej ovrednotiti delež različnih gospodarskih dejavnosti, iz zgornjih preudarkov izhaja, da je precejšen del dejavnosti, ki jih zainteresirane strani in belgijski organi štejejo za negospodarske (oddajanje zemljišča v najem, dostop do infrastrukture za plačilo), dejansko gospodarskih. Kot je poudarjeno zgoraj, ni sporno, da pristaniške pristojbine in koncesijske dajatve predstavljajo veliko večino prometa belgijskih pristanišč, ti prihodki pa so v primeru pristanišča Anvers celo višji od celotnih tekočih odhodkov.

| (66) | Čeprav se Komisija strinja, da je lahko v primeru, ko se infrastruktura uporablja skoraj izključno za negospodarske dejavnosti, njeno financiranje v celoti zunaj področja uporabe pravil o državni pomoči, če ostane gospodarska uporaba zgolj pomožne narave (60), dejstvo, da pristanišča opravljajo negospodarske dejavnosti, ne pomeni, da se pristaniška infrastruktura sama uporablja skoraj izključno za negospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(66)

Čeprav se Komisija strinja, da je lahko v primeru, ko se infrastruktura uporablja skoraj izključno za negospodarske dejavnosti, njeno financiranje v celoti zunaj področja uporabe pravil o državni pomoči, če ostane gospodarska uporaba zgolj pomožne narave (60), dejstvo, da pristanišča opravljajo negospodarske dejavnosti, ne pomeni, da se pristaniška infrastruktura sama uporablja skoraj izključno za negospodarske dejavnosti.

60

Sklepne ugotovitve

Sklepne ugotovitve

| (67) | Komisija zato meni, da so dejavnosti, ki jih opravljajo belgijska pristanišča, na katere se ukrep nanaša, vsaj delno gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(67)

Komisija zato meni, da so dejavnosti, ki jih opravljajo belgijska pristanišča, na katere se ukrep nanaša, vsaj delno gospodarske dejavnosti.

5.1.2   GOSPODARSKA PREDNOST

| (68) | Po mnenju Sodišča pojem prednosti ne obsega samo koristi, ampak tudi vse ukrepe, ki v različnih oblikah blažijo stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja (61). |
| --- | --- |

(68)

Po mnenju Sodišča pojem prednosti ne obsega samo koristi, ampak tudi vse ukrepe, ki v različnih oblikah blažijo stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja (61).

61

| (69) | Komisija poudarja, da v skladu z belgijsko davčno zakonodajo dobiček iz gospodarskih dejavnosti, ki so ga ustvarila belgijska pristanišča iz člena 180(2) CIR, ni obdavčen z davkom od dohodka družb. Zato tem pristaniščem ni treba plačevati stroškov, ki jih imajo običajno subjekti, zavezani za plačilo davka od dohodkov družb. |
| --- | --- |

(69)

Komisija poudarja, da v skladu z belgijsko davčno zakonodajo dobiček iz gospodarskih dejavnosti, ki so ga ustvarila belgijska pristanišča iz člena 180(2) CIR, ni obdavčen z davkom od dohodka družb. Zato tem pristaniščem ni treba plačevati stroškov, ki jih imajo običajno subjekti, zavezani za plačilo davka od dohodkov družb.

| (70) | Davek od dohodkov pravnih oseb se ne obračuna od celotnega zneska dobička. Subjekti, zavezani za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, so obdavčeni samo za del dohodkov, ustvarjenih z dejavnostmi pristanišča, in sicer za katastrski dohodek od nepremičnin v Belgiji ter dohodke in prihodke iz kapitala in premičnin (62). Zato znesek, obdavčen z davkom od dohodkov pravnih oseb, ne zajema celotnega zneska dobička, ki ga ustvarijo pristanišča, na primer pristaniških pristojbin in dajatev, ki jih plačajo stranke za storitve, ki jih zagotavljajopristanišča, ali dajatve in najemnine, plačane za uporabo pristaniške infrastrukture. Poleg tega so za del teh dohodkov, obdavčenih z davkom od dohodkov pravnih oseb, stopnje na splošno nižje (63) od stopnje, ki se uporablja pri davkih od dohodkov družb (33,99 %). Znesek davka, ki se plačuje za gospodarske dejavnosti, je torej nižji od zneska, ki izhaja iz uporabe pravil o davku od dohodkov družb. |
| --- | --- |

(70)

Davek od dohodkov pravnih oseb se ne obračuna od celotnega zneska dobička. Subjekti, zavezani za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, so obdavčeni samo za del dohodkov, ustvarjenih z dejavnostmi pristanišča, in sicer za katastrski dohodek od nepremičnin v Belgiji ter dohodke in prihodke iz kapitala in premičnin (62). Zato znesek, obdavčen z davkom od dohodkov pravnih oseb, ne zajema celotnega zneska dobička, ki ga ustvarijo pristanišča, na primer pristaniških pristojbin in dajatev, ki jih plačajo stranke za storitve, ki jih zagotavljajopristanišča, ali dajatve in najemnine, plačane za uporabo pristaniške infrastrukture. Poleg tega so za del teh dohodkov, obdavčenih z davkom od dohodkov pravnih oseb, stopnje na splošno nižje (63) od stopnje, ki se uporablja pri davkih od dohodkov družb (33,99 %). Znesek davka, ki se plačuje za gospodarske dejavnosti, je torej nižji od zneska, ki izhaja iz uporabe pravil o davku od dohodkov družb.

62

63

| (71) | Poleg tega Belgija ne med postopkom sodelovanja, ki se je začel 9. julija 2014, ne v svojih pripombah po začetku formalnega postopka preiskave 8. julija 2016 ni predložila nobenega dokaza proti navedeni ugotovitvi Komisije. Niti ni nasprotovala pripombam, ki so jih predložila nizozemska pristanišča, da je dejanska stopnja obdavčitve pristanišč Anvers, Zeebruges in Gand precej nižja od stopnje davka od dohodkov družb v Belgiji (33,99 %). |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega Belgija ne med postopkom sodelovanja, ki se je začel 9. julija 2014, ne v svojih pripombah po začetku formalnega postopka preiskave 8. julija 2016 ni predložila nobenega dokaza proti navedeni ugotovitvi Komisije. Niti ni nasprotovala pripombam, ki so jih predložila nizozemska pristanišča, da je dejanska stopnja obdavčitve pristanišč Anvers, Zeebruges in Gand precej nižja od stopnje davka od dohodkov družb v Belgiji (33,99 %).

| (72) | Niti se ni mogoče strinjati z utemeljevanjem flamske pristaniške komisije, da je prednost, ki izhaja iz oprostitve davka od dohodkov družb, v bistvu samo nadomestilo za naraščajoče financiranje pristaniških organov v negospodarsko infrastrukturo, za katero niso pristojna. Nobena določba notranjega prava namreč ne zagotavlja, da bi bil znesek prednosti omejen na neto strošek te negospodarske infrastrukture (64). Oprostitev davka od dohodkov družb, katerega znesek je sorazmeren z ustvarjenim dobičkom, torej pomeni prednost, ki nima nič skupnega z morebitnim stroškom financiranja negospodarske infrastrukture. |
| --- | --- |

(72)

Niti se ni mogoče strinjati z utemeljevanjem flamske pristaniške komisije, da je prednost, ki izhaja iz oprostitve davka od dohodkov družb, v bistvu samo nadomestilo za naraščajoče financiranje pristaniških organov v negospodarsko infrastrukturo, za katero niso pristojna. Nobena določba notranjega prava namreč ne zagotavlja, da bi bil znesek prednosti omejen na neto strošek te negospodarske infrastrukture (64). Oprostitev davka od dohodkov družb, katerega znesek je sorazmeren z ustvarjenim dobičkom, torej pomeni prednost, ki nima nič skupnega z morebitnim stroškom financiranja negospodarske infrastrukture.

64

| (73) | Zato Komisija meni, da imajo obravnavana pristanišča prednost v smislu člena 107(1) PDEU, ki je enaka razliki med davkom od dohodkov družb, ki bi ga pristanišča morala plačati za svoje gospodarske dejavnosti, in delom davka od dohodkov pravnih oseb, ki se lahko pripiše tem gospodarskim dejavnostim. |
| --- | --- |

(73)

Zato Komisija meni, da imajo obravnavana pristanišča prednost v smislu člena 107(1) PDEU, ki je enaka razliki med davkom od dohodkov družb, ki bi ga pristanišča morala plačati za svoje gospodarske dejavnosti, in delom davka od dohodkov pravnih oseb, ki se lahko pripiše tem gospodarskim dejavnostim.

5.1.3   DRŽAVNA SREDSTVA IN PRIPISLJIVOST DRŽAVI

| (74) | V skladu s členom 107(1) PDEU lahko državno pomoč pomenijo samo ukrepi, ki jih odobrijo države članice ali ki so odobreni iz državnih sredstev. V skladu z ustaljeno sodno prakso odpoved sredstvom, ki bi morala načeloma biti nakazana v državni proračun, pomeni transfer državnih sredstev (65). |
| --- | --- |

(74)

V skladu s členom 107(1) PDEU lahko državno pomoč pomenijo samo ukrepi, ki jih odobrijo države članice ali ki so odobreni iz državnih sredstev. V skladu z ustaljeno sodno prakso odpoved sredstvom, ki bi morala načeloma biti nakazana v državni proračun, pomeni transfer državnih sredstev (65).

65

| (75) | V nasprotju s trditvami belgijskih organov, kadar obdavčitev gospodarskih dejavnosti pristanišč z davkom od dohodkov pravnih oseb za davkoplačevalca pomeni ugodnejšo obdavčitev, kot bi bila obdavčitev za davkom od dohodkov družb (glej oddelek 5.1.2 zgoraj o obstoju gospodarske prednosti), to pomeni davčno vrzel za državo. |
| --- | --- |

(75)

V nasprotju s trditvami belgijskih organov, kadar obdavčitev gospodarskih dejavnosti pristanišč z davkom od dohodkov pravnih oseb za davkoplačevalca pomeni ugodnejšo obdavčitev, kot bi bila obdavčitev za davkom od dohodkov družb (glej oddelek 5.1.2 zgoraj o obstoju gospodarske prednosti), to pomeni davčno vrzel za državo.

| (76) | Zato Komisija meni, da ta ukrep pomeni prenos državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(76)

Zato Komisija meni, da ta ukrep pomeni prenos državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU.

| (77) | Ker je obravnavani davčni sistem del belgijske zakonodaje in ga Belgiji ne predpisuje zakonodaja Unije, je pripisljiv državi (66). |
| --- | --- |

(77)

Ker je obravnavani davčni sistem del belgijske zakonodaje in ga Belgiji ne predpisuje zakonodaja Unije, je pripisljiv državi (66).

66

5.1.4   SELEKTIVNOST

| (78) | Da bi se ukrep štel za državno pomoč, mora biti selektiven, kar pomeni, da mora dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga v smislu člena 107(1) PDEU (67). |
| --- | --- |

(78)

Da bi se ukrep štel za državno pomoč, mora biti selektiven, kar pomeni, da mora dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga v smislu člena 107(1) PDEU (67).

67

| (79) | V skladu z ustaljeno sodno prakso (68) presoja materialne selektivnosti ukrepa, ki blaži stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja, kot je davčna oprostitev, vključuje tri faze: najprej je treba opredeliti skupni ali „normalni“ davčni sistem (imenovan „referenčni sistem“), ki velja v zadevni državi članici. V drugi fazi treba je ugotoviti, ali zadevni ukrep odstopa od referenčnega sistema, kadar različno obravnava gospodarske subjekte, ki so z vidika cilja tega referenčnega davčnega sistema v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Če je tako, je ukrep a priori selektiven. V tretji fazi je treba ugotoviti, ali je ukrep odstopanja utemeljen z naravo ali splošno shemo – z drugimi besedami, notranjo logiko – referenčnega davčnega sistema (69). Kar zadeva tretjo fazo, mora država članica dokazati, da različna davčna obravnava izhaja neposredno iz temeljnih ali usmerjevalnih načel njenega davčnega sistema (70). |
| --- | --- |

(79)

V skladu z ustaljeno sodno prakso (68) presoja materialne selektivnosti ukrepa, ki blaži stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja, kot je davčna oprostitev, vključuje tri faze: najprej je treba opredeliti skupni ali „normalni“ davčni sistem (imenovan „referenčni sistem“), ki velja v zadevni državi članici. V drugi fazi treba je ugotoviti, ali zadevni ukrep odstopa od referenčnega sistema, kadar različno obravnava gospodarske subjekte, ki so z vidika cilja tega referenčnega davčnega sistema v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Če je tako, je ukrep a priori selektiven. V tretji fazi je treba ugotoviti, ali je ukrep odstopanja utemeljen z naravo ali splošno shemo – z drugimi besedami, notranjo logiko – referenčnega davčnega sistema (69). Kar zadeva tretjo fazo, mora država članica dokazati, da različna davčna obravnava izhaja neposredno iz temeljnih ali usmerjevalnih načel njenega davčnega sistema (70).

68

a priori

69

70

| (80) | V postopku so belgijski organi zaporedno zagovarjali dve tezi. V odgovorih na vprašalnik, ki so ga 3. julija 2013 poslale službe Komisije, so belgijski organi najprej navedli, da je člen 180(2) CIR pravna podlaga za oprostitev davka od dohodkov družb za pristanišča. Nato pa so v svojih pripombah z dne 19. decembra 2016 menili, da pristanišča niso obdavčena z davkom od dohodkov družb preprosto na podlagi uporabe splošnih pravil CIR v členih 1 in 2 CIR, ker pristanišča niso „družbe“ v smislu člena 2 CIR. |
| --- | --- |

(80)

V postopku so belgijski organi zaporedno zagovarjali dve tezi. V odgovorih na vprašalnik, ki so ga 3. julija 2013 poslale službe Komisije, so belgijski organi najprej navedli, da je člen 180(2) CIR pravna podlaga za oprostitev davka od dohodkov družb za pristanišča. Nato pa so v svojih pripombah z dne 19. decembra 2016 menili, da pristanišča niso obdavčena z davkom od dohodkov družb preprosto na podlagi uporabe splošnih pravil CIR v členih 1 in 2 CIR, ker pristanišča niso „družbe“ v smislu člena 2 CIR.

| (81) | Pojem državna pomoč je objektiven pojem in upoštevati je treba samo učinke ukrepa. Ni sporno, da belgijska pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, vendar je podlaga za to neplačevanje davka od dohodkov družb po navedbah belgijskih organov člen 180(2) CIR ali pa člena 1 in 2 CIR. |
| --- | --- |

(81)

Pojem državna pomoč je objektiven pojem in upoštevati je treba samo učinke ukrepa. Ni sporno, da belgijska pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, vendar je podlaga za to neplačevanje davka od dohodkov družb po navedbah belgijskih organov člen 180(2) CIR ali pa člena 1 in 2 CIR.

5.1.4.1   
  Presoja selektivnosti, če sta pravna podlaga za to, da belgijska pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, člena 1 in 2 CIR

Presoja selektivnosti, če sta pravna podlaga za to, da belgijska pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, člena 1 in 2 CIR

| (82) | Belgijski organi v svojih pripombah z dne 19. decembra 2016 trdijo, da člen 180(2) CIR nima pravnega pomena in je samo deklarativen. Če bi ga odpravili, se položaj pristanišč v zvezi z davkom od dohodkov družb ne bi v ničemer spremenil. Po navedbah belgijskih organov bi bila pristanišča oproščena davka od dohodkov družb na podlagi členov 1 in 2 CIR ter splošnih meril belgijskega davčnega sistema. Belgijski organi namreč trdijo, da pristanišča niso „družbe“ v smislu členov 1 in 2 CIR. |
| --- | --- |

(82)

Belgijski organi v svojih pripombah z dne 19. decembra 2016 trdijo, da člen 180(2) CIR nima pravnega pomena in je samo deklarativen. Če bi ga odpravili, se položaj pristanišč v zvezi z davkom od dohodkov družb ne bi v ničemer spremenil. Po navedbah belgijskih organov bi bila pristanišča oproščena davka od dohodkov družb na podlagi členov 1 in 2 CIR ter splošnih meril belgijskega davčnega sistema. Belgijski organi namreč trdijo, da pristanišča niso „družbe“ v smislu členov 1 in 2 CIR.

| (83) | V tem okviru naj bi referenčni sistem obsegal člena 1 in 2 CIR, ki določata, da so „družbe“ zavezane za plačilo davka od dohodkov družb, pravne osebe rezidenti, ki niso družbe, pa so zavezane za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb. Ker po mnenju belgijskih organov pristanišča niso „družbe“, nujno spadajo na področje uporabe davka od dohodkov pravnih oseb. Člen 180(2) CIR, ki po mnenju belgijskih organov samo navaja ugotovitve, ki izhajajo iz splošnih pravil iz členov 1 in 2, naj torej ne bi odstopal od referenčnega sistema in naj bi bil celo njegov sestavni del. Ker naj pristanišča ne bila „družbe“, naj bi se pravila o davku od dohodkov pravnih oseb štela tudi za ožji referenčni sistem. |
| --- | --- |

(83)

V tem okviru naj bi referenčni sistem obsegal člena 1 in 2 CIR, ki določata, da so „družbe“ zavezane za plačilo davka od dohodkov družb, pravne osebe rezidenti, ki niso družbe, pa so zavezane za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb. Ker po mnenju belgijskih organov pristanišča niso „družbe“, nujno spadajo na področje uporabe davka od dohodkov pravnih oseb. Člen 180(2) CIR, ki po mnenju belgijskih organov samo navaja ugotovitve, ki izhajajo iz splošnih pravil iz členov 1 in 2, naj torej ne bi odstopal od referenčnega sistema in naj bi bil celo njegov sestavni del. Ker naj pristanišča ne bila „družbe“, naj bi se pravila o davku od dohodkov pravnih oseb štela tudi za ožji referenčni sistem.

| (84) | Ta razlaga torej v bistvu temelji na predpostavki, da narava dejavnosti, ki jih opravljajo pristanišča, nujno izključuje možnost, da bi se lahko ta štela za „družbe“ za namene davka od dohodkov (pravnih oseb rezidentov), če so „podjetja“ v smislu člena 107 PDEU, kot je ugotovljeno zgoraj. Ne pripombe Belgije ne pripombe tretjih oseb ne prepričajo, da je ta predpostavka utemeljena. |
| --- | --- |

(84)

Ta razlaga torej v bistvu temelji na predpostavki, da narava dejavnosti, ki jih opravljajo pristanišča, nujno izključuje možnost, da bi se lahko ta štela za „družbe“ za namene davka od dohodkov (pravnih oseb rezidentov), če so „podjetja“ v smislu člena 107 PDEU, kot je ugotovljeno zgoraj. Ne pripombe Belgije ne pripombe tretjih oseb ne prepričajo, da je ta predpostavka utemeljena.

| (85) | Komisija nasprotno meni, da so pristanišča načeloma „družbe“ za namene davka od dohodkov zaradi bistva njihovih dejavnosti in zato, ker opravljajo take gospodarske dejavnosti, zaradi katerih se lahko štejejo za „podjetja“ v smislu člena 107 PDEU. Poleg tega nobena določba nacionalnega prava ne postavlja pod vprašaj te opredelitve družb. |
| --- | --- |

(85)

Komisija nasprotno meni, da so pristanišča načeloma „družbe“ za namene davka od dohodkov zaradi bistva njihovih dejavnosti in zato, ker opravljajo take gospodarske dejavnosti, zaradi katerih se lahko štejejo za „podjetja“ v smislu člena 107 PDEU. Poleg tega nobena določba nacionalnega prava ne postavlja pod vprašaj te opredelitve družb.

| (86) | Komisija namreč ugotavlja, da je predpostavka, ki jo pri svojem utemeljevanju uporabljajo belgijski organi, v nasprotju z uradnimi opombami v CIR, z drugimi notranjimi besedili in z uradnimi stališči belgijske vlade. Tako je v uradni opombi v CIR navedeno, da bi se morale pravne osebe, ki so „brezpogojno“ izključene iz plačevanja davka od dohodkov družb (med drugim pristanišča v skladu s členom 180(2) CIR), „načeloma šteti za zavezance za plačilo davka od dohodkov družb“ (71). Tudi zaradi svoje pravne oblike (in značilnosti, ki so na splošno povezane s to pravno obliko) bi morala biti tudi večina pristanišč, naštetih v členu 180(2) CIR – delniške družbe (SA), družbe z omejeno odgovornostjo (SPRL) ali avtonomne komunalne službe –, načeloma zavezana za plačilo davka od dohodkov družb (72). Flamski pristaniški odlok z dne 2. marca 1999 sam vsebuje navedbe glede industrijske (73) in/ali trgovinske (74) narave pristaniških dejavnosti in torej glede njihove opredelitve kot „družb“ v smislu člena 2 CIR, zaradi česar bi bilo treba zanje plačevati davek od dohodkov družb. Prav tako je belgijska vlada sama pred belgijskim ustavnim sodiščem menila, da so pristanišča, med drugimi družbami in pravnimi osebami iz členov 180 in 220(2) CIR, „dejansko pravne osebe, ki upravljajo podjetje ali se ukvarjajo s pridobitnimi dejavnostmi v smislu člena 2 CIR“ (75). Pred belgijsko poslansko zbornico je podpredsednik vlade in minister za finance in zunanjo trgovino prav tako menil, da so belgijska pristanišča javna podjetja, ki bi bila brez brezpogojne oprostitve iz člena 180 CIR zavezana za plačilo davka od dohodkov družb v skladu s členi 1, 2 in 179 CIR (76). Pristanišča niso naravno in neposredno zavezana za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, temveč so za njegovo plačilo zavezana samo zato, ker so s členom 180(2) CIR posebej oproščena davka od dohodkov družb, tudi v skladu z besedilom člena 220(2) CIR, kar je v nasprotju z razlago belgijskih organov, da pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, ker so naravno zavezana za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb kot pravne osebe rezidenti, ki niso „družbe“. |
| --- | --- |

(86)

Komisija namreč ugotavlja, da je predpostavka, ki jo pri svojem utemeljevanju uporabljajo belgijski organi, v nasprotju z uradnimi opombami v CIR, z drugimi notranjimi besedili in z uradnimi stališči belgijske vlade. Tako je v uradni opombi v CIR navedeno, da bi se morale pravne osebe, ki so „brezpogojno“ izključene iz plačevanja davka od dohodkov družb (med drugim pristanišča v skladu s členom 180(2) CIR), „načeloma šteti za zavezance za plačilo davka od dohodkov družb“ (71). Tudi zaradi svoje pravne oblike (in značilnosti, ki so na splošno povezane s to pravno obliko) bi morala biti tudi večina pristanišč, naštetih v členu 180(2) CIR – delniške družbe (SA), družbe z omejeno odgovornostjo (SPRL) ali avtonomne komunalne službe –, načeloma zavezana za plačilo davka od dohodkov družb (72). Flamski pristaniški odlok z dne 2. marca 1999 sam vsebuje navedbe glede industrijske (73) in/ali trgovinske (74) narave pristaniških dejavnosti in torej glede njihove opredelitve kot „družb“ v smislu člena 2 CIR, zaradi česar bi bilo treba zanje plačevati davek od dohodkov družb. Prav tako je belgijska vlada sama pred belgijskim ustavnim sodiščem menila, da so pristanišča, med drugimi družbami in pravnimi osebami iz členov 180 in 220(2) CIR, „dejansko pravne osebe, ki upravljajo podjetje ali se ukvarjajo s pridobitnimi dejavnostmi v smislu člena 2 CIR“ (75). Pred belgijsko poslansko zbornico je podpredsednik vlade in minister za finance in zunanjo trgovino prav tako menil, da so belgijska pristanišča javna podjetja, ki bi bila brez brezpogojne oprostitve iz člena 180 CIR zavezana za plačilo davka od dohodkov družb v skladu s členi 1, 2 in 179 CIR (76). Pristanišča niso naravno in neposredno zavezana za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, temveč so za njegovo plačilo zavezana samo zato, ker so s členom 180(2) CIR posebej oproščena davka od dohodkov družb, tudi v skladu z besedilom člena 220(2) CIR, kar je v nasprotju z razlago belgijskih organov, da pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, ker so naravno zavezana za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb kot pravne osebe rezidenti, ki niso „družbe“.

71

72

73

74

75

76

| (87) | Komisija se torej ne strinja, da pristanišča ne bi bila zavezana za plačilo davka od dohodkov družb v skladu s splošnimi merili iz členov 1 in 2 CIR, tudi če bi bil člen 180(2) odpravljen. Glede na elemente, navedene v prejšnji uvodni izjavi, Komisija nasprotno meni, da bi morala biti v skladu s splošnimi pravili belgijskega notranjega prava pristanišča, ki so „družbe“ v smislu člena 2 CIR, zavezana za plačilo davka od dohodkov družb, če ne bi bila tega davka formalno in brezpogojno oproščena na podlagi člena 180(2) CIR. Iz istih razlogov se Komisija ne strinja, da so pravila o davku od dohodkov pravnih oseb referenčni sistem za obdavčitev pristanišč. |
| --- | --- |

(87)

Komisija se torej ne strinja, da pristanišča ne bi bila zavezana za plačilo davka od dohodkov družb v skladu s splošnimi merili iz členov 1 in 2 CIR, tudi če bi bil člen 180(2) odpravljen. Glede na elemente, navedene v prejšnji uvodni izjavi, Komisija nasprotno meni, da bi morala biti v skladu s splošnimi pravili belgijskega notranjega prava pristanišča, ki so „družbe“ v smislu člena 2 CIR, zavezana za plačilo davka od dohodkov družb, če ne bi bila tega davka formalno in brezpogojno oproščena na podlagi člena 180(2) CIR. Iz istih razlogov se Komisija ne strinja, da so pravila o davku od dohodkov pravnih oseb referenčni sistem za obdavčitev pristanišč.

| (88) | Belgijski organi in nekatere zainteresirane strani v svojih pripombah trdijo, da oprostitev pristanišč plačevanja davka od dohodkov družb izhaja – še širše kot iz splošnih pravil CIR (člena 1 in 2) – iz drugih splošnih pravil notranjega prava (splošno načelo prava, pravilo iz sodne prakse, da javne storitve, naloge in blago niso obdavčeni, če tega zakon ne določa izrecno, ter celo belgijska ustava). |
| --- | --- |

(88)

Belgijski organi in nekatere zainteresirane strani v svojih pripombah trdijo, da oprostitev pristanišč plačevanja davka od dohodkov družb izhaja – še širše kot iz splošnih pravil CIR (člena 1 in 2) – iz drugih splošnih pravil notranjega prava (splošno načelo prava, pravilo iz sodne prakse, da javne storitve, naloge in blago niso obdavčeni, če tega zakon ne določa izrecno, ter celo belgijska ustava).

| (89) | Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da bi bila ob običajni uporabi splošnih pravil belgijskega prava pristanišča zavezana za plačilo davka od dohodkov družb zaradi dohodkov iz svojih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(89)

Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da bi bila ob običajni uporabi splošnih pravil belgijskega prava pristanišča zavezana za plačilo davka od dohodkov družb zaradi dohodkov iz svojih gospodarskih dejavnosti.

| (90) | Poleg tega bi, tudi če bi, v nasprotju s tem, kar je dokazala Komisija, obravnavana nacionalna pravila – ali njihova razlaga s strani uprave – lahko pomenila, da belgijska pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, ta pravila pomenila diskriminacijo med „podjetji“ z gospodarskimi dejavnostmi v smislu člena 107 PDEU (glej oddelek 5.1.1 zgoraj). Tako kot člen 180(2) CIR v zgoraj predstavljeni analizi Komisije, bi bila ta pravila ali belgijski sistem obdavčitve dohodkov v celoti vir prednosti, odobrenih določenim „podjetjem“, in sicer pristaniščem, čeprav so ta podjetja, kar zadeva dobiček iz „gospodarskih dejavnosti“, v primerljivem položaju z drugimi podjetji (pravnimi osebami rezidenti), ki so zavezana za plačilo davka od dohodkov družb glede na cilj davka od dohodkov pravnih oseb rezidentov, ki je obdavčitev dobička. Komisija meni, da za pristanišča ne veljajo „posebna načela delovanja, ki jih jasno razlikujejo od drugih gospodarskih subjektov,“ zavezanih za plačilo davka od dohodkov družb (77). Dejstvo, da pristanišča nimajo pridobitnega namena (78), ne zadostuje, da bi šteli, da so v drugačnem položaju kot drugi gospodarski subjekti, zavezani za plačilo davka od dohodkov družb. V takem primeru bi bil belgijski sistem sam selektiven (79). |
| --- | --- |

(90)

Poleg tega bi, tudi če bi, v nasprotju s tem, kar je dokazala Komisija, obravnavana nacionalna pravila – ali njihova razlaga s strani uprave – lahko pomenila, da belgijska pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, ta pravila pomenila diskriminacijo med „podjetji“ z gospodarskimi dejavnostmi v smislu člena 107 PDEU (glej oddelek 5.1.1 zgoraj). Tako kot člen 180(2) CIR v zgoraj predstavljeni analizi Komisije, bi bila ta pravila ali belgijski sistem obdavčitve dohodkov v celoti vir prednosti, odobrenih določenim „podjetjem“, in sicer pristaniščem, čeprav so ta podjetja, kar zadeva dobiček iz „gospodarskih dejavnosti“, v primerljivem položaju z drugimi podjetji (pravnimi osebami rezidenti), ki so zavezana za plačilo davka od dohodkov družb glede na cilj davka od dohodkov pravnih oseb rezidentov, ki je obdavčitev dobička. Komisija meni, da za pristanišča ne veljajo „posebna načela delovanja, ki jih jasno razlikujejo od drugih gospodarskih subjektov,“ zavezanih za plačilo davka od dohodkov družb (77). Dejstvo, da pristanišča nimajo pridobitnega namena (78), ne zadostuje, da bi šteli, da so v drugačnem položaju kot drugi gospodarski subjekti, zavezani za plačilo davka od dohodkov družb. V takem primeru bi bil belgijski sistem sam selektiven (79).

77

78

79

| (91) | Tudi če sta pravna podlaga za to, da belgijska pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, člena 1 in 2 CIR, bi bilo to neplačevanje selektivni ukrep prima facie kar zadeva gospodarske dejavnosti pristanišč. |
| --- | --- |

(91)

Tudi če sta pravna podlaga za to, da belgijska pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, člena 1 in 2 CIR, bi bilo to neplačevanje selektivni ukrep prima facie kar zadeva gospodarske dejavnosti pristanišč.

prima facie

5.1.4.2   
  Presoja selektivnosti, če je pravna podlaga za to, da belgijska pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, člen 180(2) CIR

Presoja selektivnosti, če je pravna podlaga za to, da belgijska pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, člen 180(2) CIR

| (92) | Kot izhaja iz zgornjega razlogovanja, Komisija meni, da je člen 180(2) CIR edina pravna podlaga za to, da belgijska pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, in da bi pristanišča, če take določbe ne bi bilo, plačevala davek od dohodkov družb, tako kot vse druge družbe ali podjetja, ki z gospodarsko dejavnostjo ustvarjajo obdavčljive dohodke. |
| --- | --- |

(92)

Kot izhaja iz zgornjega razlogovanja, Komisija meni, da je člen 180(2) CIR edina pravna podlaga za to, da belgijska pristanišča ne plačujejo davka od dohodkov družb, in da bi pristanišča, če take določbe ne bi bilo, plačevala davek od dohodkov družb, tako kot vse druge družbe ali podjetja, ki z gospodarsko dejavnostjo ustvarjajo obdavčljive dohodke.

5.1.4.2.1   Referenčni sistem in odstopanje od referenčnega sistema

Referenčni sistem in odstopanje od referenčnega sistema

| (93) | Komisija meni, da so v tem primeru referenčni sistem splošna davčna pravila, ki izhajajo iz členov 1 in 2 CIR. Člen 1 CIR za pravne osebe rezidente v Belgiji vzpostavlja dvojni sistem obdavčitve dohodkov: „družbe“ zavezuje za plačilo davka od dohodkov družb, „pravne osebe, ki niso družbe“, pa davka od dohodkov pravnih oseb. Člen 2 CIR vsebuje merila za opredelitev „družb“ in torej za določitev pravnih oseb, ki so zavezane za plačilo davka od dohodkov družb, in, z izločitvijo, tistih, od dohodkov katerih se plačuje davek od dohodkov pravnih oseb. Člen 179 potrjuje, da so zavezanci za davek od dohodkov družb družbe rezidentke. |
| --- | --- |

(93)

Komisija meni, da so v tem primeru referenčni sistem splošna davčna pravila, ki izhajajo iz členov 1 in 2 CIR. Člen 1 CIR za pravne osebe rezidente v Belgiji vzpostavlja dvojni sistem obdavčitve dohodkov: „družbe“ zavezuje za plačilo davka od dohodkov družb, „pravne osebe, ki niso družbe“, pa davka od dohodkov pravnih oseb. Člen 2 CIR vsebuje merila za opredelitev „družb“ in torej za določitev pravnih oseb, ki so zavezane za plačilo davka od dohodkov družb, in, z izločitvijo, tistih, od dohodkov katerih se plačuje davek od dohodkov pravnih oseb. Člen 179 potrjuje, da so zavezanci za davek od dohodkov družb družbe rezidentke.

referenčni sistem

| (94) | Člen 180(2) CIR pomeni odstopanje od teh splošnih davčnih pravil. Pristanišča namreč brezpogojno oprošča davka od dohodkov družb, ne da bi bila uporabljena splošna merila za delitev na davek od dohodkov družb in davek od dohodkov pravnih oseb, opredeljena v členih 1 in 2, tj. ne da bi bila upoštevana (ne)opredelitev navedenih pristanišč kot „družbe“ (80). |
| --- | --- |

(94)

Člen 180(2) CIR pomeni odstopanje od teh splošnih davčnih pravil. Pristanišča namreč brezpogojno oprošča davka od dohodkov družb, ne da bi bila uporabljena splošna merila za delitev na davek od dohodkov družb in davek od dohodkov pravnih oseb, opredeljena v členih 1 in 2, tj. ne da bi bila upoštevana (ne)opredelitev navedenih pristanišč kot „družbe“ (80).

odstopanje

80

| (95) | Če so pristanišča zaradi razlogov iz uvodne izjave 86 „družbe“ v smislu člena 1 CIR, se lahko referenčni sistem za obdavčitev dohodkov pristanišč opredeli tudi ožje, kot celota pravil o davku od dohodka družb, in sicer členov 1 in 179 CIR, ki določata, da so „družbe“ rezidentke zavezane za plačilo davka od dohodkov družb, opredeljenem kot „davek od celotnega dohodka“. |
| --- | --- |

(95)

Če so pristanišča zaradi razlogov iz uvodne izjave 86 „družbe“ v smislu člena 1 CIR, se lahko referenčni sistem za obdavčitev dohodkov pristanišč opredeli tudi ožje, kot celota pravil o davku od dohodka družb, in sicer členov 1 in 179 CIR, ki določata, da so „družbe“ rezidentke zavezane za plačilo davka od dohodkov družb, opredeljenem kot „davek od celotnega dohodka“.

| (96) | Glede na ta referenčni sistem člen 180(2) CIR izrecno pomeni odstopanje (to je njegov namen), saj pristanišča izključuje iz področja uporabe člena 179 in iz davka od dohodkov družb, čeprav so v skladu s členom 220(2) CIR zavezana za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb. Brez izrecne in posebne oprostitve iz člena 180(2) CIR bi bila belgijska pristanišča – tako kot druge družbe rezidentke – dejansko samodejno zavezane za plačilo davka od dohodkov družb. |
| --- | --- |

(96)

Glede na ta referenčni sistem člen 180(2) CIR izrecno pomeni odstopanje (to je njegov namen), saj pristanišča izključuje iz področja uporabe člena 179 in iz davka od dohodkov družb, čeprav so v skladu s členom 220(2) CIR zavezana za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb. Brez izrecne in posebne oprostitve iz člena 180(2) CIR bi bila belgijska pristanišča – tako kot druge družbe rezidentke – dejansko samodejno zavezane za plačilo davka od dohodkov družb.

5.1.4.2.2   Odstopanje od referenčnega sistema, s katerim je uvedena različna obravnava gospodarskih subjektov, ki so glede na cilj referenčnega davčnega sistema v primerljivem dejanskem in pravnem položaju

Odstopanje od referenčnega sistema, s katerim je uvedena različna obravnava gospodarskih subjektov, ki so glede na cilj referenčnega davčnega sistema v primerljivem dejanskem in pravnem položaju

| (97) | Iz zgoraj navedenega izhaja, da člen 180(2) CIR pomeni odstopanje od splošnih pravil o obdavčitvi dohodkov „družb“ (tako glede na splošna pravila iz členov 1 in 2 CIR kot na manj splošna pravila iz člena 179 CIR) in uvaja razlikovanje med gospodarskimi subjekti, ki so glede na cilj referenčnega davčnega sistema v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Ne glede na to, kateri referenčni sistem se upošteva (davek od dohodkov družb ali obdavčitev dohodkov pravnih oseb rezidentov na splošno), je namreč cilj davka od dohodkov obdavčiti dohodke, tj. cilj, glede na katerega so vsa podjetja, kar zadeva dobiček iz njihovih gospodarskih dejavnosti, v enakem dejanskem in pravnem položaju. |
| --- | --- |

(97)

Iz zgoraj navedenega izhaja, da člen 180(2) CIR pomeni odstopanje od splošnih pravil o obdavčitvi dohodkov „družb“ (tako glede na splošna pravila iz členov 1 in 2 CIR kot na manj splošna pravila iz člena 179 CIR) in uvaja razlikovanje med gospodarskimi subjekti, ki so glede na cilj referenčnega davčnega sistema v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Ne glede na to, kateri referenčni sistem se upošteva (davek od dohodkov družb ali obdavčitev dohodkov pravnih oseb rezidentov na splošno), je namreč cilj davka od dohodkov obdavčiti dohodke, tj. cilj, glede na katerega so vsa podjetja, kar zadeva dobiček iz njihovih gospodarskih dejavnosti, v enakem dejanskem in pravnem položaju.

| (98) | To, da naj pristanišča ne bi imela pridobitnega namena ali da naj bi namenjala manjšo pozornost kratkoročni donosnosti naložb, te presoje v ničemer ne spremeni. Dejstvo je, da se davčna oprostitev v korist nepridobitnim podjetjem, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, na splošno šteje za selektivno, tudi če je odobrena glede na cilj nacionalnega zakonodajalca, da omogoči prednost organizacijam, ki se štejejo za družbeno koristne (81). Dejstvo, da so belgijska pristanišča v lasti in pod nadzorom javnih organov ali – če pustimo gospodarske dejavnosti ob strani – da opravljajo negospodarske dejavnosti kot naloge v okviru izvajanja javnih pooblastil, ne pomeni, da so v drugačnem pravnem in dejanskem položaju, kar zadeva uporabo davka od dohodkov družb za dohodke, ki so jih ustvarila s svojimi gospodarskimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(98)

To, da naj pristanišča ne bi imela pridobitnega namena ali da naj bi namenjala manjšo pozornost kratkoročni donosnosti naložb, te presoje v ničemer ne spremeni. Dejstvo je, da se davčna oprostitev v korist nepridobitnim podjetjem, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, na splošno šteje za selektivno, tudi če je odobrena glede na cilj nacionalnega zakonodajalca, da omogoči prednost organizacijam, ki se štejejo za družbeno koristne (81). Dejstvo, da so belgijska pristanišča v lasti in pod nadzorom javnih organov ali – če pustimo gospodarske dejavnosti ob strani – da opravljajo negospodarske dejavnosti kot naloge v okviru izvajanja javnih pooblastil, ne pomeni, da so v drugačnem pravnem in dejanskem položaju, kar zadeva uporabo davka od dohodkov družb za dohodke, ki so jih ustvarila s svojimi gospodarskimi dejavnostmi.

81

| (99) | Obravnavani ukrep je torej selektiven prima facie, kar zadeva gospodarske dejavnosti pristanišč. |
| --- | --- |

(99)

Obravnavani ukrep je torej selektiven prima facie, kar zadeva gospodarske dejavnosti pristanišč.

prima facie

5.1.4.3   
  Upravičenost zaradi narave ali splošne sheme referenčnega sistema

Upravičenost zaradi narave ali splošne sheme referenčnega sistema

| (100) | Kot je navedeno zgoraj, je država članica tista, ki mora dokazati, da je ukrep upravičen zaradi narave ali splošne sheme referenčnega davčnega sistema. V zadnji fazi analize, izvedene v treh fazah, lahko samo notranje značilnosti referenčnega davčnega sistema upravičijo različno obravnavo. |
| --- | --- |

(100)

Kot je navedeno zgoraj, je država članica tista, ki mora dokazati, da je ukrep upravičen zaradi narave ali splošne sheme referenčnega davčnega sistema. V zadnji fazi analize, izvedene v treh fazah, lahko samo notranje značilnosti referenčnega davčnega sistema upravičijo različno obravnavo.

| (101) | Skladnost ukrepa z notranjim pravom sama po sebi ne more pomeniti upravičenosti zaradi splošne sheme sistema, če se ne dokaže, da ta upravičenost izhaja iz notranjih značilnosti referenčnega davčnega sistema (82). |
| --- | --- |

(101)

Skladnost ukrepa z notranjim pravom sama po sebi ne more pomeniti upravičenosti zaradi splošne sheme sistema, če se ne dokaže, da ta upravičenost izhaja iz notranjih značilnosti referenčnega davčnega sistema (82).

82

| (102) | V zvezi s tem sklep št. 151/2016 belgijskega ustavnega sodišča z dne 1. decembra 2016 nikakor nima pomena, ki mu ga želijo pripisati belgijski organi. Navedeni sklep se namreč ne nanaša na oprostitev davka od dohodkov družb v korist pristanišč glede na zakonodajo o državni pomoči, temveč na zavezanost komunalnih služb, organizacij za sodelovanje in projektnih združenj za plačilo davka od dohodkov družb glede na načela enakosti in nediskriminacije, tako da neobstoj diskriminacije v nacionalnem pravu še ne pomeni neobstoja selektivnosti v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(102)

V zvezi s tem sklep št. 151/2016 belgijskega ustavnega sodišča z dne 1. decembra 2016 nikakor nima pomena, ki mu ga želijo pripisati belgijski organi. Navedeni sklep se namreč ne nanaša na oprostitev davka od dohodkov družb v korist pristanišč glede na zakonodajo o državni pomoči, temveč na zavezanost komunalnih služb, organizacij za sodelovanje in projektnih združenj za plačilo davka od dohodkov družb glede na načela enakosti in nediskriminacije, tako da neobstoj diskriminacije v nacionalnem pravu še ne pomeni neobstoja selektivnosti v smislu člena 107(1) PDEU.

| (103) | Ker je odločilno merilo za zavezanost za plačilo davka od dohodkov družb ali davka od dohodkov pravnih oseb to, ali zadevni subjekt „upravlja podjetje“ ali „se ukvarja s pridobitno dejavnostjo“ (glej člen 2 CIR), zatrjevana dejstva, da so pristanišča oproščena davka od dohodkov družb, ker ne izplačujejo svojega dobička, temveč ga reinvestirajo, da uresničujejo cilj, ki presega njihov individualni interes, da njihov statutarni cilj ni ustvarjanje dobička, da so del javnih oblasti in da opravljajo naloge splošnega pomena, ne zadostujejo za utemeljitev ugodnejše davčne obravnave od davčne obravnave drugih družb rezidentk glede na usmerjevalna načela davčnega sistema. Tako tudi druga podjetja reinvestirajo svoj dobiček, uresničujejo cilje ali ustvarjajo učinke nagospodarstvo, ki presegajo njihov individualni interes (83), ne da bi bila oproščena davka od dohodkov družb. Poleg tega so lahko subjekti, ki niso del javnih oblasti (kot so nepridobitna združenja), zavezani za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb pod pogojem, da spoštujejo splošno merilo iz člena 2 CIR, tako da tudi pripadnost javni sferi ni upoštevna glede na nacionalna pravila. Tako so lahko ta združenja, čeprav so po svojem statutu nepridobitna, zavezana za plačilo davka od dohodkov družb v skladu s splošnimi merili iz člena 1 in 2 CIR, če „upravljajo podjetje“ ali „se ukvarjajo s pridobitno dejavnostjo“. |
| --- | --- |

(103)

Ker je odločilno merilo za zavezanost za plačilo davka od dohodkov družb ali davka od dohodkov pravnih oseb to, ali zadevni subjekt „upravlja podjetje“ ali „se ukvarja s pridobitno dejavnostjo“ (glej člen 2 CIR), zatrjevana dejstva, da so pristanišča oproščena davka od dohodkov družb, ker ne izplačujejo svojega dobička, temveč ga reinvestirajo, da uresničujejo cilj, ki presega njihov individualni interes, da njihov statutarni cilj ni ustvarjanje dobička, da so del javnih oblasti in da opravljajo naloge splošnega pomena, ne zadostujejo za utemeljitev ugodnejše davčne obravnave od davčne obravnave drugih družb rezidentk glede na usmerjevalna načela davčnega sistema. Tako tudi druga podjetja reinvestirajo svoj dobiček, uresničujejo cilje ali ustvarjajo učinke nagospodarstvo, ki presegajo njihov individualni interes (83), ne da bi bila oproščena davka od dohodkov družb. Poleg tega so lahko subjekti, ki niso del javnih oblasti (kot so nepridobitna združenja), zavezani za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb pod pogojem, da spoštujejo splošno merilo iz člena 2 CIR, tako da tudi pripadnost javni sferi ni upoštevna glede na nacionalna pravila. Tako so lahko ta združenja, čeprav so po svojem statutu nepridobitna, zavezana za plačilo davka od dohodkov družb v skladu s splošnimi merili iz člena 1 in 2 CIR, če „upravljajo podjetje“ ali „se ukvarjajo s pridobitno dejavnostjo“.

83

| (104) | Zatrjevano dejstvo, da sredstva pristanišč ne pokrivajo vedno njihovih stroškov, ne more biti utemeljitev za oprostitev davka od dohodkov družb, saj se v takem primeru, ko ni dobička, v skladu z običajnim sistemom obdavčitve dohodkov ne plača noben davek in ker se lahko izguba knjiži in odšteje od morebitnega prihodnjega dobička, ustvarjenega z gospodarskimi dejavnostmi, tako da je oprostitev odveč in ima posledico samo, če imajo pristanišča obdavčljiv dobiček. Komisija ugotavlja, da je bil v obdobju 2004–2014 (enajst poslovnih let) rezultat pristanišč Anvers, Gand, Zeebruges in Ostende skoraj stalno pozitiven (negativen rezultat za Anvers za leto 2011 in negativen rezultat za Ostende za leto 2013), tako da je navedena utemeljitev teoretična, dejstva pa ji celo nasprotujejo. Poleg tega ni za druge „družbe“ v primeru, ko njihova sredstva ne pokrivajo stroškov, predvidena nobena oprostitev davka od dohodkov družb, ki bi bila podobna tisti, do katere so upravičena pristanišča. |
| --- | --- |

(104)

Zatrjevano dejstvo, da sredstva pristanišč ne pokrivajo vedno njihovih stroškov, ne more biti utemeljitev za oprostitev davka od dohodkov družb, saj se v takem primeru, ko ni dobička, v skladu z običajnim sistemom obdavčitve dohodkov ne plača noben davek in ker se lahko izguba knjiži in odšteje od morebitnega prihodnjega dobička, ustvarjenega z gospodarskimi dejavnostmi, tako da je oprostitev odveč in ima posledico samo, če imajo pristanišča obdavčljiv dobiček. Komisija ugotavlja, da je bil v obdobju 2004–2014 (enajst poslovnih let) rezultat pristanišč Anvers, Gand, Zeebruges in Ostende skoraj stalno pozitiven (negativen rezultat za Anvers za leto 2011 in negativen rezultat za Ostende za leto 2013), tako da je navedena utemeljitev teoretična, dejstva pa ji celo nasprotujejo. Poleg tega ni za druge „družbe“ v primeru, ko njihova sredstva ne pokrivajo stroškov, predvidena nobena oprostitev davka od dohodkov družb, ki bi bila podobna tisti, do katere so upravičena pristanišča.

| (105) | Na enak način tudi dejstvo, da se nekateri stroški, ki ne izhajajo iz poslovne dejavnosti nekega podjetja, v skladu s členom 49 CIR ne odbijejo od davka na dohodke družb, ne omogoča utemeljitve oprostitve davka od dohodkov družb za pristanišča. Člen 49 CIR določa, da „se odbijejo stroški, ki jih davkoplačevalec ustvari ali utrpi v davčnem obdobju za to, da bi ustvaril ali ohranil obdavčljive dohodke“. Naprej, oprostitev davka od dohodkov družb, do katere so upravičena pristanišča, ni povezana s tem, da bi bila pristanišča finančno prikrajšana zaradi člena 49 CIR: oprostitev davka od dohodkov družb se nanaša na ves ustvarjeni dobiček in ni omejena na dobiček, ki izhaja iz morebitnega neodbitja nekaterih stroškov v skladu s členom 49 CIR. Oprostitev davka od dohodkov družb za pristanišča torej ni utemeljena z usmerjevalnim pravilom belgijskega davčnega sistema, tudi če predpostavljamo, da je člen 49 CIR tako usmerjevalno pravilo. Še več, ne belgijski organi ne zainteresirane strani niso pokazali, v čem naj bi taka določba – glede na cilj ukrepa (84) in njegovo ubeseditev – dejansko ovirala odbitje stroškov negospodarskih dejavnosti pristanišč, ki so splošnega pomena. Pristanišči Anvers in Zeebruges to težavo predstavljata samo kot tveganje in ne kot potrjeno dejstvo. |
| --- | --- |

(105)

Na enak način tudi dejstvo, da se nekateri stroški, ki ne izhajajo iz poslovne dejavnosti nekega podjetja, v skladu s členom 49 CIR ne odbijejo od davka na dohodke družb, ne omogoča utemeljitve oprostitve davka od dohodkov družb za pristanišča. Člen 49 CIR določa, da „se odbijejo stroški, ki jih davkoplačevalec ustvari ali utrpi v davčnem obdobju za to, da bi ustvaril ali ohranil obdavčljive dohodke“. Naprej, oprostitev davka od dohodkov družb, do katere so upravičena pristanišča, ni povezana s tem, da bi bila pristanišča finančno prikrajšana zaradi člena 49 CIR: oprostitev davka od dohodkov družb se nanaša na ves ustvarjeni dobiček in ni omejena na dobiček, ki izhaja iz morebitnega neodbitja nekaterih stroškov v skladu s členom 49 CIR. Oprostitev davka od dohodkov družb za pristanišča torej ni utemeljena z usmerjevalnim pravilom belgijskega davčnega sistema, tudi če predpostavljamo, da je člen 49 CIR tako usmerjevalno pravilo. Še več, ne belgijski organi ne zainteresirane strani niso pokazali, v čem naj bi taka določba – glede na cilj ukrepa (84) in njegovo ubeseditev – dejansko ovirala odbitje stroškov negospodarskih dejavnosti pristanišč, ki so splošnega pomena. Pristanišči Anvers in Zeebruges to težavo predstavljata samo kot tveganje in ne kot potrjeno dejstvo.

84

| (106) | Dejstvo, da naj bi oprostitev davka od dohodkov družb za pristanišča, tako kot oprostitev davka za dobrine v javni lasti ali v zasebni lasti nekaterih javnih oseb, dodeljene javni službi, izhajala iz splošnega načela prava in celo same belgijske ustave, če predpostavljamo, da je to dokazano (85), ni samo po sebi nujno tako, da bi to oprostitev upravičilo zaradi narave ali splošne sheme sistema, kolikor so lahko morebitni preudarki, ki jih upoštevajo constituant ali nacionalna sodišča, zunaj okvira dobrega delovanja davčnega sistema ali njegovih usmerjevalnih načel. |
| --- | --- |

(106)

Dejstvo, da naj bi oprostitev davka od dohodkov družb za pristanišča, tako kot oprostitev davka za dobrine v javni lasti ali v zasebni lasti nekaterih javnih oseb, dodeljene javni službi, izhajala iz splošnega načela prava in celo same belgijske ustave, če predpostavljamo, da je to dokazano (85), ni samo po sebi nujno tako, da bi to oprostitev upravičilo zaradi narave ali splošne sheme sistema, kolikor so lahko morebitni preudarki, ki jih upoštevajo constituant ali nacionalna sodišča, zunaj okvira dobrega delovanja davčnega sistema ali njegovih usmerjevalnih načel.

85

| (107) | Trditve belgijskih organov in zainteresiranih strani, ki se nanašajo na merila, razvita v okviru nacionalne sodne prakse za presojo, ali je neka pravna oseba „družba“ v smislu členov 1 in 2 CIR (med drugim neobstoj industrijskih in trgovinskih metod), so brez učinka pri dokazovanju upravičenosti ukrepa zaradi notranje logike davčnega sistema, če je njihov namen v resnici dokazati, da pristanišča niso „družbe“, pri čemer bi bila nezavezanost za plačilo davka od dohodkov družb selektivna zaradi same izbire meril, uporabljenih za določitev okvira referenčnega sistema (glej zgoraj), in ne zaradi odstopanja od tega referenčnega sistema, ki bi potencialno lahko bilo utemeljeno. |
| --- | --- |

(107)

Trditve belgijskih organov in zainteresiranih strani, ki se nanašajo na merila, razvita v okviru nacionalne sodne prakse za presojo, ali je neka pravna oseba „družba“ v smislu členov 1 in 2 CIR (med drugim neobstoj industrijskih in trgovinskih metod), so brez učinka pri dokazovanju upravičenosti ukrepa zaradi notranje logike davčnega sistema, če je njihov namen v resnici dokazati, da pristanišča niso „družbe“, pri čemer bi bila nezavezanost za plačilo davka od dohodkov družb selektivna zaradi same izbire meril, uporabljenih za določitev okvira referenčnega sistema (glej zgoraj), in ne zaradi odstopanja od tega referenčnega sistema, ki bi potencialno lahko bilo utemeljeno.

5.1.5   IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO

| (108) | Da bi se ukrep štel za državno pomoč, mora vplivati na trgovino med državami članicami Unije in izkrivljati konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljal. Ti dve merili sta tesno povezani. |
| --- | --- |

(108)

Da bi se ukrep štel za državno pomoč, mora vplivati na trgovino med državami članicami Unije in izkrivljati konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljal. Ti dve merili sta tesno povezani.

| (109) | V skladu s sodno prakso se izkrivljanje konkurence na splošno ugotovi, ko država odobri finančno prednost podjetju v liberaliziranem sektorju, v katerem obstaja ali bi lahko obstajala konkurenca (86). Ni sporno, da konkurenca v sektorju pristanišč obstaja in da jo povečujejo narava in lastnosti prometa, med drugim pomorskega prometa in prometa po plovnih poteh celinskih voda. Prometne storitve, ki jih zagotavljajo pristanišča, vsaj nekoliko konkurirajo storitvam, ki jih zagotavljajo druga pristanišča ali ki jih zagotavljajo v drugih pristaniščih ter ki jih zagotavljajo drugi ponudniki prevoza v Belgiji in v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(109)

V skladu s sodno prakso se izkrivljanje konkurence na splošno ugotovi, ko država odobri finančno prednost podjetju v liberaliziranem sektorju, v katerem obstaja ali bi lahko obstajala konkurenca (86). Ni sporno, da konkurenca v sektorju pristanišč obstaja in da jo povečujejo narava in lastnosti prometa, med drugim pomorskega prometa in prometa po plovnih poteh celinskih voda. Prometne storitve, ki jih zagotavljajo pristanišča, vsaj nekoliko konkurirajo storitvam, ki jih zagotavljajo druga pristanišča ali ki jih zagotavljajo v drugih pristaniščih ter ki jih zagotavljajo drugi ponudniki prevoza v Belgiji in v drugih državah članicah.

86

| (110) | Tako so v okviru javnega posvetovanja zainteresiranih strani o osnutku uredbe na področju pristanišč „[v]se zainteresirane strani [...] poudarile potrebo po stabilnih in enakih konkurenčnih pogojih za konkurenco med pristanišči [...] v EU“ (87). Poleg tega pristanišča, zlasti pristanišča na celinskih vodah in splošneje promet po vodnih poteh, s katerimi tvorijo verigo, konkurirajo drugim oblikam prometa. Poleg tega je konkurenca zlasti ostra med pristanišči na belgijski in nizozemski obali (v zvezi s tem se pogosto govori o območju Amsterdam – Rotterdam – Anvers). |
| --- | --- |

(110)

Tako so v okviru javnega posvetovanja zainteresiranih strani o osnutku uredbe na področju pristanišč „[v]se zainteresirane strani [...] poudarile potrebo po stabilnih in enakih konkurenčnih pogojih za konkurenco med pristanišči [...] v EU“ (87). Poleg tega pristanišča, zlasti pristanišča na celinskih vodah in splošneje promet po vodnih poteh, s katerimi tvorijo verigo, konkurirajo drugim oblikam prometa. Poleg tega je konkurenca zlasti ostra med pristanišči na belgijski in nizozemski obali (v zvezi s tem se pogosto govori o območju Amsterdam – Rotterdam – Anvers).

87

| (111) | Ker ukrep krepi položaj upravičencev v mednarodni trgovini, lahko torej vpliva na trgovino znotraj Unije in izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(111)

Ker ukrep krepi položaj upravičencev v mednarodni trgovini, lahko torej vpliva na trgovino znotraj Unije in izkrivlja konkurenco.

| (112) | Poleg tega trditev, da v drugih državah članicah obstajajo podobni ukrepi državne pomoči, in ravnanje Komisije v zvezi s temi morebitnimi ukrepi ne vplivata na opredelitev zadevnega ukrepa kot državne pomoči, saj je posledica ukrepa iz člena 180(2) CIR, do katerega so upravičena belgijska pristanišča, ravno izboljšanje njihovega konkurenčnega položaja glede na referenčni položaj, v katerem bi bili obdavčeni v običajnih pogojih sistema davka od dohodkov družb (88). |
| --- | --- |

(112)

Poleg tega trditev, da v drugih državah članicah obstajajo podobni ukrepi državne pomoči, in ravnanje Komisije v zvezi s temi morebitnimi ukrepi ne vplivata na opredelitev zadevnega ukrepa kot državne pomoči, saj je posledica ukrepa iz člena 180(2) CIR, do katerega so upravičena belgijska pristanišča, ravno izboljšanje njihovega konkurenčnega položaja glede na referenčni položaj, v katerem bi bili obdavčeni v običajnih pogojih sistema davka od dohodkov družb (88).

88

| (113) | Tudi če bi se lahko štelo, da imajo pristanišča pravni monopol pri ponujanju storitev znotraj pristanišča, ki ga upravljajo, prometne storitve, ki jih ponujajo, vsaj nekoliko konkurirajo storitvam, ki jih ponujajo drugi ponudniki prevoza, med drugim pristanišča drugih držav članic. |
| --- | --- |

(113)

Tudi če bi se lahko štelo, da imajo pristanišča pravni monopol pri ponujanju storitev znotraj pristanišča, ki ga upravljajo, prometne storitve, ki jih ponujajo, vsaj nekoliko konkurirajo storitvam, ki jih ponujajo drugi ponudniki prevoza, med drugim pristanišča drugih držav članic.

| (114) | Mnenje nizozemskega organa za konkurenco, ki ga omenjajo zainteresirane strani, ni upoštevno v okviru tega postopka o državni pomoči. Ne nanaša se namreč na presojo sheme glede na člen 107 PDEU, ki zahteva posebno proučitev stanja v zvezi s konkurenco. Člen 25 flamskega pristaniškega odloka z dne 2. marca 1999 kaže, da tarife, ki jih uporabljajo pristanišča, vpliva na njihov konkurenčni položaj (89). Obstoj konkurence med evropskimi pristanišči potrjujejo tudi pripombe nizozemskih javnih pristanišč. |
| --- | --- |

(114)

Mnenje nizozemskega organa za konkurenco, ki ga omenjajo zainteresirane strani, ni upoštevno v okviru tega postopka o državni pomoči. Ne nanaša se namreč na presojo sheme glede na člen 107 PDEU, ki zahteva posebno proučitev stanja v zvezi s konkurenco. Člen 25 flamskega pristaniškega odloka z dne 2. marca 1999 kaže, da tarife, ki jih uporabljajo pristanišča, vpliva na njihov konkurenčni položaj (89). Obstoj konkurence med evropskimi pristanišči potrjujejo tudi pripombe nizozemskih javnih pristanišč.

89

| (115) | Poleg tega sklicevanje na točke 211, 219 in 220 obvestila z dne 19. julija 2016 v tem primeru ni upoštevno, saj se te točke ne nanašajo na pristaniško infrastrukturo, ki pa je omenjena v točki 215. V tej točki je navedeno, da „pristaniška infrastruktura daje prednost gospodarski dejavnosti in je zato načeloma predmet pravil o državni pomoči“ ter da „pristanišča lahko konkurirajo med seboj, zato je tudi za financiranje pristaniške infrastrukture verjetno, da vpliva na trgovino med državami članicami“. Poleg tega je v točkah 219 in 220 zgoraj omenjenegaobvestila navedeno, da pomoč za gradnjo zadevne infrastrukture ne vpliva nujno na trgovino znotraj skupnosti ali na konkurenco, medtem ko ukrep, obravnavan v tem postopku, ni pomoč za gradnjo infrastrukture, temveč pomoč za tekoče poslovanje, povezana z dobičkom, ustvarjenim v okviru njenega upravljanja. |
| --- | --- |

(115)

Poleg tega sklicevanje na točke 211, 219 in 220 obvestila z dne 19. julija 2016 v tem primeru ni upoštevno, saj se te točke ne nanašajo na pristaniško infrastrukturo, ki pa je omenjena v točki 215. V tej točki je navedeno, da „pristaniška infrastruktura daje prednost gospodarski dejavnosti in je zato načeloma predmet pravil o državni pomoči“ ter da „pristanišča lahko konkurirajo med seboj, zato je tudi za financiranje pristaniške infrastrukture verjetno, da vpliva na trgovino med državami članicami“. Poleg tega je v točkah 219 in 220 zgoraj omenjenegaobvestila navedeno, da pomoč za gradnjo zadevne infrastrukture ne vpliva nujno na trgovino znotraj skupnosti ali na konkurenco, medtem ko ukrep, obravnavan v tem postopku, ni pomoč za gradnjo infrastrukture, temveč pomoč za tekoče poslovanje, povezana z dobičkom, ustvarjenim v okviru njenega upravljanja.

5.1.6   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (116) | Glede na zgoraj predstavljene razloge davčna oprostitev, ki jo določa člen 180(2) CIR za belgijska pristanišča, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če oproščeni dohodki izhajajo iz gospodarskih dejavnosti, ki jih opravljajo pristanišča. |
| --- | --- |

(116)

Glede na zgoraj predstavljene razloge davčna oprostitev, ki jo določa člen 180(2) CIR za belgijska pristanišča, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če oproščeni dohodki izhajajo iz gospodarskih dejavnosti, ki jih opravljajo pristanišča.

5.2   ZDRUŽLJIVOST UKREPA Z NOTRANJIM TRGOM

ZDRUŽLJIVOST UKREPA Z NOTRANJIM TRGOM

| (117) | Zadevna država članica mora dokazati, da je mogoče ukrepe državne pomoči obravnavati kot združljive s skupnim trgom. Belgijski organi v svojih različnih prispevkih, odgovorih in pripombah niso predložili nobenega argumenta v zvezi z združljivostjo ukrepa. Valonija in valonska pristanišča menijo, da bi lahko bila člena 93 in 106(2) PDEU ustrezna podlaga za združljivost. Pristaniška organa v Anversu in Zeebrugesu trdita enako za člen 93 PDEU. |
| --- | --- |

(117)

Zadevna država članica mora dokazati, da je mogoče ukrepe državne pomoči obravnavati kot združljive s skupnim trgom. Belgijski organi v svojih različnih prispevkih, odgovorih in pripombah niso predložili nobenega argumenta v zvezi z združljivostjo ukrepa. Valonija in valonska pristanišča menijo, da bi lahko bila člena 93 in 106(2) PDEU ustrezna podlaga za združljivost. Pristaniška organa v Anversu in Zeebrugesu trdita enako za člen 93 PDEU.

| (118) | Prvič, člen 106(2) PDEU določa, da se lahko nadomestilo za opravljanje nalog javne službe razglasi za združljivo z notranjim trgom, če izpolnjuje določene pogoje (90). Vendar Komisija opominja, da obravnavani ukrep, ki znesek pomoči povezuje z ustvarjenim dobičkom, ni vezan na neto stroške nalog javne službe niti omejen nanje (91), medtem ko je to nujen pogoj za to, da se pomoč prizna za združljivo na podlagi člena 106(2) PDEU. Zato se ne more šteti, da je navedeni ukrep nadomestilo za javno službo, ki je združljivo z notranjim trgom, in ni združljiv na podlagi člena 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(118)

Prvič, člen 106(2) PDEU določa, da se lahko nadomestilo za opravljanje nalog javne službe razglasi za združljivo z notranjim trgom, če izpolnjuje določene pogoje (90). Vendar Komisija opominja, da obravnavani ukrep, ki znesek pomoči povezuje z ustvarjenim dobičkom, ni vezan na neto stroške nalog javne službe niti omejen nanje (91), medtem ko je to nujen pogoj za to, da se pomoč prizna za združljivo na podlagi člena 106(2) PDEU. Zato se ne more šteti, da je navedeni ukrep nadomestilo za javno službo, ki je združljivo z notranjim trgom, in ni združljiv na podlagi člena 106(2) PDEU.

90

91

| (119) | Drugič, člen 93 PDEU določa, da se lahko tudi pomoči, ki so potrebne za usklajevanje prometa ali ki so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, razglasijo za združljive z notranjim trgom. Pristanišča na celinskih vodah imajo pomembno vlogo pri razvoju multimodalnega prevoza, vendar vse naložbe pristanišč ne spadajo na področje uporabe člena 93 PDEU, ki je omejeno na pomoči za potrebe usklajevanja prometa. Poleg tega oprostitev davka od dohodkov družb ne pomeni pomoči za naložbe, temveč pomoč za tekoče poslovanje, ki ni usmerjena v posebne naložbe. Ukrep omogoča prednost podjetjem, ki ustvarijo največ dobička in so torej a priori bolj sposobne financirati naložbe. Ni usmerjen niti v nadomestilo stroškov za opravljanje nekaterih storitev, ki so del javne službe, kot je navedeno zgoraj. Poleg tega ukrep, in sicer oprostitev davka, omogoča ugodnost, ki ni omejena glede na kakršne koli stroške. Ni torej omejen na znesek, potreben za zagotavljanje usklajevanja prometa niti nadomestila za določene storitve, ki so del javne službe, in torej ne zagotavlja spoštovanja načela sorazmernosti. Prav tako nima ugotovljenega spodbujevalnega učinka. Zato se člen 93 PDEU ne uporablja. |
| --- | --- |

(119)

Drugič, člen 93 PDEU določa, da se lahko tudi pomoči, ki so potrebne za usklajevanje prometa ali ki so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, razglasijo za združljive z notranjim trgom. Pristanišča na celinskih vodah imajo pomembno vlogo pri razvoju multimodalnega prevoza, vendar vse naložbe pristanišč ne spadajo na področje uporabe člena 93 PDEU, ki je omejeno na pomoči za potrebe usklajevanja prometa. Poleg tega oprostitev davka od dohodkov družb ne pomeni pomoči za naložbe, temveč pomoč za tekoče poslovanje, ki ni usmerjena v posebne naložbe. Ukrep omogoča prednost podjetjem, ki ustvarijo največ dobička in so torej a priori bolj sposobne financirati naložbe. Ni usmerjen niti v nadomestilo stroškov za opravljanje nekaterih storitev, ki so del javne službe, kot je navedeno zgoraj. Poleg tega ukrep, in sicer oprostitev davka, omogoča ugodnost, ki ni omejena glede na kakršne koli stroške. Ni torej omejen na znesek, potreben za zagotavljanje usklajevanja prometa niti nadomestila za določene storitve, ki so del javne službe, in torej ne zagotavlja spoštovanja načela sorazmernosti. Prav tako nima ugotovljenega spodbujevalnega učinka. Zato se člen 93 PDEU ne uporablja.

a priori

| (120) | Tretjič, čeprav se ne Belgija ne zainteresirane strani niso sklicevale na člen 107(3)(c) PDEU, je Komisija proučila, ali obravnavani ukrep „pospeš[uje] razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij,“ ne da bi spreminjal trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Zaradi razlogov, ki so bili že navedeni zgoraj (neobstoj sorazmernosti, neobstoj spodbujevalnega učinka in neobstoj povezave z opredeljenim ciljem splošnega pomena), Komisija meni, da se člen 107(3)(c) PDEU ne uporablja. |
| --- | --- |

(120)

Tretjič, čeprav se ne Belgija ne zainteresirane strani niso sklicevale na člen 107(3)(c) PDEU, je Komisija proučila, ali obravnavani ukrep „pospeš[uje] razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij,“ ne da bi spreminjal trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Zaradi razlogov, ki so bili že navedeni zgoraj (neobstoj sorazmernosti, neobstoj spodbujevalnega učinka in neobstoj povezave z opredeljenim ciljem splošnega pomena), Komisija meni, da se člen 107(3)(c) PDEU ne uporablja.

5.3   OBSTOJEČA POMOČ ALI NOVA POMOČ

OBSTOJEČA POMOČ ALI NOVA POMOČ

| (121) | Belgijski organi so pojasnili, da so pristanišča zavezana za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb od šestdesetih let dvajsetega stoletja, pred tem obdobjem pa so bila zavezana za plačilo cedularnega davka, ki je davek, podoben davku od dohodka pravnih oseb. Davčna obravnava pristanišč je bila vezana tudi na pravni status pristanišč, ki se je s časom spreminjal. Po navedbah belgijskih organov se je sistem davka od dohodkov pravnih oseb za pristanišča uporabljal že pred začetkom veljavnosti Rimske pogodbe leta 1958. Glede na prejete informacije so bila pristanišča torej vedno oproščena davka od dohodkov družb. |
| --- | --- |

(121)

Belgijski organi so pojasnili, da so pristanišča zavezana za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb od šestdesetih let dvajsetega stoletja, pred tem obdobjem pa so bila zavezana za plačilo cedularnega davka, ki je davek, podoben davku od dohodka pravnih oseb. Davčna obravnava pristanišč je bila vezana tudi na pravni status pristanišč, ki se je s časom spreminjal. Po navedbah belgijskih organov se je sistem davka od dohodkov pravnih oseb za pristanišča uporabljal že pred začetkom veljavnosti Rimske pogodbe leta 1958. Glede na prejete informacije so bila pristanišča torej vedno oproščena davka od dohodkov družb.

| (122) | V skladu s členom 1(b)(i) postopkovne uredbe sheme pomoči, ki se izvajajo pred začetkom veljavnosti Pogodbe, pomenijo obstoječe sheme pomoči. |
| --- | --- |

(122)

V skladu s členom 1(b)(i) postopkovne uredbe sheme pomoči, ki se izvajajo pred začetkom veljavnosti Pogodbe, pomenijo obstoječe sheme pomoči.

| (123) | Glede na razpoložljive informacije se je oprostitev davka od dohodkov družb v korist pristanišč uporabljala že pred letom 1958 in se od takrat vsebinsko ni spremenila. Zato se obravnavani ukrep šteje za obstoječo shemo pomoči. |
| --- | --- |

(123)

Glede na razpoložljive informacije se je oprostitev davka od dohodkov družb v korist pristanišč uporabljala že pred letom 1958 in se od takrat vsebinsko ni spremenila. Zato se obravnavani ukrep šteje za obstoječo shemo pomoči.

6.   ZAHTEVA BELGIJSKIH ORGANOV, DA SE BELGIJSKIM PRISTANIŠČEM ODOBRI PREHODNO OBDOBJE

ZAHTEVA BELGIJSKIH ORGANOV, DA SE BELGIJSKIM PRISTANIŠČEM ODOBRI PREHODNO OBDOBJE

| (124) | Kar zadeva zahtevo belgijskih organov po prehodnem obdobju, Komisija opozarja, da v tej fazi postopka v zvezi z obstoječo pomočjo prehodnega obdobja načeloma ni mogoče odobriti, razen v izrednih okoliščinah. V končnem sklepu lahko Komisija zadevni državi članici odobri samo razumen rok za izvedbo glede na zahtevane spremembe. |
| --- | --- |

(124)

Kar zadeva zahtevo belgijskih organov po prehodnem obdobju, Komisija opozarja, da v tej fazi postopka v zvezi z obstoječo pomočjo prehodnega obdobja načeloma ni mogoče odobriti, razen v izrednih okoliščinah. V končnem sklepu lahko Komisija zadevni državi članici odobri samo razumen rok za izvedbo glede na zahtevane spremembe.

| (125) | Komisija opominja tudi, da so imeli belgijski organi od začetka postopka sodelovanja, ki se je začel 9. julija 2014, na voljo že določeno obdobje za razmislek o morebitnih spremembah zakonodaje. Dodaja tudi, da ne gre za to, da bi pristaniščem naložili za davek od dohodkov družb s 1. januarjem 2017, kot se bojijo belgijski organi. |
| --- | --- |

(125)

Komisija opominja tudi, da so imeli belgijski organi od začetka postopka sodelovanja, ki se je začel 9. julija 2014, na voljo že določeno obdobje za razmislek o morebitnih spremembah zakonodaje. Dodaja tudi, da ne gre za to, da bi pristaniščem naložili za davek od dohodkov družb s 1. januarjem 2017, kot se bojijo belgijski organi.

| (126) | Komisija mora v skladu z obvezno vlogo, ki jo ima na podlagi členov 107 in 108 PDEU, ustrezno odpraviti državno pomoč, ki se šteje za nezdružljivo z im trgom, in ponovno vzpostaviti razmere poštene konkurence. Če Komisija meni, da je nekaterim podjetjem odobrena pomoč, ki ni združljiva, v tej fazi postopka načeloma ne more prekiniti postopka o obravnavani državni pomoči ali odobriti prehodnega obdobja, saj bi s tem dovolila, da se še daljše obdobje izplačuje pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, kar ne bi bilo pravično niti do konkurentov, ki ne prejemajo pomoči ali ki prejemajo manjši znesek pomoči. Komisija v zvezi s tem navaja, da nizozemska pristanišča, ki so od 1. januarja 2017 zavezana za plačilo davka od dohodkov družb, od nje zahtevajo, naj za belgijska pristanišča hitro uvede davek od dohodkov družb. |
| --- | --- |

(126)

Komisija mora v skladu z obvezno vlogo, ki jo ima na podlagi členov 107 in 108 PDEU, ustrezno odpraviti državno pomoč, ki se šteje za nezdružljivo z im trgom, in ponovno vzpostaviti razmere poštene konkurence. Če Komisija meni, da je nekaterim podjetjem odobrena pomoč, ki ni združljiva, v tej fazi postopka načeloma ne more prekiniti postopka o obravnavani državni pomoči ali odobriti prehodnega obdobja, saj bi s tem dovolila, da se še daljše obdobje izplačuje pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, kar ne bi bilo pravično niti do konkurentov, ki ne prejemajo pomoči ali ki prejemajo manjši znesek pomoči. Komisija v zvezi s tem navaja, da nizozemska pristanišča, ki so od 1. januarja 2017 zavezana za plačilo davka od dohodkov družb, od nje zahtevajo, naj za belgijska pristanišča hitro uvede davek od dohodkov družb.

| (127) | Kot je navedeno zgoraj, morebitni obstoj druge državne pomoči drugim pristaniščem v drugih država članicah ne utemeljuje prekinitve postopka ali poročila o začetku veljavnosti nacionalnih ukrepov, s katerimi se izvaja sklep Komisije. Posledica takega poročila bi bila podaljšanje sedanjih izkrivljanj med pristanišči na severu Evrope, natančneje med belgijskimi, pristanišči, že omenjenimi nizozemskimi pristanišči in francoskimi pristanišči, saj so ta predmet podobnega vzporednega sklepa o ukinitvi davčnih oprostitev, do katerih so zdaj upravičena. |
| --- | --- |

(127)

Kot je navedeno zgoraj, morebitni obstoj druge državne pomoči drugim pristaniščem v drugih država članicah ne utemeljuje prekinitve postopka ali poročila o začetku veljavnosti nacionalnih ukrepov, s katerimi se izvaja sklep Komisije. Posledica takega poročila bi bila podaljšanje sedanjih izkrivljanj med pristanišči na severu Evrope, natančneje med belgijskimi, pristanišči, že omenjenimi nizozemskimi pristanišči in francoskimi pristanišči, saj so ta predmet podobnega vzporednega sklepa o ukinitvi davčnih oprostitev, do katerih so zdaj upravičena.

| (128) | Nadalje, dejstvo, da naj bi Komisija v zadevi SA.25338 (92) Nizozemski domnevno omogočila daljše obdobje za izvedbo, se ne more šteti v podporo zahtevi po prehodnem obdobju v obravnavani zadevi. Komisija obravnava vse države članice na enak način in vsako zadevo glede na njene značilnosti, zadeve v zvezi s Nizozemsko pa ni mogoče primerjati z zadevo v zvezi z Belgijo. Poleg tega je Komisija v končnem sklepu izrecno zavrnila, da bi Nizozemski odobrila prehodno obdobje, čeprav so v drugih državah članicah še vedno obstajali podobni ukrepi. Opozoriti je treba tudi, da je morala Nizozemska zadevne davčne ugodnosti odpraviti pred Belgijo, kar ne daje prednosti njenim pristaniščem. |
| --- | --- |

(128)

Nadalje, dejstvo, da naj bi Komisija v zadevi SA.25338 (92) Nizozemski domnevno omogočila daljše obdobje za izvedbo, se ne more šteti v podporo zahtevi po prehodnem obdobju v obravnavani zadevi. Komisija obravnava vse države članice na enak način in vsako zadevo glede na njene značilnosti, zadeve v zvezi s Nizozemsko pa ni mogoče primerjati z zadevo v zvezi z Belgijo. Poleg tega je Komisija v končnem sklepu izrecno zavrnila, da bi Nizozemski odobrila prehodno obdobje, čeprav so v drugih državah članicah še vedno obstajali podobni ukrepi. Opozoriti je treba tudi, da je morala Nizozemska zadevne davčne ugodnosti odpraviti pred Belgijo, kar ne daje prednosti njenim pristaniščem.

92

| (129) | Poleg tega v obravnavanem primeru trditve belgijskih organov glede težav z usklajevanjem z notranjim pravom ne pomenijo izrednih okoliščin, ki bi upravičevale prehodno obdobje. Kot je Komisija opozorila zgoraj, bi odprava člena 180(2) CIR načeloma zadostovala za to, da bi pristanišča postala zavezana za plačilo davka od dohodkov družb. Tudi dejstvo, da belgijsko davčno pravo ne ureja izrecno prehoda pravne osebe z davka od dohodkov pravnih oseb na davek od dohodkov družb, ni zadosten argument; belgijska davčna uprava lahko(in to uporablja) ponovno opredeli dejavnost subjekta, zavezanega za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, tako da zanj uvede davek od dohodkov družb, brez zakonodajnega ukrepa, ki ureja ta prehod. Nazadnje, belgijski organi niso pojasnili, v čem bi bila odprava brezpogojne oprostitve davka od dohodkov družb za pristanišča v nasprotju z načelom enakosti, tudi če se predpostavlja, da bi bila ta okoliščina, ki izhaja iz notranjega prava, upoštevna za odobritev prehodnega obdobja. Nasprotno, nedavno reformo, s katero se za belgijske komunalne službe uvaja davek od dohodkov družb, pri čemer so ga bile prej oproščene in so bile zavezane za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb (prav tako kot pristanišča), je belgijska vlada predstavila kot tako, ki spodbuja enako obravnavo (93). |
| --- | --- |

(129)

Poleg tega v obravnavanem primeru trditve belgijskih organov glede težav z usklajevanjem z notranjim pravom ne pomenijo izrednih okoliščin, ki bi upravičevale prehodno obdobje. Kot je Komisija opozorila zgoraj, bi odprava člena 180(2) CIR načeloma zadostovala za to, da bi pristanišča postala zavezana za plačilo davka od dohodkov družb. Tudi dejstvo, da belgijsko davčno pravo ne ureja izrecno prehoda pravne osebe z davka od dohodkov pravnih oseb na davek od dohodkov družb, ni zadosten argument; belgijska davčna uprava lahko(in to uporablja) ponovno opredeli dejavnost subjekta, zavezanega za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, tako da zanj uvede davek od dohodkov družb, brez zakonodajnega ukrepa, ki ureja ta prehod. Nazadnje, belgijski organi niso pojasnili, v čem bi bila odprava brezpogojne oprostitve davka od dohodkov družb za pristanišča v nasprotju z načelom enakosti, tudi če se predpostavlja, da bi bila ta okoliščina, ki izhaja iz notranjega prava, upoštevna za odobritev prehodnega obdobja. Nasprotno, nedavno reformo, s katero se za belgijske komunalne službe uvaja davek od dohodkov družb, pri čemer so ga bile prej oproščene in so bile zavezane za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb (prav tako kot pristanišča), je belgijska vlada predstavila kot tako, ki spodbuja enako obravnavo (93).

93

| (130) | Poleg tega Komisija ni nikoli odobrila zadevnega ukrepa, ki ga belgijski organi niso nikoli priglasili. Za obravnavani primer se torej ne uporabljajo načela pravne varnosti in legitimnega pričakovanja, saj je ukrep obstoječa pomoč in Komisija ne more odrediti vračila pomoči, odobrene v preteklosti. |
| --- | --- |

(130)

Poleg tega Komisija ni nikoli odobrila zadevnega ukrepa, ki ga belgijski organi niso nikoli priglasili. Za obravnavani primer se torej ne uporabljajo načela pravne varnosti in legitimnega pričakovanja, saj je ukrep obstoječa pomoč in Komisija ne more odrediti vračila pomoči, odobrene v preteklosti.

7.   ZAHTEVE NIZOZEMSKIH PRISTANIŠČ

ZAHTEVE NIZOZEMSKIH PRISTANIŠČ

| (131) | Kar zadeva zahtevo nizozemskih pristanišč po preložitvi uvedbe davka od družb zanje, Komisija opozarja, da se ta postopek ne nanaša na nizozemska pristanišča, temveč na belgijska pristanišča. Poleg tega je Komisija v končnem sklepu v zadevi SA.25338 v zvezi z nizozemskimi pristanišči (94) zavrnila preložitev uvedbe davka od dohodkov družb za nizozemska pristanišča iz istih načelnih razlogov, kot so navedeni v tem sklepu. Poleg tega uvedba davka od dohodkov družb za nizozemska pristanišča izhaja iz nizozemskega nacionalnega prava in Komisija v okviru člena 107 PDEU nikakor ni pristojna, da bi državi članici naložila, naj spremeni svojo zakonodajo, da bi določenim gospodarskim subjektom odobrila državno pomoč. |
| --- | --- |

(131)

Kar zadeva zahtevo nizozemskih pristanišč po preložitvi uvedbe davka od družb zanje, Komisija opozarja, da se ta postopek ne nanaša na nizozemska pristanišča, temveč na belgijska pristanišča. Poleg tega je Komisija v končnem sklepu v zadevi SA.25338 v zvezi z nizozemskimi pristanišči (94) zavrnila preložitev uvedbe davka od dohodkov družb za nizozemska pristanišča iz istih načelnih razlogov, kot so navedeni v tem sklepu. Poleg tega uvedba davka od dohodkov družb za nizozemska pristanišča izhaja iz nizozemskega nacionalnega prava in Komisija v okviru člena 107 PDEU nikakor ni pristojna, da bi državi članici naložila, naj spremeni svojo zakonodajo, da bi določenim gospodarskim subjektom odobrila državno pomoč.

94

8.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (132) | Oprostitev davka od dohodkov družb v korist belgijskih pristanišč iz člena 180(2) CIR je obstoječa shema državne pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(132)

Oprostitev davka od dohodkov družb v korist belgijskih pristanišč iz člena 180(2) CIR je obstoječa shema državne pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom.

| (133) | Zato morajo belgijski organi odpraviti obravnavano oprostitev davka od dohodkov družb in za zadevne subjekte uvesti davek od dohodkov družb. Ta ukrep mora biti sprejet pred koncem koledarskega leta, ki teče na dan tega sklepa, in se začne uporabljati najpozneje za dohodke, ustvarjene z gospodarskimi dejavnostmi, z začetkom davčnega leta, ki sledi njegovemu sprejetju – |
| --- | --- |

(133)

Zato morajo belgijski organi odpraviti obravnavano oprostitev davka od dohodkov družb in za zadevne subjekte uvesti davek od dohodkov družb. Ta ukrep mora biti sprejet pred koncem koledarskega leta, ki teče na dan tega sklepa, in se začne uporabljati najpozneje za dohodke, ustvarjene z gospodarskimi dejavnostmi, z začetkom davčnega leta, ki sledi njegovemu sprejetju –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Oprostitev davka od dohodkov družb v korist belgijskih pristanišč iz člena 180(2) CIR je obstoječa shema državne pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Belgija mora odpraviti oprostitev davka od dohodkov družb iz člena 1 in za subjekte, v korist katerih se uporablja ta oprostitev, uvesti davek od dohodkov družb.

2.   Ukrep, s katerim bo Belgija izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz odstavka 1, mora biti sprejet do konca koledarskega leta, ki teče na dan uradnega obvestila o tem sklepu. Ta ukrep se mora začeti uporabljati najpozneje za dohodke, ustvarjene z gospodarskimi dejavnostmi, z začetkom davčnega leta, ki sledi njegovemu sprejetju.

Člen 3

Belgija v dveh mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu Komisijo obvesti o ukrepih, sprejetih za uskladitev s tem sklepom.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 27. julija 2017

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL C 302, 19.8.2016, str. 5.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

2

(3)  
  UL C 156, 2.5.2016, str. 46-47.

3

(4)  Sklep z dne 9. marca 2016, Port Autonome du Centre et de l'Ouest SCRL in drugi/Komisija, T-438/15, ECLI:EU:T:2016:142.

4

(5)  
  UL C 175, 17.5.2016, str. 23-24.

5

(6)  Sklep z dne 27. oktobra 2016, Port Autonome du Centre et de l'Ouest SCRL in drugi/Komisija, T-116/16, ECLI:EU:T:2016:656.

6

(7)  
  UL C 302, 19.8.2016, str. 5.

7

(8)  Člen 1(1) CIR:„Kot davek od dohodkov se določijo:

8

| 1. | davek od celotnega dohodka prebivalcev kraljevine, ki se imenuje davek od dohodkov fizičnih oseb; |
| --- | --- |

1.

davek od celotnega dohodka prebivalcev kraljevine, ki se imenuje davek od dohodkov fizičnih oseb;

| 2. | davek od celotnega dohodka družb rezidentk, ki se imenuje davek od dohodkov družb; |
| --- | --- |

2.

davek od celotnega dohodka družb rezidentk, ki se imenuje davek od dohodkov družb;

| 3. | davek od dohodkov belgijskih pravnih oseb, ki niso družbe, ki se imenuje davek od dohodkov pravnih oseb; |
| --- | --- |

3.

davek od dohodkov belgijskih pravnih oseb, ki niso družbe, ki se imenuje davek od dohodkov pravnih oseb;

| 4. | davek od dohodkov nerezidentov, ki se imenuje davek od dohodkov nerezidentov.“ |
| --- | --- |

4.

davek od dohodkov nerezidentov, ki se imenuje davek od dohodkov nerezidentov.“

(9)  V členu 179 CIR je ponovljeno to pravilo iz člena 1. Pravila v zvezi z davkom od dohodkov družb so določena v naslovu III, členi od 179 do 219a CIR.

9

(10)  Pravila v zvezi z davkom od dohodkov pravnih oseb so določena v naslovu IV, členi od 220 do 226 CIR.

10

(11)  V členu 180(2) CIR so navedeni naslednji subjekti: SCRL Port autonome du Centre et de l'Ouest (zadruga z omejeno odgovornostjo), Compagnie des installations maritimes de Bruges (družba za obalne in pristaniške objekte), pristanišče Bruselj, avtonomne pristaniške komunalne službe Anvers, Ostende in Gand, avtonomna pristanišča Liège, Charleroi in Namur ter delniški družbi „Waterwegen en Zeekanaal“ in „De Scheepvaart“. Člen 110 zakona z dne 18. decembra 2016 o priznavanju in ureditvi množičnega financiranja ter o različnih določbah na področju financ (Moniteur belge z dne 20. decembra 2016; Numac: 2016003460) v zvezi s členom 180(2) CIR določa: „[...] besede ‚avtonomni pristaniški komunalni službi Anvers in Ostende, delniška družba javnega prava Havenbedrijf Gent‘ se nadomestijo z besedami ‚avtonomna pristaniška komunalna služba Ostende, delniški družbi javnega prava Havenbedrijf Antwerpen in Havenbedrijf Gent‘
  “.

11

(12)  Člen 220 CIR: „Za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb so zavezane: [...] 2. pravne osebe, ki v skladu s členom 180 CIR niso zavezane za plačilo davka od dohodkov družb, [...]“.

12

(13)  Člen 221 CIR:„Pravne osebe, zavezane za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, se obdavčijo samo za:

13

| 1. | katastrski dohodek od njihovih nepremičnin v Belgiji [...], |
| --- | --- |

1.

katastrski dohodek od njihovih nepremičnin v Belgiji [...],

| 2. | dohodke in prihodke iz kapitala in premičnin, vključno s prvimi tranšami dohodkov iz členov 21, 5, 6 in 10, obrestmi iz členov 21 in 13 ter različnimi dohodki iz členov 90, od 5 do 7 in 11.“ |
| --- | --- |

2.

dohodke in prihodke iz kapitala in premičnin, vključno s prvimi tranšami dohodkov iz členov 21, 5, 6 in 10, obrestmi iz členov 21 in 13 ter različnimi dohodki iz členov 90, od 5 do 7 in 11.“

(14)  Člen 225 CIR: „Davek, ki se nanaša na dohodke iz člena 221, je enak pri viru odtegnjenemu davku na nepremičnine in premičnine. [...]“.

14

(15)  Sodba Sodišča z dne 24. oktobra 2002 v zadevi Aéroports de Paris/Komisija, C-82/01, ECLI:EU:C:2002:617.

15

(16)  C.C., 19. november 2015, št. 162/2015; Moniteur belge z dne 5. februarja 2016; Numac: 2015205632.

16

(17)  Moniteur belge z dne 8. aprila 1999; Numac: 1999035415. Glej člen 13(3): „Pristaniške pristojbine avtonomno določijo pristaniške službe v razumnem sorazmerju z vrednostjo zagotovljene storitve [...]“.

17

(18)  To navaja tudi flamska pristaniška komisija.Navaja, da se je vladno financiranje pomorske infrastrukture za dostop (med drugim za delovanje zapornic in poglabljanje dna plovnih poti v nekaterih pristaniščih), osnovne infrastrukture pristanišč in storitev kapitanije v zadnjih letih zmanjšalo.

18

(19)  C.C., 1. december 2016, št. 151/2016; Moniteur belge z dne 12. januarja 2017; Numac: 2016206080.

19

(20)  
  UL C 262, 19.7.2016, str. 1.

20

(21)  Poročilo nizozemskega organa za konkurenco o pristaniški službi v Rotterdamu, 2005, P_600019/255.R261, str. 2.

21

(22)  Sodba Sodišča z dne 16. junija 1987 v zadevi Komisija/Italija, 118/85, ECLI:EU:C:1987:283, točka 7; sodba Sodišča z dne 18. junija 1998 v zadevi Komisija/Italija, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, točka 36;

22

(23)  Sodba Sodišča z dne 12. septembra 2000 v zadevi Pavlov in drugi, združene zadeve C-180/98 do C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, točka 74.

23

(24)  Sodba Splošnega sodišča z dne 24. marca 2011 v zadevi Freistaat Sachsen in Land Sachsen-Anhalt in drugi/Komisija, združeni zadevi T-443/08 in T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, zlasti točki 93 in 94, po pritožbi potrjena s sodbo Sodišča z dne 19. decembra 2012 v zadevi Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle/Komisija, C-288/11 P, ECLI:EU:C:2012:821, zlasti točke od 40 do 43 in 47. Sodba Sodišča prve stopnje z dne 12. decembra 2000 v zadevi Aéroports de Paris/Komisija, T-128/98, ECLI:EU:C:2000:290, točka 125, po pritožbi potrjena s sodbo Sodišča z dne 24. oktobra 2002 v zadevi Aéroports de Paris/Komisija, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617.

24

(25)  Glej na primer Sklep Komisije z dne 15. decembra 2009 o državni pomoči N 385/09 – Javno financiranje pristaniške infrastrukture v pristanišču Ventspils (UL C 62, 13.3.2010, str. 7); Sklep Komisije z dne 15. junija 2011 o državni pomoči 44/2010 – Republika Latvija – Javno financiranje pristaniške infrastrukture v Krievu salā (UL C 215, 21.7.2011, str. 21); Sklep Komisije z dne 22. februarja 2012 o državni pomoči SA.30742 (N/2010) – Litva – Gradnja infrastrukture za potniški in tovorni terminal v Klaipedi (UL C 121, 26.4.2012, str. 1); Sklep Komisije z dne 2. julija 2013 o državni pomoči SA.35418 (2012/N) – Grčija – Širitev pristanišča Pirej (UL C 256, 5.9.2013, str. 2); Sklep Komisije z dne 18. septembra 2013 o državni pomoči SA.36953 (2013/N) – Španija – Pristaniški organ Bahíe de Cádiz (UL C 335, 16.11.2013, str. 1).

25

(26)  Glej na primer Sklep Komisije z dne 18. septembra 2013 o državni pomoči SA.36953 (2013/N) – Španija – Pristaniški organ Bahíe de Cádiz (UL C 335, 16.11.2013, str. 1).

26

(27)  Sodba sodišča z dne 10. decembra 1991 v zadevi Merci Convenzionali Porto di Genova, C-179/90, ECLI:EU:C:1991:464, točki 3 in 27; sodba Sodišča z dne 17. julija 1997 v zadevi C-242/95 GT-Link A/S proti de Danske Statsbaner, ECLI:EU:C:1997:376, točka 52: „Vendar iz tega ne izhaja, da upravljanje vseh komercialnih pristanišč pomeni opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena niti da celotne storitve, ki se zagotavljajo v takem pristanišču, pomenijo tako nalogo.“

27

(28)  Glej na primer Sklep Komisije z dne 18. decembra 2013 o državni pomoči SA.37402 – Prosto pristanišče Budimpešta (UL C 141, 9.5.2014, str. 1); Sklep Komisije z dne 17. oktobra 2012 o državni pomoči SA.34501 – Pristanišče na celinskih vodah Königs Wusterhausen/Wildau (UL C 176, 21.6.2013, str. 1); Sklep Komisije z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.38478 – Pristanišče Györ-Gönyü (UL C 418, 21.11.2014, str. 1).

28

(29)  Glej člen 15(1) (o „splošnih pristaniških pristojbinah“) flamskega pristaniškega odloka z dne 2. marca 1999.

29

(30)  Glej člen 15(2) (o „posebnih pristaniških pristojbinah“) flamskega pristaniškega odloka z dne 2. marca 1999.

30

(31)  Glej člena 25(2) („Flamska vlada je pooblaščena za oblikovanje skupne komisije za usklajevanje. Pripravi se petletni načrt spodbujanja, ki temelji na modelu industrijskega gospodarstva“) in 26(1) („Spore med pristaniškimi službami glede upravljanja, med drugim na področju trgovinskih dejavnosti pristaniških služb [...], rešuje pristaniška komisija za spore [...]“) flamskega pristaniškega odloka z dne 2. marca 1999. Glej tudi člen 3 odloka z dne 1. aprila 1999 o ustanovitvi avtonomnega pristanišča Port autonome du Centre et de l'Ouest („Za pristanišče dejavnosti se štejejo dejavnosti, povezane z delovanjem družbe, in sicer natovarjanje, raztovarjanje, skladiščenje in prevoz blaga ter industrijske, trgovinske in storitvene dejavnosti.“).

31

(32)  Glej opombo št. 179/10 v CIR (glej spodaj).

32

(33)  Glej opombo št. 179/11 v CIR (glej spodaj).

33

(34)  Glej opombe št. 2/4, 179/10 in 179/11 v CIR.

34

| — | Št. 2/4: „
  ‚Družba‘ je vsaka družba, združenje, ustanova ali kakršna koli organizacija, ki:






  (a) | ki je zakonito ustanovljena; |
| --- | --- | --- |

—

Št. 2/4: „
  ‚Družba‘ je vsaka družba, združenje, ustanova ali kakršna koli organizacija, ki:

(a)

ki je zakonito ustanovljena;

| (b) | ima pravno osebnost; |
| --- | --- |

(b)

ima pravno osebnost;

| (c) | upravlja podjetje ali se ukvarja s pridobitnimi dejavnostmi (člen 2(2)(1), prvi pododstavek, CIR 92). |
| --- | --- |

(c)

upravlja podjetje ali se ukvarja s pridobitnimi dejavnostmi (člen 2(2)(1), prvi pododstavek, CIR 92).

Za podrobnejšo razlago glede izrazov, obravnavanih pod a, b in c, glej opombe od 179/6 do 179/20.“

| — | Št. 179/10: „Izraz ‚upravljati podjetje‘ pomeni ‚upravljati kakršno koli industrijsko, trgovinsko ali kmetijsko podjetje‘, katerega dobiček bi bil dohodek iz dejavnosti, za katerega se plačuje davek od dohodkov pravnih oseb, če to upravljanje izvaja fizična oseba ali družba itd., ki nima pravne osebnosti (člena 23(1)(1) in 24 CIR 92).“ |
| --- | --- |

—

Št. 179/10: „Izraz ‚upravljati podjetje‘ pomeni ‚upravljati kakršno koli industrijsko, trgovinsko ali kmetijsko podjetje‘, katerega dobiček bi bil dohodek iz dejavnosti, za katerega se plačuje davek od dohodkov pravnih oseb, če to upravljanje izvaja fizična oseba ali družba itd., ki nima pravne osebnosti (člena 23(1)(1) in 24 CIR 92).“

| — | Št. 179/11: „Izraz ‚ukvarjati se s pridobitnimi dejavnostmi‘ sočasno zajema:






  1. | ‚pridobitne poklice‘ (člena 23(1)(2) in 27 CIR 92), pri čemer se v sodni praksi ta izraz razlaga kot ‚poklic s pridobitnim namenom‘; |
| --- | --- | --- |

—

Št. 179/11: „Izraz ‚ukvarjati se s pridobitnimi dejavnostmi‘ sočasno zajema:

1.

‚pridobitne poklice‘ (člena 23(1)(2) in 27 CIR 92), pri čemer se v sodni praksi ta izraz razlaga kot ‚poklic s pridobitnim namenom‘;

| 2. | ‚poklice pridobitne narave, vendar brez pridobitnega namena‘, za katere je značilna stalna poklicna dejavnost, ki vključuje:






  (a) | dovolj pogosto ponavljanje, da pomeni ‚poklic‘, operacije industrijske, trgovinske ali kmetijske narave; |
| --- | --- | --- |

2.

‚poklice pridobitne narave, vendar brez pridobitnega namena‘, za katere je značilna stalna poklicna dejavnost, ki vključuje:

(a)

dovolj pogosto ponavljanje, da pomeni ‚poklic‘, operacije industrijske, trgovinske ali kmetijske narave;

| (b) | izvajanje industrijskih ali trgovinskih metod. |
| --- | --- |

(b)

izvajanje industrijskih ali trgovinskih metod.

V točki 2 gre torej za poklice, ki so v svojem bistvu taki, pri katerih se običajno ustvarjajo dobički, čeprav pravna oseba, ki jih opravlja, v skladu s statutom ali dejansko nima pridobitnega namena.“

(35)  Odločba Komisije z dne 16. oktobra 2002 o državni pomoči N 438/02 – Belgija – Subvencije belgijskim pristaniškim upravam za izvrševanje nalog javne oblasti (UL C 284, 21.11.2002, str. 2).

35

(36)  Sodba Sodišča z dne 18. marca 1997 v zadevi Calì & Figli, C-343/95, ECLI:EU:C:1997:160, točka 22.

36

(37)  Protokol (št. 26) o storitvah splošnega pomena (priloga k PDEU).

37

(38)  Sodba Sodišča z dne 16. novembra 1995 v zadevi FFSA in drugi, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, točka 21; sodba Sodišča z dne 1. julija 2008 v zadevi MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, točki 27 in 28.

38

(39)  Glej točko 14 obvestila z dne 19. julija 2016.

39

(40)  Sodba Sodišča z dne 1. julija 2008 v zadevi MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, točka 25; sodba Sodišča z dne 24. oktobra 2002 v zadevi Aéroports de Paris, C-82/01 P, točki 74 in 77.

40

(41)  Komisija zlasti poudarja, da po navedbah belgijskih organov nekatera belgijska pristanišča del dobička prenašajo na delničarje.

41

(42)  Sodba Sodišča z dne 29. oktobra 1980 v združenih zadevah Van Landewyck, 209/78 do 215/78 in 218/78, ECLI:EU:C:1980:248, točka 88; sodba Sodišča z dne 16. novembra 1995 v zadevi FFSA in drugi, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, točka 21; sodba Sodišča z dne 1. julija 2008 v zadevi MOTOE, C-49/07, ECLI:EU:C:2008:376, točki 27 in 28; sodba Sodišča z dne 10. januarja 2006 v zadevi Cassa di Risparmio di Firenze SpA in drugi, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, točki 122 in 123.

42

(43)  Sodba Sodišča z dne 24. oktobra 2002 v zadevi Aéroports de Paris/Komisija, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617, točka 78.

43

(44)  Storitev splošnega gospodarskega pomena je „zagotavljanje storitev, ki jih podjetje, če bi upoštevalo le lasten poslovni interes, ne bi opravljalo ali jih ne bi opravljalo v istem obsegu ali pod istimi pogoji“, med drugim v zvezi s ceno in kakovostjo (glej točki 47 in 48 Sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, UL C 8, 11.1.2012, str. 4-14).

44

(45)  Za pristanišče Anvers so leta 2015 različne dajatve in pristaniške pristojbine predstavljale 290,3 milijona EUR, kar je približno 84 % tekočih prihodkov (ki vključujejo tudi subvencije za tekoče poslovanje, ki jih izplača flamska vlada) in 113 % tekočih odhodkov (glej Annual Report 2015, str. 61 in 62).

45

(46)  Člen 25(3) flamskega pristaniškega odloka z dne 2. marca 1999 določa, da „flamska vlada in pristaniške službe razvijajo pobude za oblikovanje [...] usklajenih tarifnih struktur v flamskih pomorskih pristaniščih za zagotavljanje poštenih konkurenčnih razmer za flamska pomorska pristanišča“. Tudi dokumenti, priloženi pripombam, ki jih je poslalo pristanišče Bruselj (str. 102), kažejo, da se cene (in popusti) štejejo za sredstvo za vpliv na gibanje povpraševanja: „Pristanišče si dejavno prizadeva razviti promet po vodi in okrepiti preusmeritev na vodne poti z naslednjimi ukrepi: Pristanišče uporablja politiko tarifnih spodbud, in sicer plovnine v višini 0,00025 EUR/tkm ter oprostitev pristojbine za pristanek za pomorski promet, nov promet in povečan promet. Regija bo pristanišču nadomestila izgubo prihodkov v zvezi s tem ukrepom. [...] Pristanišče v tem okviru odobrava povračila koncesijskih dajatev za svoja zemljišča podjetjem, ki največ uporabljajo vodne poti. [...]“.

46

(47)  Sodba ustavnega sodišča št. 162/2015 z dne 19. novembra 2015, točka A.2.2.

47

(48)  Glej točko 220 obvestila z dne 19. julija 2016.

48

(49)  Pristaniške pristojbine v zvezi s plovbo na celinskih vodah so obdavčene z DDV. Glej člen 5 tarife pristanišča Anvers za plovbo na celinskih vodah (Tariff regulations for inland shipping, str. 11). Nasprotno so na podlagi posebne oprostitve iz člena 139 direktive o DDV (Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, UL L 347, 11.12.2006, str. 1), povzete v členu 42(1)(5) belgijskega zakonika o DDV, pristaniške pristojbine v zvezi z mednarodnim prometom posebej oproščene DDV (v tarifi pristanišča Anvers za plovbo na celinskih vodah DDV ni omenjen). Potreba po posebni oprostitvi kaže, da bi bile zadevne storitve običajno vključene na področje uporabe DDV kot opravljanje storitev v smislu člena 2(1)(c) direktive o DDV.

49

(50)  Sklep z dne 10. decembra 2008 (UL C 137, 17.6.2009).

50

(51)  Sklep z dne 4. julija 2006 (UL C 276, 14.11.2006).

51

(52)  Sklep z dne 7. junija 2006 (UL C 207, 31.8.2006).

52

(53)  Zgoraj navedena sodba Splošnega sodišča z dne 24. marca 2011 v združenih zadevah Freistaat Sachsen in drugi/Komisija, T-443/08 in T-455/08.

53

(54)  Sodba Sodišča z dne 22. maja 2003 v zadevi Korhonen, C-18/01, ECLI:EU:C:2003:300.

54

(55)  Direktiva Sveta 92/50/EGS z dne 18. junija 1992 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev (UL L 209, 24.7.1992, str. 1).

55

(56)  Sklep z dne 27. marca 2014, GRW land development scheme for industrial and commercial use (UL C 141, 9.5.2014, str. 1).

56

(57)  Glej Sklep Komisije o državni pomoči SA.36953 (2013/N), pristanišče Bahía de Cádiz, uvodna izjava 29 (UL C 335, 16.11.2013, str. 1), Sklep Komisije o državni pomoči SA.30742 (N/2010), Klaipėda, uvodni izjavi 8 in 9 (UL C 121, 26.4.2012, str. 1), Sklep Komisije o državni pomoči N 44/2010, pristanišče Krievu Sala, uvodna izjava 67 (UL C 215, 21.7.2011, str. 21), Sklep Komisije o državni pomoči C 39/09 (ex N 385/09), pristanišče Ventspils, uvodne izjave 30, 57 in 58 (UL C 62, 13.3.2010, str. 7).

57

(58)  Glej na primer točko 2.7 dokumenta General terms and conditions for concessions in the Antwerp port area. Glej tudi tarifne pogoje pristanišča Liège.

58

(59)  Odgovor na poslansko vprašanje št. 397 Willem-Frederika Schilta z dne 7. maja 2013 (Chambre, vprašanja in odgovori, 2012–2013, QRVA 53/128 z dne 9. septembra 2013, str. 86); odgovor na ustno poslansko vprašanje št. 4288 Servaisa Verherstraetena z dne 11. maja 2011 (analitično poročanje 53, komisija za finance in proračun 229 z dne 11. maja 2011, str. 22). Sodišče meni tudi, da je to gospodarska dejavnost v smislu direktive o DDV (glej sodbo Sodišča z dne 25. oktobra 2007 v zadevi Ministero delle Finanze – Ufficio IVA di Milano proti CO.GE.P. Srl, C-174/06, ECLI:EU:C:2007:634, točke od 31 do 35).

59

(60)  Glej točko 207 obvestila z dne 19. julija 2016.

60

(61)  Sodbo Sodišča z dne 8. novembra 2001 v zadevi Adria-Wien Pipeline, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598.

61

(62)  Glej člen 221 CIR.

62

(63)  Glej člen 225 CIR.

63

(64)  Glej točko 206 obvestila z dne 19. julija 2016 in na področju storitev splošnega gospodarskega pomena sodbo Sodišča z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, točke od 87 do 95.

64

(65)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2000 v zadevi Francija/Ladbroke Racing in Komisija, C-83/98 P, ECLI:EU:C:2000:248, točke od 48 do 51.

65

(66)  Sodba Sodišča z dne 22. junija 2006 v združenih zadevah Belgija in Forum 187/Komisija, C-182/03 in C-217/03, ECLI:EU:C:2006:416, točka 128.

66

(67)  Sodba Sodišča z dne 15. decembra 2005 v zadevi Italija/Komisija, C-66/02, EU:C:2005:768, točka 94.

67

(68)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2006 v zadevi Portugalska/Komisija, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, točka 56; sodba Sodišča z dne 8. septembra 2011 v združenih zadevah Paint Graphos in drugi, C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 49.

68

(69)  Za tak primer gre, kadar ukrep izhaja neposredno iz temeljnih ali usmerjevalnih načel referenčnega sistema ali kadar je posledica mehanizmov, ki so lastni sistemu in ki so potrebni za njegovo delovanje in učinkovitost; glej sodbo Sodišča z dne 8. septembra 2011 v združenih zadevah Paint Graphos in drugi, C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 69.

69

(70)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2006 v zadevi Portugalska/Komisija, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, točka 81; sodba Sodišča z dne 8. septembra 2011 v združenih zadevah Paint Graphos in drugi, C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 65.

70

(71)  Glej opombo št. 179/2: „Že zdaj je treba opozoriti na to, da so iz plačevanja davka od dohodkov družb na podlagi členov od 180 do 182 CIR 92 izključene naslednje osebe, čeprav bi se lahko načeloma štele za zavezance za davek od dohodkov družb: 1. pravne osebe, ki so ‚brezpogojno‘ izključene iz plačevanja davka od dohodkov družb (glej opombo k členu 180 CIR 92) [...]“.

71

(72)  Glej opombo št. 179/16: „Belgijske gospodarske družbe (SA, SCA, SNC, SCS, SPRL, SC in SCRIS) se načeloma ustanovijo za opravljanje pridobitne dejavnosti. Na splošno torej dejansko upravljajo kakršno koli industrijsko, trgovinsko ali kmetijsko podjetje ali opravljajo pridobitev poklic ali oboje hkrati in na splošno bi bilo treba kakršen koli dobiček, ki ga ustvarijo, šteti za rezultat te dejavnosti“. Glej tudi točki A.2.1 in B.3.1 sodbe ustavnega sodišča št. 148/2012 z dne 6. decembra 2012 (Moniteur belge z dne 29. januarja 2013). V odgovor na poslansko vprašanje je minister za finance izjavil, da je treba v zvezi z avtonomnimi komunalnimi službami za vsak primer posebej proučiti, ali so zavezane za plačilo davka od dohodkov družb ali davka od dohodkov pravnih oseb, in sicer glede na naravo zadevnih dejavnosti.Ker morajo biti v skladu s kraljevim odlokom z dne 10. aprila 1995 te dejavnosti industrijske ali trgovinske narave, se lahko po mnenju ministra šteje, da so avtonomne komunalne služne načeloma zavezane za plačilo davka od dohodkov družb (QRVA, Chambre, 1996–1997, št. 86, 16. junij 1997, str. 11749–11750;QRVA, Chambre, 2001–2002, 26. marec 2002, CRIV 50 COM 702, str. 8–9).

72

Moniteur belge

(73)  Glej člen 25(2): „Flamska vlada je pooblaščena za oblikovanje skupne komisije za usklajevanje. Pripravi se petletni načrt spodbujanja, ki temelji na modelu industrijskega gospodarstva“.

73

(74)  Glej člen 26(1): „Spore med pristaniškimi službami glede upravljanja, med drugim na področju trgovinskih dejavnosti pristaniških služb [...], rešuje pristaniška komisija za spore [...]“.

74

(75)  Glej sodbo št. 136/98 z dne 16. decembra 1998 (Moniteur belge z dne 6. januarja 1999, str. 261), točka A.7.1: „Po mnenju sveta ministrov so družbe in pravne osebe iz člena 220(2) CIR v primerljivem položaju. Čeprav člen 180 CIR zgoraj navedene pravne osebe izključuje iz plačevanja davka od dohodkov družb, gre dejansko za pravne osebe, ki upravljajo podjetje ali se ukvarjajo s pridobitnimi dejavnostmi v smislu člena 2(2)(1) in (2) CIR“. Glej tudi točko A.7.2: „Obstaja objektivno merilo za razlikovanje med pravnimi osebami iz člena 220(1) in (3) na eni strani in tistimi iz člena 220(2) [tj. pristanišči] na drugi strani, saj se samo druga kategorija ukvarja s pridobitnimi dejavnostmi. [...]“

75

Moniteur belge

(76)  Javna seja z dne 29. januarja 1997, komisija za finance in proračun, vprašanje Jacquesa Simoneta podpredsedniku vlade in ministru za finance in zunanjo trgovino o zavezanosti belgijskih pristanišč za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb (št. 1017). Glej http://www3.dekamer.be/digidocanha/K0112/K01120466/K01120466.PDF str. 5.

76

(77)  Sodišče v sodbi z dne 8. septembra 2011 (sodba v združenih zadevah Paint Graphos in drugi, C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 55 in naslednje) poudarja, da so posebna načela delovanja načelo primarnosti posameznika, pravilo „en član en glas“ ali upravljanje v korist članov zadevnega subjekta, teh značilnosti pa v primeru pristanišč ni.

77

(78)  Sodba Sodišča z dne 10. januarja 2006 v zadevi Cassa di Risparmio di Firenze SpA in drugi, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, točki 136 in 137.

78

(79)  Glej sodbo Sodišča z dne 15. novembra 2011 v združenih zadevah Komisija in Španija/Government of Gibraltar in Združeno kraljestvo, C-106/09 P in C-107/09 P, ECLI:EU:C:2011:732, točka 101 in naslednje.

79

(80)  Razlaga, po kateri so v členu 180(2) CIR samo uporabljena splošna pravila za pristanišča, pri čemer se šteje, da ta niso „družbe“, je proučena spodaj.

80

(81)  Sodba Sodišča z dne 10. januarja 2006 v zadevi Cassa di Risparmio di Firenze SpA in drugi, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, točki 136 in 137.

81

(82)  Nacionalno pravo lahko določi skladnost ukrepa z višjimi standardi glede na druga merila, kot je dobro delovanje davčnega sistema.

82

(83)  Nekateri subjekti, med drugim komunalne službe, ki so v Belgiji nedavno postale zavezane za plačilo davka od dohodkov družb, prav tako izvajajo naloge splošnega pomena. Glej točko 19.1 sodbe belgijskega ustavnega sodišča št. 151/2016 z dne 1. decembra 2016, ki opozarja, da so bile komunalne službe „ustanovljene z namenom javnega pomena“ in „prevzemajo nalogo izpolnjevanja komunalne obveznosti“.

83

(84)  V skladu s točko 11 uradne opombe k členu 49 se neodbitje nanaša na „povsem zasebno poslovanje“, medtem ko se v tem postopku trdi, da stroški, nastali zaradi delovanja splošnega pomena, ne bi mogli bili odbiti.

84

(85)  Pripombe, ki jih je prejela Komisija, se nanašajo na dobrine uprav, ki so „po naravi“ javne, iz člena 220(1) CIR, in sicer „države, skupnosti, regij, provinc, aglomeracij, zvez občin, občin, javnih občinskih centrov za socialno delo, javnih verskih ustanov ter polderjev in uprav za izsuševanje“, ne na dobrine pristanišč: navedeni člen se ne nanaša ne na avtonomne pristaniške komunalne službe ne na druge vrste belgijskih pristanišč iz uvodne izjave 13 in opombe 12.

85

(86)  Glej sodbo Sodišča z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

86

(87)  Glej Predlog Uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč, COM(2013) 296 final (UL C 327, 12.11.2013, str. 111), točka 2.1. Glej tudi Sporočilo Komisije o politiki evropskih pristanišč, COM(2007) 616 final, točka II.4.2.

87

(88)  Sodba Sodišča z dne 10. decembra 1969 v združenih zadevah Komisija/Francija, 6/69 in 11/69, ECLI:EU:C:1969:68, točka 21; sodba Sodišča z dne 22. marca 1977 v zadevi Steinike & Weinlig, 78/76, ECLI:EU:C:1977:52, točka 24; sodba Sodišča prve stopnje z dne 30. aprila 1998 v zadevi Vlaamse Gewest/Komisija, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77, točka 54, in sodba Sodišča z dne 19. maja 1999 v zadevi Italija/Komisija, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, točka 21.

88

(89)  Člen 25(3): „Flamska vlada in pristaniške službe razvijajo pobude za oblikovanje [...] usklajenih tarifnih struktur v flamskih pomorskih pristaniščih za zagotavljanje poštenih konkurenčnih razmer za flamska pomorska pristanišča.“Člen 25(4): „Če so tarife [...] očitno v nasprotju s splošnim interesom ali pošteno konkurenco med pristaniškimi službami, mora regionalni komisar pristanišča sklepe predložiti komisiji za usklajevanje. [...]“.

89

(90)  Glej Sporočilo Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (2012/C 8/02) (UL C 8, 11.1.2012, str. 4). Glej tudi Sklep Komisije 2012/21/EU z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 7, 11.1.2012, str. 3).

90

(91)  Glej sklepne predloge generalne pravobranilke J. Kokott, predstavljene v zadevi Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania proti Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:135, točka 75.

91

(92)  Glej Sklep Komisije (EU) 2016/634 z dne 21. januarja 2016 o državni pomoči št. SA.25338 (2014/C) (ex E 3/2008 in ex CP 115/2004), ki jo je odobrila Nizozemska – Oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb za javna podjetja (UL L 113, 27.4.2016, str. 148).

92

(93)  Glej parlamentarni dokument, Chambre št. 54 0672/001, str. 8–9.

93

(94)  Glej sprotno opombo 92.

94

---

| 14.12.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/24

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/2116

z dne 27. julija 2017

o shemi pomoči SA.38398 (2016/C, ex 2015/E), ki jo je odobrila Francija – Obdavčitev pristanišč v Franciji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5176)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima členoma (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Službe Komisije so 3. julija 2013 vsem državam članicam poslale vprašalnik o delovanju in obdavčitvi njihovih pristanišč, da bi dobile celoten vpogled v to in da bi se razjasnil položaj pristanišč glede pravil Unije o državni pomoči. Francoski organi so odgovorili z dopisom z dne 25. oktobra 2013. Službe Komisije so v dopisu z dne 3. februarja 2014 zahtevale dodatne informacije o pravilih o francoskem davku od dohodkov pravnih oseb, ki se uporabljajo za pristanišča. Francoski organi so odgovorili z dopisom z dne 1. aprila 2014. |
| --- | --- |

(1)

Službe Komisije so 3. julija 2013 vsem državam članicam poslale vprašalnik o delovanju in obdavčitvi njihovih pristanišč, da bi dobile celoten vpogled v to in da bi se razjasnil položaj pristanišč glede pravil Unije o državni pomoči. Francoski organi so odgovorili z dopisom z dne 25. oktobra 2013. Službe Komisije so v dopisu z dne 3. februarja 2014 zahtevale dodatne informacije o pravilih o francoskem davku od dohodkov pravnih oseb, ki se uporabljajo za pristanišča. Francoski organi so odgovorili z dopisom z dne 1. aprila 2014.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 9. julija 2014 francoske organe v skladu s členom 21 Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (2) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) obvestila o predhodni oceni francoskih pravil o obdavčitvi pristanišč. Komisija je v navedenem dopisu navedla, da je navedena pravila o državni pomoči označila za obstoječa, in pojasnila, zakaj jih šteje za nezdružljive z notranjim trgom. Komisija je dala francoskim organom možnost, da predložijo pripombe o predhodni oceni. Francoski organi so svoje pripombe predložili z dopisom z dne 7. novembra 2014. Službe Komisije so se s francoskimi organi sestale 12. decembra 2014. Dne 15. januarja 2015 so francoski organi Komisiji poslali dodatne pripombe. Službe Komisije so z dopisom z dne 1. junija 2015 francoske organe obvestile, da v tej fazi vztrajajo pri predhodnem stališču, izraženem v dopisu z dne 9. julija 2014. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 9. julija 2014 francoske organe v skladu s členom 21 Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (2) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba) obvestila o predhodni oceni francoskih pravil o obdavčitvi pristanišč. Komisija je v navedenem dopisu navedla, da je navedena pravila o državni pomoči označila za obstoječa, in pojasnila, zakaj jih šteje za nezdružljive z notranjim trgom. Komisija je dala francoskim organom možnost, da predložijo pripombe o predhodni oceni. Francoski organi so svoje pripombe predložili z dopisom z dne 7. novembra 2014. Službe Komisije so se s francoskimi organi sestale 12. decembra 2014. Dne 15. januarja 2015 so francoski organi Komisiji poslali dodatne pripombe. Službe Komisije so z dopisom z dne 1. junija 2015 francoske organe obvestile, da v tej fazi vztrajajo pri predhodnem stališču, izraženem v dopisu z dne 9. julija 2014.

2

| (3) | Komisija je v dopisu z dne 21. januarja 2016 potrdila svoje stališče in francoskim organom v skladu s členom 108(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in členom 22 postopkovne uredbe predlagala, naj se z začetkom davčnega leta 2017 z ustreznimi ukrepi odpravi oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, do katere so upravičena pristanišča za dohodke od svojih gospodarskih dejavnosti. Francoski organi so bili pozvani, naj se v roku dveh mesecev brezpogojno in nedvoumno izrečejo o predlogu Komisije v skladu s členom 23(1) postopkovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v dopisu z dne 21. januarja 2016 potrdila svoje stališče in francoskim organom v skladu s členom 108(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in členom 22 postopkovne uredbe predlagala, naj se z začetkom davčnega leta 2017 z ustreznimi ukrepi odpravi oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, do katere so upravičena pristanišča za dohodke od svojih gospodarskih dejavnosti. Francoski organi so bili pozvani, naj se v roku dveh mesecev brezpogojno in nedvoumno izrečejo o predlogu Komisije v skladu s členom 23(1) postopkovne uredbe.

| (4) | Francoski organi so z dopisom z dne 11. aprila 2016 Komisiji predložili svoje pripombe. Dne 27. junija 2016 je bil organiziran sestanek med francoskimi organi in službami Komisije. |
| --- | --- |

(4)

Francoski organi so z dopisom z dne 11. aprila 2016 Komisiji predložili svoje pripombe. Dne 27. junija 2016 je bil organiziran sestanek med francoskimi organi in službami Komisije.

| (5) | Ker odgovor francoskih organov ni pomenil brezpogojnega in nedvoumnega sprejetja predloga ustreznih ukrepov, je Komisija z dopisom z dne 8. julija 2016 odločila, da začne postopek, predviden v členu 108(2) PDEU, z uporabo člena 23(2) postopkovne uredbe. Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala Francijo, naj predloži pripombe o vsebini sklepa. Tudi zainteresirane strani je pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnem ukrepu. |
| --- | --- |

(5)

Ker odgovor francoskih organov ni pomenil brezpogojnega in nedvoumnega sprejetja predloga ustreznih ukrepov, je Komisija z dopisom z dne 8. julija 2016 odločila, da začne postopek, predviden v členu 108(2) PDEU, z uporabo člena 23(2) postopkovne uredbe. Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala Francijo, naj predloži pripombe o vsebini sklepa. Tudi zainteresirane strani je pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnem ukrepu.

Uradnem listu Evropske unije

3

| (6) | Francija je svoje pripombe Komisiji predložila v dopisu z dne 19. septembra 2016. |
| --- | --- |

(6)

Francija je svoje pripombe Komisiji predložila v dopisu z dne 19. septembra 2016.

| (7) | Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: velikih pomorskih pristanišč v matični Franciji (Le Havre, Rouen, Dunkerque) in čezmorskih ozemelj (Gvajana, Guadeloupe), gospodarske zbornice, upravljavcev pristanišč (gospodarska zbornica Bresta, gospodarska zbornica Bayonne v Baskiji), panožnih združenj ali predstavnikov pristanišč in pomorstva na splošno (Francosko združenje notranjih pristanišč (v nadaljnjem besedilu: AFPI), povezovalni odbor za spodbujanje vodnih poti Provoideau, Zveza pristanišč Francije (v nadaljnjem besedilu: UPF), Francoski pomorski inštitut), ozemeljskih skupnosti (departma Guadeloupe, regija Guadeloupe, regija Bretanja) in rotterdamskega pristanišča, ki deluje v imenu petih nizozemskih javnih pomorskih pristanišč. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: velikih pomorskih pristanišč v matični Franciji (Le Havre, Rouen, Dunkerque) in čezmorskih ozemelj (Gvajana, Guadeloupe), gospodarske zbornice, upravljavcev pristanišč (gospodarska zbornica Bresta, gospodarska zbornica Bayonne v Baskiji), panožnih združenj ali predstavnikov pristanišč in pomorstva na splošno (Francosko združenje notranjih pristanišč (v nadaljnjem besedilu: AFPI), povezovalni odbor za spodbujanje vodnih poti Provoideau, Zveza pristanišč Francije (v nadaljnjem besedilu: UPF), Francoski pomorski inštitut), ozemeljskih skupnosti (departma Guadeloupe, regija Guadeloupe, regija Bretanja) in rotterdamskega pristanišča, ki deluje v imenu petih nizozemskih javnih pomorskih pristanišč.

| (8) | Komisija je te pripombe posredovala Franciji in ji dala možnost, da nanje odgovori. Pripombe Francije je prejela z dopisom z dne 3. novembra 2016. Dne 16. novembra 2016 je bil organiziran sestanek med francoskimi organi in službami Komisije. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je te pripombe posredovala Franciji in ji dala možnost, da nanje odgovori. Pripombe Francije je prejela z dopisom z dne 3. novembra 2016. Dne 16. novembra 2016 je bil organiziran sestanek med francoskimi organi in službami Komisije.

2.   OPIS UKREPA IN OKOLIŠČIN

OPIS UKREPA IN OKOLIŠČIN

2.1   Lastništvo in upravljanje pristanišč v Franciji

Lastništvo in upravljanje pristanišč v Franciji

| (9) | Francoski pristaniški sistem (ribiška pristaniška, trgovska pristanišča in turistična pristanišča) vključuje pristanišča, ki pripadajo državi (na eni strani velika pomorska pristanišča, prej imenovana „avtonomna pristanišča“, in na drugi strani velika rečna pristanišča, zlasti avtonomni pristanišči Pariz in Strasbourg), in pristanišča, ki pripadajo ozemeljskim skupnostim. Čeprav Francija navaja, da je sporni ukrep usmerjen na ribiška in trgovska pristanišča, lahko subjekti, za katere velja oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb (kot so gospodarske zbornice), upravljajo turistična pristanišča, zato se postopek nanaša tudi nanje. |
| --- | --- |

(9)

Francoski pristaniški sistem (ribiška pristaniška, trgovska pristanišča in turistična pristanišča) vključuje pristanišča, ki pripadajo državi (na eni strani velika pomorska pristanišča, prej imenovana „avtonomna pristanišča“, in na drugi strani velika rečna pristanišča, zlasti avtonomni pristanišči Pariz in Strasbourg), in pristanišča, ki pripadajo ozemeljskim skupnostim. Čeprav Francija navaja, da je sporni ukrep usmerjen na ribiška in trgovska pristanišča, lahko subjekti, za katere velja oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb (kot so gospodarske zbornice), upravljajo turistična pristanišča, zato se postopek nanaša tudi nanje.

| (10) | Velika pomorska pristanišča, do reforme leta 2008 (4) imenovana „avtonomna pristanišča“, so državna javna podjetja. Skoznje gre več kot 80 % francoskega pomorskega tovornega prometa. Po navedbah Francije velika pomorska pristanišča izvajajo naslednje naloge: upravljanje in policijski nadzor pomorskega prometa na pristaniških območjih in dostopnih poteh do njih prek kapitanij, urejanje in vzdrževanje pristaniške infrastrukture, upravljanje in razvoj pristaniškega prostora, splošna promocija pristanišča, razvoj ponudbe pristaniških storitev ter kopenskih železniških in rečnih povezav. Imajo finančno avtonomijo. |
| --- | --- |

(10)

Velika pomorska pristanišča, do reforme leta 2008 (4) imenovana „avtonomna pristanišča“, so državna javna podjetja. Skoznje gre več kot 80 % francoskega pomorskega tovornega prometa. Po navedbah Francije velika pomorska pristanišča izvajajo naslednje naloge: upravljanje in policijski nadzor pomorskega prometa na pristaniških območjih in dostopnih poteh do njih prek kapitanij, urejanje in vzdrževanje pristaniške infrastrukture, upravljanje in razvoj pristaniškega prostora, splošna promocija pristanišča, razvoj ponudbe pristaniških storitev ter kopenskih železniških in rečnih povezav. Imajo finančno avtonomijo.

4

| (11) | Za upravljanje velikih pomorskih pristanišč je pristojna država. Imajo javnega računovodjo, nadzirajo pa jih predstavniki države. Francija navaja, da so od reforme leta 2008, s katero so bile dejavnosti pretovarjanja prenesene na zasebni sektor, naloge velikih pomorskih pristanišč osredotočene na dejavnosti varnosti, zaščite in pristaniške policije na eni strani ter na naloge urejanja pristaniškega prostora na drugi strani. Pristanišča so od takrat lastniki svojega prostora. |
| --- | --- |

(11)

Za upravljanje velikih pomorskih pristanišč je pristojna država. Imajo javnega računovodjo, nadzirajo pa jih predstavniki države. Francija navaja, da so od reforme leta 2008, s katero so bile dejavnosti pretovarjanja prenesene na zasebni sektor, naloge velikih pomorskih pristanišč osredotočene na dejavnosti varnosti, zaščite in pristaniške policije na eni strani ter na naloge urejanja pristaniškega prostora na drugi strani. Pristanišča so od takrat lastniki svojega prostora.

| (12) | Avtonomna rečna pristanišča, in sicer avtonomno pristanišče Pariz in avtonomno pristanišče Strasbourg, upravljajo državna javna podjetja. Druga rečna pristanišča upravljajo koncesionarji (na splošno gospodarske zbornice). |
| --- | --- |

(12)

Avtonomna rečna pristanišča, in sicer avtonomno pristanišče Pariz in avtonomno pristanišče Strasbourg, upravljajo državna javna podjetja. Druga rečna pristanišča upravljajo koncesionarji (na splošno gospodarske zbornice).

| (13) | Pristanišča, ki pripadajo ozemeljskim skupnostim, imenovana decentralizirana pristanišča, nadzorujejo skupnosti, naloga njihovega upravljanja pa je na splošno dodeljena gospodarskim zbornicam ali pomorskim trgovinskim zbornicam (5). Po navedbah Francije so ta pristanišča na splošno manjša in so pomembna na lokalni ravni. |
| --- | --- |

(13)

Pristanišča, ki pripadajo ozemeljskim skupnostim, imenovana decentralizirana pristanišča, nadzorujejo skupnosti, naloga njihovega upravljanja pa je na splošno dodeljena gospodarskim zbornicam ali pomorskim trgovinskim zbornicam (5). Po navedbah Francije so ta pristanišča na splošno manjša in so pomembna na lokalni ravni.

5

2.2   Pravila o davku od dohodkov pravnih oseb, ki se uporabljajo za pristanišča

Pravila o davku od dohodkov pravnih oseb, ki se uporabljajo za pristanišča

| (14) | V skladu s določbami člena 205, člena 206(1) in člena 1654 splošnega davčnega zakonika (code général des impôts, v nadaljnjem besedilu: CGI) so pravne osebe zasebnega ali javnega prava, ki upravljajo podjetje ali se ukvarjajo s pridobitnimi dejavnostmi, zavezane za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb. V skladu s členom 165 priloge 4 k CGI so javna podjetja industrijske ali trgovinske narave zavezana za plačilo vseh neposrednih davkov in podobnih dajatev, ki se uporabljajo za podobna zasebna podjetja. Člen 167 priloge 4 k CGI določa, da se te določbe uporabljajo zlasti za „gospodarske zbornice“ in „avtonomna pristanišča“ (ki so leta 2008 postala velika pomorska pristanišča, razen nekaterih pristanišč, kot sta avtonomni rečni pristanišči Pariz in Strasbourg). |
| --- | --- |

(14)

V skladu s določbami člena 205, člena 206(1) in člena 1654 splošnega davčnega zakonika (code général des impôts, v nadaljnjem besedilu: CGI) so pravne osebe zasebnega ali javnega prava, ki upravljajo podjetje ali se ukvarjajo s pridobitnimi dejavnostmi, zavezane za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb. V skladu s členom 165 priloge 4 k CGI so javna podjetja industrijske ali trgovinske narave zavezana za plačilo vseh neposrednih davkov in podobnih dajatev, ki se uporabljajo za podobna zasebna podjetja. Člen 167 priloge 4 k CGI določa, da se te določbe uporabljajo zlasti za „gospodarske zbornice“ in „avtonomna pristanišča“ (ki so leta 2008 postala velika pomorska pristanišča, razen nekaterih pristanišč, kot sta avtonomni rečni pristanišči Pariz in Strasbourg).

| (15) | Vendar so bili „avtonomna pristanišča, pomorske trgovinske zbornice, gospodarske zbornice, ki upravljajo pristaniške objekte, občine koncesionarji javne opreme v lasti države v pomorskih pristaniščih in podjetja, ki lahko namesto njih upravljajo to opremo,“ z ministrskima sklepoma z dne 11. avgusta 1942 in 27. aprila 1943 (6) oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb. Ta oprostitev se na splošno nanaša na vse „nepremičnine in storitve, ki so potrebne za upravljanje pristanišč ali ki so neposredno odvisne od tega upravljanja“. V davčni dokumentaciji je navedeno, „da je treba prosto uporabljati zgoraj navedeni sklep [sklep z dne 11. avgusta 1942] in ohranjati oprostitev davka ne samo kar zadeva storitve, katerih pomorska narava je nesporna, temveč tudi za objekte pomorskih trgovinskih zbornic, ki so, čeprav niso pristaniški objekti v pravem pomenu besede, povezani z upravljanjem pristanišča, brez katerega ne bi bili smiselni,“ in da so tudi „finančni prihodki, ki jih avtonomna pristanišča in pomorske trgovinske zbornice prejmejo iz naslova naložb zneskov, ki izhajajo iz upravljanja pomorskih industrijskih in trgovinskih objektov,“ prav tako oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(15)

Vendar so bili „avtonomna pristanišča, pomorske trgovinske zbornice, gospodarske zbornice, ki upravljajo pristaniške objekte, občine koncesionarji javne opreme v lasti države v pomorskih pristaniščih in podjetja, ki lahko namesto njih upravljajo to opremo,“ z ministrskima sklepoma z dne 11. avgusta 1942 in 27. aprila 1943 (6) oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb. Ta oprostitev se na splošno nanaša na vse „nepremičnine in storitve, ki so potrebne za upravljanje pristanišč ali ki so neposredno odvisne od tega upravljanja“. V davčni dokumentaciji je navedeno, „da je treba prosto uporabljati zgoraj navedeni sklep [sklep z dne 11. avgusta 1942] in ohranjati oprostitev davka ne samo kar zadeva storitve, katerih pomorska narava je nesporna, temveč tudi za objekte pomorskih trgovinskih zbornic, ki so, čeprav niso pristaniški objekti v pravem pomenu besede, povezani z upravljanjem pristanišča, brez katerega ne bi bili smiselni,“ in da so tudi „finančni prihodki, ki jih avtonomna pristanišča in pomorske trgovinske zbornice prejmejo iz naslova naložb zneskov, ki izhajajo iz upravljanja pomorskih industrijskih in trgovinskih objektov,“ prav tako oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb.

6

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (16) | Komisija je v dopisu z dne 8. julija 2016 ugotovila, da francoski organi niso sprejeli časovnega načrta za izvajanje ustreznih ukrepov, navedenega v njenem dopisu z dne 21. januarja 2016, in da se zdi – čeprav je v preambuli navedeno, da načeloma ne ugovarjajo ukrepom, ki jih predlaga Komisija –, da postavljajo pod vprašaj ugotovitev Komisije, da je bila malim pristaniščem odobrena državna pomoč. Komisija meni, da francoski organi niso brezpogojno, nedvoumno in v celoti sprejeli ustreznih ukrepov, ki jih je Komisija predlagala 21. januarja 2016. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v dopisu z dne 8. julija 2016 ugotovila, da francoski organi niso sprejeli časovnega načrta za izvajanje ustreznih ukrepov, navedenega v njenem dopisu z dne 21. januarja 2016, in da se zdi – čeprav je v preambuli navedeno, da načeloma ne ugovarjajo ukrepom, ki jih predlaga Komisija –, da postavljajo pod vprašaj ugotovitev Komisije, da je bila malim pristaniščem odobrena državna pomoč. Komisija meni, da francoski organi niso brezpogojno, nedvoumno in v celoti sprejeli ustreznih ukrepov, ki jih je Komisija predlagala 21. januarja 2016.

| (17) | Ker je Komisija še vedno menila, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb v korist pristanišč zaradi njihove gospodarske dejavnosti pomeni obstoječo shemo državne pomoči in ker je dvomila o združljivosti te sheme pomoči z notranjim trgom, se je odločila v skladu s členom 23(2) postopkovne uredbe začeti postopek, določen v členu 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

(17)

Ker je Komisija še vedno menila, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb v korist pristanišč zaradi njihove gospodarske dejavnosti pomeni obstoječo shemo državne pomoči in ker je dvomila o združljivosti te sheme pomoči z notranjim trgom, se je odločila v skladu s členom 23(2) postopkovne uredbe začeti postopek, določen v členu 108(2) PDEU.

4.   PRIPOMBE FRANCOSKIH ORGANOV IN ZAINTERESIRANIH STRANI PO ZAČETKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

PRIPOMBE FRANCOSKIH ORGANOV IN ZAINTERESIRANIH STRANI PO ZAČETKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

4.1   Podjetja/gospodarske dejavnosti

Podjetja/gospodarske dejavnosti

| (18) | Nekateri upravljavci francoskih pomorskih pristanišč in predstavniki upravljavcev pristanišč, predvsem velikega pomorskega pristanišča Le Havre, gospodarska zbornica Bresta in zveza UPF, menijo, da pristanišča niso „podjetja“ v smislu člena 107(1) PDEU. Francoski organi se s to utemeljitvijo strinjajo in dodajajo, da pristanišča „niso podjetja kot druga“, temveč „akterji, ki opravljajo storitve za druga podjetja“, in da „dejstvo, da je v Pogodbi o delovanju Evropske unije predviden ad hoc člen [člen 93] glede državne pomoči v sektorju prevoza, kaže, da je želel evropski zakonodajalec to posebnost upoštevati“. |
| --- | --- |

(18)

Nekateri upravljavci francoskih pomorskih pristanišč in predstavniki upravljavcev pristanišč, predvsem velikega pomorskega pristanišča Le Havre, gospodarska zbornica Bresta in zveza UPF, menijo, da pristanišča niso „podjetja“ v smislu člena 107(1) PDEU. Francoski organi se s to utemeljitvijo strinjajo in dodajajo, da pristanišča „niso podjetja kot druga“, temveč „akterji, ki opravljajo storitve za druga podjetja“, in da „dejstvo, da je v Pogodbi o delovanju Evropske unije predviden ad hoc člen [člen 93] glede državne pomoči v sektorju prevoza, kaže, da je želel evropski zakonodajalec to posebnost upoštevati“.

ad hoc

4.1.1   Dejavnosti, ki so splošnega pomena ali spadajo med temeljne naloge države

Dejavnosti, ki so splošnega pomena ali spadajo med temeljne naloge države

| (19) | Po navedbah gospodarske zbornice Bresta opravljajo pristanišča negospodarsko dejavnost izvajanja storitev splošnega pomena, pri čemer so javni organi edini pristojni za opredelitev obsega dejavnosti splošnega pomena. Člen 107(1) PDEU se ne uporablja, kadar država „izvaja javna pooblastila“, kar drži v primeru pristanišč, ki opravljajo izvedbene dejavnosti, za katere jih je zakonito pooblastila država. Po mnenju gospodarske zbornice Bresta je v ministrskih sklepih z dne 11. avgusta 1942 in 27. aprila 1943 uporabljen člen 165 priloge 4 CGI in priznano, da dejavnosti pristanišč niso pridobitne. |
| --- | --- |

(19)

Po navedbah gospodarske zbornice Bresta opravljajo pristanišča negospodarsko dejavnost izvajanja storitev splošnega pomena, pri čemer so javni organi edini pristojni za opredelitev obsega dejavnosti splošnega pomena. Člen 107(1) PDEU se ne uporablja, kadar država „izvaja javna pooblastila“, kar drži v primeru pristanišč, ki opravljajo izvedbene dejavnosti, za katere jih je zakonito pooblastila država. Po mnenju gospodarske zbornice Bresta je v ministrskih sklepih z dne 11. avgusta 1942 in 27. aprila 1943 uporabljen člen 165 priloge 4 CGI in priznano, da dejavnosti pristanišč niso pridobitne.

| (20) | Zveza UPF in veliko pomorsko pristanišče Le Havre dodajata, da so nekatera francoska pristanišča objekti bistvenega pomena, „katerih nerazpoložljivost bi lahko znatno zmanjšala vojaški ali gospodarski potencial, varnost ali zmožnost preživetja naroda“ v smislu člena L. 1332-1 zakonika o obrambi, tako da predstavljajo infrastrukturo, namenjeno dejavnostim v zvezi z bistvenimi nalogami države. |
| --- | --- |

(20)

Zveza UPF in veliko pomorsko pristanišče Le Havre dodajata, da so nekatera francoska pristanišča objekti bistvenega pomena, „katerih nerazpoložljivost bi lahko znatno zmanjšala vojaški ali gospodarski potencial, varnost ali zmožnost preživetja naroda“ v smislu člena L. 1332-1 zakonika o obrambi, tako da predstavljajo infrastrukturo, namenjeno dejavnostim v zvezi z bistvenimi nalogami države.

| (21) | Veliko pomorsko pristanišče Le Havre ob sklicevanju na zadevo C-276/97 poudarja, da so velika pomorska pristanišča osebe javnega prava, ki svojo dejavnost opravljajo v okviru posebne ureditve glede njihovega ustanavljanja, nadzora, upravljanja in prihodkov. Kot „osebe javnega prava“, ki opravljajo dejavnosti „kot javni organi“, naj bi velika pomorska pristanišča izpolnjevala pogoje za oprostitev DDV, določeno v členu 4(5) Šeste direktive o DDV. |
| --- | --- |

(21)

Veliko pomorsko pristanišče Le Havre ob sklicevanju na zadevo C-276/97 poudarja, da so velika pomorska pristanišča osebe javnega prava, ki svojo dejavnost opravljajo v okviru posebne ureditve glede njihovega ustanavljanja, nadzora, upravljanja in prihodkov. Kot „osebe javnega prava“, ki opravljajo dejavnosti „kot javni organi“, naj bi velika pomorska pristanišča izpolnjevala pogoje za oprostitev DDV, določeno v členu 4(5) Šeste direktive o DDV.

| (22) | Francoski organi in več upravljavcev pristanišč menijo, da so operacije poglabljanja dna, ne glede na to, ali se izvajajo znotraj ali zunaj pristanišč, negospodarske in da je Komisija to poudarila v Sklepu z dne 20. oktobra 2004 v zadevi N520/200[3] (***) (7) (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 20. oktobra 2004). Pojasnjujejo, da ta dejavnost omogoča uporabo vseh terminalov in je potrebna, da se vsem gospodarskim subjektom, ki to potrebujejo, zagotovi povsem varen dostop do plovnih poti in celinskih voda pristanišč, ter tako omogoča prosti promet vsem plovilom. Od poglabljanja dna naj bi imeli korist vsi gospodarski subjekti na območju, ki ga pokriva pristanišče, in torej pomorska skupnost v celoti. |
| --- | --- |

(22)

Francoski organi in več upravljavcev pristanišč menijo, da so operacije poglabljanja dna, ne glede na to, ali se izvajajo znotraj ali zunaj pristanišč, negospodarske in da je Komisija to poudarila v Sklepu z dne 20. oktobra 2004 v zadevi N520/200[3] (***) (7) (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 20. oktobra 2004). Pojasnjujejo, da ta dejavnost omogoča uporabo vseh terminalov in je potrebna, da se vsem gospodarskim subjektom, ki to potrebujejo, zagotovi povsem varen dostop do plovnih poti in celinskih voda pristanišč, ter tako omogoča prosti promet vsem plovilom. Od poglabljanja dna naj bi imeli korist vsi gospodarski subjekti na območju, ki ga pokriva pristanišče, in torej pomorska skupnost v celoti.

***

7

4.1.2   Negospodarske dejavnosti

Negospodarske dejavnosti

| (23) | Veliko pomorsko pristanišče Le Havre opozarja, da je struktura pristaniških pristojbin opredeljena na nacionalni ravni in da je Sodišče v zadevi C-343/95 navedlo, da je pomembno to, da dajatve odobri javni organ. Meni, da so vse naloge, ki jih ima veliko pomorsko pristanišče v skladu s členom L. 5312-2 zakonika o prometu, negospodarske glede na prakso odločanja Komisije, med drugim glede na Sklep z dne 20. oktobra 2004 in sklepa, navedena v točki 17(a) in (f) Obvestilo Komisije z dne 19. julija 2016 o pojmu državne pomoči (8) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 19. julija 2016). Meni, da lahko velika pomorska pristanišča od reforme leta 2008 samo izjemoma upravljajo javno opremo, kar je edina dejavnost, ki bi se lahko potencialno štela za gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(23)

Veliko pomorsko pristanišče Le Havre opozarja, da je struktura pristaniških pristojbin opredeljena na nacionalni ravni in da je Sodišče v zadevi C-343/95 navedlo, da je pomembno to, da dajatve odobri javni organ. Meni, da so vse naloge, ki jih ima veliko pomorsko pristanišče v skladu s členom L. 5312-2 zakonika o prometu, negospodarske glede na prakso odločanja Komisije, med drugim glede na Sklep z dne 20. oktobra 2004 in sklepa, navedena v točki 17(a) in (f) Obvestilo Komisije z dne 19. julija 2016 o pojmu državne pomoči (8) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo z dne 19. julija 2016). Meni, da lahko velika pomorska pristanišča od reforme leta 2008 samo izjemoma upravljajo javno opremo, kar je edina dejavnost, ki bi se lahko potencialno štela za gospodarsko dejavnost.

8

| (24) | Veliko pomorsko pristanišče Le Havre in gospodarska zbornica Bresta menita, da naj bi se kakršna koli preostala gospodarska dejavnost pristanišč vsekakor štela za pomožno, zato se taka dejavnost ne bi smela šteti za gospodarsko v skladu s točkama 18 in 207 obvestila z dne 19. julija 2016. |
| --- | --- |

(24)

Veliko pomorsko pristanišče Le Havre in gospodarska zbornica Bresta menita, da naj bi se kakršna koli preostala gospodarska dejavnost pristanišč vsekakor štela za pomožno, zato se taka dejavnost ne bi smela šteti za gospodarsko v skladu s točkama 18 in 207 obvestila z dne 19. julija 2016.

| (25) | Združenje AFPI navaja, da je za pristanišča zagotavljanje donosnosti naložb, kar je odločilen cilj klasičnega podjetja pri izbiri naložb, na drugem mestu za javnim interesom. Združenje AFPI meni, da je Komisija sama v sklepu z dne 20. oktobra 2004 priznala, da projekti v zvezi s pristaniško infrastrukturo „ne bi bili nikoli začeti na povsem komercialni podlagi“. Dodaja, da se lahko konkurenčno pravo uporablja samo za pridobitna ali komercialna podjetja in da se dobiček, ki ga ustvarijo notranja pristanišča (rečna pristanišča), ki nimajo delničarjev, dosledno reinvestira. |
| --- | --- |

(25)

Združenje AFPI navaja, da je za pristanišča zagotavljanje donosnosti naložb, kar je odločilen cilj klasičnega podjetja pri izbiri naložb, na drugem mestu za javnim interesom. Združenje AFPI meni, da je Komisija sama v sklepu z dne 20. oktobra 2004 priznala, da projekti v zvezi s pristaniško infrastrukturo „ne bi bili nikoli začeti na povsem komercialni podlagi“. Dodaja, da se lahko konkurenčno pravo uporablja samo za pridobitna ali komercialna podjetja in da se dobiček, ki ga ustvarijo notranja pristanišča (rečna pristanišča), ki nimajo delničarjev, dosledno reinvestira.

4.2   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (26) | Več upravljavcev francoskih pomorskih pristanišč in predstavnikov upravljavcev notranjih pristanišč meni, da zadevni ukrep predstavlja nadomestilo za naloge, ki so jih javni organi dodelili pristaniščem. Veliko pomorsko pristanišče Dunkerque trdi, da stroški teh nalog dosledno presegajo teoretično obračunan davek od dohodkov pravnih oseb. Oprostitev davka torej pristaniščem ne bi dala gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(26)

Več upravljavcev francoskih pomorskih pristanišč in predstavnikov upravljavcev notranjih pristanišč meni, da zadevni ukrep predstavlja nadomestilo za naloge, ki so jih javni organi dodelili pristaniščem. Veliko pomorsko pristanišče Dunkerque trdi, da stroški teh nalog dosledno presegajo teoretično obračunan davek od dohodkov pravnih oseb. Oprostitev davka torej pristaniščem ne bi dala gospodarske prednosti.

4.3   Selektivnost

Selektivnost

| (27) | Francoski organi in več upravljavcev francoskih pomorskih pristanišč menijo, da ukrep ni selektiven, saj se nanaša na vsa francoska pristanišča in je že več kot 70 let sestavni del francoskega davčnega sistema. |
| --- | --- |

(27)

Francoski organi in več upravljavcev francoskih pomorskih pristanišč menijo, da ukrep ni selektiven, saj se nanaša na vsa francoska pristanišča in je že več kot 70 let sestavni del francoskega davčnega sistema.

| (28) | Dodajajo, da naj Komisija ne bi mogla dokazati, v čem so pristanišča v dejanskem in pravnem položaju, ki je primerljiv s položajem drugih družb, ter opozarjajo, da pristanišča na podlagi nacionalnega prava zagotavljajo pogoje za delovanje, ki jih potrebujejo prevozniki za opravljanje nalog, ne da bi tem konkurirali ali jih nadomeščali, in morajo zagotavljati izvajanje nalog, ki pomenijo javno službo ali izhajajo iz zahtev javnih organov. Veliko pomorsko pristanišče Le Havre navaja, da se od drugih gospodarskih subjektov razlikujejo po velikem deležu pristaniških pristojbin v proračunu pristanišč, obsegu državnega nadzora nad velikimi pomorskimi pristanišči in dejstvu, da ni „gospodarskih subjektov, ki bi poslovali v običajnih gospodarskih razmerah [...], ob upoštevanju pravnega monopola, ki ga imajo velika pomorska pristanišča pri upravljanju pristanišč“. Kar zadeva regijo Bretanja, naj bi dejstvo, da nekatera majhna pristanišča upravljajo gospodarske zbornice, kazalo na to, da so ta pristanišča v drugačnem položaju. |
| --- | --- |

(28)

Dodajajo, da naj Komisija ne bi mogla dokazati, v čem so pristanišča v dejanskem in pravnem položaju, ki je primerljiv s položajem drugih družb, ter opozarjajo, da pristanišča na podlagi nacionalnega prava zagotavljajo pogoje za delovanje, ki jih potrebujejo prevozniki za opravljanje nalog, ne da bi tem konkurirali ali jih nadomeščali, in morajo zagotavljati izvajanje nalog, ki pomenijo javno službo ali izhajajo iz zahtev javnih organov. Veliko pomorsko pristanišče Le Havre navaja, da se od drugih gospodarskih subjektov razlikujejo po velikem deležu pristaniških pristojbin v proračunu pristanišč, obsegu državnega nadzora nad velikimi pomorskimi pristanišči in dejstvu, da ni „gospodarskih subjektov, ki bi poslovali v običajnih gospodarskih razmerah [...], ob upoštevanju pravnega monopola, ki ga imajo velika pomorska pristanišča pri upravljanju pristanišč“. Kar zadeva regijo Bretanja, naj bi dejstvo, da nekatera majhna pristanišča upravljajo gospodarske zbornice, kazalo na to, da so ta pristanišča v drugačnem položaju.

| (29) | Gospodarska zbornica Bresta, upraviteljica pristanišča Brest, in veliko pomorsko pristanišče Le Havre navajata, da naj bi bila podlaga za oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb člen 165 priloge 4 CGI, če pristanišča ne opravljajo pridobitnih dejavnosti, za katere se obračuna davek od dohodkov pravnih oseb. Zato naj bi bila ministrska sklepa z dne 11. avgusta 1942 in 27. aprila 1943 samo potrditev, da se za pristanišča uporabljajo splošne določbe člena 165 priloge 4 ter členov 205 in 206 CGI. |
| --- | --- |

(29)

Gospodarska zbornica Bresta, upraviteljica pristanišča Brest, in veliko pomorsko pristanišče Le Havre navajata, da naj bi bila podlaga za oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb člen 165 priloge 4 CGI, če pristanišča ne opravljajo pridobitnih dejavnosti, za katere se obračuna davek od dohodkov pravnih oseb. Zato naj bi bila ministrska sklepa z dne 11. avgusta 1942 in 27. aprila 1943 samo potrditev, da se za pristanišča uporabljajo splošne določbe člena 165 priloge 4 ter členov 205 in 206 CGI.

| (30) | Več upravljavcev pomorskih pristanišč se sklicuje na francoski ustavni svet, ki meni, da se lahko odstopi od načela enake davčne obravnave, če zakonodajalec različno obravnavo utemelji na objektivnih in razumnih merilih glede na cilje ukrepa ter če ta ne pomeni hude kršitve enakosti pred javnimi bremeni (sklep št. 2012-238 QPC z dne 20. aprila 2012) (9), in trdi, da obravnavani ukrep ne pomeni hude kršitve enakosti pred javnimi bremeni. |
| --- | --- |

(30)

Več upravljavcev pomorskih pristanišč se sklicuje na francoski ustavni svet, ki meni, da se lahko odstopi od načela enake davčne obravnave, če zakonodajalec različno obravnavo utemelji na objektivnih in razumnih merilih glede na cilje ukrepa ter če ta ne pomeni hude kršitve enakosti pred javnimi bremeni (sklep št. 2012-238 QPC z dne 20. aprila 2012) (9), in trdi, da obravnavani ukrep ne pomeni hude kršitve enakosti pred javnimi bremeni.

9

4.4   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (31) | Francoski organi in več upravljavcev francoskih pomorskih pristanišč navajajo, da Komisija ni dokazala izkrivljanja konkurence, konkurenca v prometu pa je majhna in privlačnost pristanišča se meri z velikim številom parametrov (zmogljivost drugih členov logistične verige), na katere zavezanost pristanišč davku od dohodkov pravnih oseb nima nobenega vpliva. Združenje AFPI meni, da si notranja pristanišča – drugače kot pomorska pristanišča – medsebojno ne konkurirajo, ker so zaledna območja veliko manjša in različna. |
| --- | --- |

(31)

Francoski organi in več upravljavcev francoskih pomorskih pristanišč navajajo, da Komisija ni dokazala izkrivljanja konkurence, konkurenca v prometu pa je majhna in privlačnost pristanišča se meri z velikim številom parametrov (zmogljivost drugih členov logistične verige), na katere zavezanost pristanišč davku od dohodkov pravnih oseb nima nobenega vpliva. Združenje AFPI meni, da si notranja pristanišča – drugače kot pomorska pristanišča – medsebojno ne konkurirajo, ker so zaledna območja veliko manjša in različna.

| (32) | Francoski organi in več upravljavcev francoskih pomorskih pristanišč menijo, da dejavnost malih pristanišče (pristanišč, ki niso del vseevropskih prometnih omrežij) ne izkrivlja konkurence glede na obseg njihove dejavnosti in njihov predvsem lokalen vpliv, zlasti ker dejavnost malih francoskih pristanišč skupaj predstavlja samo 1 % celotnega prometa Unije. Komisija sama je priznala, da „po ustaljeni praksi pomoč za infrastrukturo v pristaniščih, katerih delež na zadevnem trgu je manjši od 5 % potniškega ali tovornega prometa, nima negativnih učinkov na konkurenco in trgovino med državami članicami“ (sklep z dne 11. aprila 2016 v zadevi SA.43975 o pristanišču Funchal) (10). |
| --- | --- |

(32)

Francoski organi in več upravljavcev francoskih pomorskih pristanišč menijo, da dejavnost malih pristanišče (pristanišč, ki niso del vseevropskih prometnih omrežij) ne izkrivlja konkurence glede na obseg njihove dejavnosti in njihov predvsem lokalen vpliv, zlasti ker dejavnost malih francoskih pristanišč skupaj predstavlja samo 1 % celotnega prometa Unije. Komisija sama je priznala, da „po ustaljeni praksi pomoč za infrastrukturo v pristaniščih, katerih delež na zadevnem trgu je manjši od 5 % potniškega ali tovornega prometa, nima negativnih učinkov na konkurenco in trgovino med državami članicami“ (sklep z dne 11. aprila 2016 v zadevi SA.43975 o pristanišču Funchal) (10).

10

| (33) | Več zainteresiranih strani meni, da čezmorska pristanišča ne morejo konkurirati pristaniščem drugih držav članic. |
| --- | --- |

(33)

Več zainteresiranih strani meni, da čezmorska pristanišča ne morejo konkurirati pristaniščem drugih držav članic.

| (34) | Po mnenju francoskih organov in več zainteresiranih strani bi danes uvedba davka od dohodkov pravnih oseb za francoska pristanišča dejansko pomenila izkrivljanje konkurence med evropskimi pristanišči, saj imajo vse države različne davčne stopnje. Dodajajo, da veliko držav svojim pristaniščem dodeljuje finančno podporo na različne načine, davčne ali drugačne. |
| --- | --- |

(34)

Po mnenju francoskih organov in več zainteresiranih strani bi danes uvedba davka od dohodkov pravnih oseb za francoska pristanišča dejansko pomenila izkrivljanje konkurence med evropskimi pristanišči, saj imajo vse države različne davčne stopnje. Dodajajo, da veliko držav svojim pristaniščem dodeljuje finančno podporo na različne načine, davčne ali drugačne.

| (35) | Pristanišče Rotterdam meni, da bo davek od dohodkov pravnih oseb za nizozemska pristanišča leta 2017 pomenil znaten strošek, ki ga njihovim konkurentom, zlasti pristaniščema Dunkerque in Le Havre, ni treba plačevati. |
| --- | --- |

(35)

Pristanišče Rotterdam meni, da bo davek od dohodkov pravnih oseb za nizozemska pristanišča leta 2017 pomenil znaten strošek, ki ga njihovim konkurentom, zlasti pristaniščema Dunkerque in Le Havre, ni treba plačevati.

4.5   Združljivost

Združljivost

| (36) | Po mnenju francoskih organov in več upravljavcev francoskih pristanišč je zadevna oprostitev v vsakem primeru združljiva z notranjim trgom, ker omogoča zagotavljanje nadomestila za nekatere naloge, ki jih financirajo pristanišča in ki spadajo med pristojnosti javnih organov (naloge v zvezi s kapitanijami, poglabljanjem dna za dostop do pristanišča, vzdrževanjem zaščitnih objektov, kopenskimi dostopnimi potmi, varstvom okolja ter varnostjo in zaščito). Ker znesek davka od dohodkov pravnih oseb, katerega je pristanišče oproščeno, ne presega zneska dajatev, ki spadajo med pristojnosti javnih organov, in je celo precej manjši od tega drugega zneska, naj bi bila ta oprostitev združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(36)

Po mnenju francoskih organov in več upravljavcev francoskih pristanišč je zadevna oprostitev v vsakem primeru združljiva z notranjim trgom, ker omogoča zagotavljanje nadomestila za nekatere naloge, ki jih financirajo pristanišča in ki spadajo med pristojnosti javnih organov (naloge v zvezi s kapitanijami, poglabljanjem dna za dostop do pristanišča, vzdrževanjem zaščitnih objektov, kopenskimi dostopnimi potmi, varstvom okolja ter varnostjo in zaščito). Ker znesek davka od dohodkov pravnih oseb, katerega je pristanišče oproščeno, ne presega zneska dajatev, ki spadajo med pristojnosti javnih organov, in je celo precej manjši od tega drugega zneska, naj bi bila ta oprostitev združljiva z notranjim trgom.

| (37) | Predstavniki upravljavcev notranjih pristanišč poudarjajo, da imajo notranja pristanišča pomembno vlogo pri razvoju multimodalnega prevoza, da naložbe pristanišč spadajo na področje uporabe člena 93 PDEU (usklajevanje prometa) in da tudi oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb spada na področje uporabe člena 107(3)(b) PDEU v zvezi s pomembnimi projekti v evropskem interesu, kot so kanal Sena - Severna Evropa in vseevropski prometni koridorji. Združenja AFPI navaja, da bi se člen 93 PDEU lahko uporabljal, ker določa „nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe“. |
| --- | --- |

(37)

Predstavniki upravljavcev notranjih pristanišč poudarjajo, da imajo notranja pristanišča pomembno vlogo pri razvoju multimodalnega prevoza, da naložbe pristanišč spadajo na področje uporabe člena 93 PDEU (usklajevanje prometa) in da tudi oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb spada na področje uporabe člena 107(3)(b) PDEU v zvezi s pomembnimi projekti v evropskem interesu, kot so kanal Sena - Severna Evropa in vseevropski prometni koridorji. Združenja AFPI navaja, da bi se člen 93 PDEU lahko uporabljal, ker določa „nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe“.

| (38) | Po mnenju francoskih organov in več čezmorskih zainteresiranih strani bi bilo treba združljivost ukrepa za čezmorska pristanišča proučiti kot poseben primer glede na člen 349 PDEU. Zaradi majhnega trga, otoškosti ali izoliranosti teh ozemelj ter oddaljenosti od katerega koli drugega evropskega pristanišča se zdi zadevni ukrep brez pomena za konkurenco. Veliko pomorsko pristanišče na Guadeloupu omenja predlog o združitvi pomoči za tekoče poslovanje za čezmorski promet iz Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (11) (v nadaljnjem besedilu: uredba o splošnih skupinskih izjemah). Veliko pomorsko pristanišče v Gvajani meni, da opravlja nalogo splošnega pomena (javna varnost, nacionalna obramba, oskrba), ne da bi se spremenili trgovinski pogoji, ker je pristanišče izključno sredstvo za oskrbo. Zaradi stroškov namreč letalski tovorni promet, namenjen na to ozemlje, predstavlja samo 1 % celotnega tovornega prometa. Zainteresirane strani menijo, da bi odprava oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb podražila oskrbo ozemlja – kar bi vplivalo na ceno blaga za končne kupce –, zmanjšala pa bi se tudi naložbena sposobnost. Poudarjajo, da bi bila taka odprava v nasprotju z drugimi davčnimi določbami o odstopanju, ki jih je Komisija sprejela kot ukrepe davčne pomoči naložbam ali nične stopnje DDV, ki omogočajo zmanjšanje stroškov potrošniških tokov. |
| --- | --- |

(38)

Po mnenju francoskih organov in več čezmorskih zainteresiranih strani bi bilo treba združljivost ukrepa za čezmorska pristanišča proučiti kot poseben primer glede na člen 349 PDEU. Zaradi majhnega trga, otoškosti ali izoliranosti teh ozemelj ter oddaljenosti od katerega koli drugega evropskega pristanišča se zdi zadevni ukrep brez pomena za konkurenco. Veliko pomorsko pristanišče na Guadeloupu omenja predlog o združitvi pomoči za tekoče poslovanje za čezmorski promet iz Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (11) (v nadaljnjem besedilu: uredba o splošnih skupinskih izjemah). Veliko pomorsko pristanišče v Gvajani meni, da opravlja nalogo splošnega pomena (javna varnost, nacionalna obramba, oskrba), ne da bi se spremenili trgovinski pogoji, ker je pristanišče izključno sredstvo za oskrbo. Zaradi stroškov namreč letalski tovorni promet, namenjen na to ozemlje, predstavlja samo 1 % celotnega tovornega prometa. Zainteresirane strani menijo, da bi odprava oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb podražila oskrbo ozemlja – kar bi vplivalo na ceno blaga za končne kupce –, zmanjšala pa bi se tudi naložbena sposobnost. Poudarjajo, da bi bila taka odprava v nasprotju z drugimi davčnimi določbami o odstopanju, ki jih je Komisija sprejela kot ukrepe davčne pomoči naložbam ali nične stopnje DDV, ki omogočajo zmanjšanje stroškov potrošniških tokov.

11

4.6   Časovni načrt postopka

Časovni načrt postopka

| (39) | Več upravljavcev francoskih pomorskih pristanišč od Komisije zahteva prekinitev tekočega postopka do dokončanja sedanje evropske pristaniške agende, zlasti revizije uredbe o splošnih skupinskih izjemah in predloga uredbe o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč (v nadaljnjem besedilu: predlog uredbe o pristaniških storitvah) (12). Začudeni so nad hitrostjo postopka proti Franciji, medtem ko je Komisija z Nizozemsko dvajset let izmenjavala mnenja, preden je sprejela končno odločitev. |
| --- | --- |

(39)

Več upravljavcev francoskih pomorskih pristanišč od Komisije zahteva prekinitev tekočega postopka do dokončanja sedanje evropske pristaniške agende, zlasti revizije uredbe o splošnih skupinskih izjemah in predloga uredbe o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč (v nadaljnjem besedilu: predlog uredbe o pristaniških storitvah) (12). Začudeni so nad hitrostjo postopka proti Franciji, medtem ko je Komisija z Nizozemsko dvajset let izmenjavala mnenja, preden je sprejela končno odločitev.

12

| (40) | Pristanišče Rotterdam zahteva, naj Komisija odloži uvedbo davka od dohodkov pravnih oseb za nizozemska pristanišča, dokler se ne izvede sektorska raziskava in dokler ne bodo vsa pomorska pristanišča na območju severne Evrope (južna obala Severnega morja) hkrati postala zavezana davku, ali da naj vsaj hitro in sočasno uvede davek od dohodkov pravnih oseb za belgijska in francoska pristanišča. |
| --- | --- |

(40)

Pristanišče Rotterdam zahteva, naj Komisija odloži uvedbo davka od dohodkov pravnih oseb za nizozemska pristanišča, dokler se ne izvede sektorska raziskava in dokler ne bodo vsa pomorska pristanišča na območju severne Evrope (južna obala Severnega morja) hkrati postala zavezana davku, ali da naj vsaj hitro in sočasno uvede davek od dohodkov pravnih oseb za belgijska in francoska pristanišča.

5.   PRESOJA UKREPOV

PRESOJA UKREPOV

5.1   Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

| (41) | V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

5.1.1   Podjetja/gospodarske dejavnosti

Podjetja/gospodarske dejavnosti

5.1.1.1   Splošno

Splošno

| (42) | V skladu z ustaljeno sodno prakso „pojem podjetje zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, ne glede na pravni status subjekta in način njegovega financiranja“ (13). Po mnenju Sodišča je „gospodarska dejavnost vsaka dejavnost, ki obsega ponujanje blaga ali storitev na določenem trgu“ (14). |
| --- | --- |

(42)

V skladu z ustaljeno sodno prakso „pojem podjetje zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, ne glede na pravni status subjekta in način njegovega financiranja“ (13). Po mnenju Sodišča je „gospodarska dejavnost vsaka dejavnost, ki obsega ponujanje blaga ali storitev na določenem trgu“ (14).

13

14

| (43) | V skladu s sodno prakso (15) je Komisija v vrsti odločb ugotovila, da sta komercialna uporaba in gradnja pristaniške infrastrukture gospodarski dejavnosti (16). Na primer, komercialna uporaba pristaniškega terminala, dana na voljo uporabnikom za plačilo dajatve, je gospodarska dejavnost (17). Poleg tega je Sodišče implicitno, vendar jasno, že priznalo gospodarska narava nekaterih pristaniških dejavnosti, zlasti „operacij natovarjanja, raztovarjanja, pretovarjanja, skladiščenja in nas splošno premikanja blaga ali kakršnega koli materiala v pristanišču“ (18). Ta načela se ne uporabljajo samo za pomorska pristanišča, temveč tudi za notranja pristanišča (19). |
| --- | --- |

(43)

V skladu s sodno prakso (15) je Komisija v vrsti odločb ugotovila, da sta komercialna uporaba in gradnja pristaniške infrastrukture gospodarski dejavnosti (16). Na primer, komercialna uporaba pristaniškega terminala, dana na voljo uporabnikom za plačilo dajatve, je gospodarska dejavnost (17). Poleg tega je Sodišče implicitno, vendar jasno, že priznalo gospodarska narava nekaterih pristaniških dejavnosti, zlasti „operacij natovarjanja, raztovarjanja, pretovarjanja, skladiščenja in nas splošno premikanja blaga ali kakršnega koli materiala v pristanišču“ (18). Ta načela se ne uporabljajo samo za pomorska pristanišča, temveč tudi za notranja pristanišča (19).

15

16

17

operacij natovarjanja, raztovarjanja, pretovarjanja, skladiščenja in nas splošno premikanja blaga ali kakršnega koli materiala v pristanišču

18

19

| (44) | Komisija ne oporeka temu, da je lahko na pristanišča preneseno izvajanje nekaterih nalog javnih organov ali negospodarskih nalog, kot so nadzor in varnost pomorskega prometa (20) ali nadzor onesnaževanja (21), niti tem, da pri izvajanju teh nalog pristanišča niso podjetja v smislu člena 107(1) PDEU. Komisija v zvezi s tem navaja, da lahko oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, na katero se nanaša ta postopek, pomeni državno pomoč samo, če se nanaša na prihodke, ustvarjene z gospodarskimi dejavnostmi. Vendar dejstvo, da subjekt izvaja eno ali več državnih ali negospodarskih dejavnosti, ne zadostuje, da ne bi bil na splošno opredeljen kot „podjetje“. Pristanišče se torej šteje za „podjetje“, če – in kolikor – dejansko opravlja eno ali več gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(44)

Komisija ne oporeka temu, da je lahko na pristanišča preneseno izvajanje nekaterih nalog javnih organov ali negospodarskih nalog, kot so nadzor in varnost pomorskega prometa (20) ali nadzor onesnaževanja (21), niti tem, da pri izvajanju teh nalog pristanišča niso podjetja v smislu člena 107(1) PDEU. Komisija v zvezi s tem navaja, da lahko oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, na katero se nanaša ta postopek, pomeni državno pomoč samo, če se nanaša na prihodke, ustvarjene z gospodarskimi dejavnostmi. Vendar dejstvo, da subjekt izvaja eno ali več državnih ali negospodarskih dejavnosti, ne zadostuje, da ne bi bil na splošno opredeljen kot „podjetje“. Pristanišče se torej šteje za „podjetje“, če – in kolikor – dejansko opravlja eno ali več gospodarskih dejavnosti.

20

21

| (45) | Francoska pristanišča lahko opravljajo več vrst gospodarskih dejavnosti, ki ustrezajo zagotavljanju različnih storitev na več trgih (22). Prvič, pristanišča zagotavljajo splošne storitve plovilom s tem, ko jim za plačilo omogočajo dostop do pristaniške infrastrukture. Drugič, nekatera pristanišča plovilom zagotavljajo bolj specifične storitve, med drugim pilotažo, dviganje, ravnanje s tovorom, privezovanje, in sicer tudi za plačilo. V prvih dveh primerih se plačilo, ki ga prejme pristanišče na splošno imenuje „pristaniška pristojbina“ (23). Tretjič, pristanišča za plačilo dajejo določeno infrastrukturo ali nekatera zemljišča na voljo podjetjem, ki te prostore uporabljajo za lastne potrebe ali da plovilom zagotavljajo nekatere pristaniške storitve, omenjene zgoraj (24). |
| --- | --- |

(45)

Francoska pristanišča lahko opravljajo več vrst gospodarskih dejavnosti, ki ustrezajo zagotavljanju različnih storitev na več trgih (22). Prvič, pristanišča zagotavljajo splošne storitve plovilom s tem, ko jim za plačilo omogočajo dostop do pristaniške infrastrukture. Drugič, nekatera pristanišča plovilom zagotavljajo bolj specifične storitve, med drugim pilotažo, dviganje, ravnanje s tovorom, privezovanje, in sicer tudi za plačilo. V prvih dveh primerih se plačilo, ki ga prejme pristanišče na splošno imenuje „pristaniška pristojbina“ (23). Tretjič, pristanišča za plačilo dajejo določeno infrastrukturo ali nekatera zemljišča na voljo podjetjem, ki te prostore uporabljajo za lastne potrebe ali da plovilom zagotavljajo nekatere pristaniške storitve, omenjene zgoraj (24).

22

23

24

| (46) | Vsa francoska pristanišča ne opravljajo nujno vseh zgoraj omenjenih dejavnosti. Zlasti, kot poudarjajo nekatera med njimi, velika pomorska pristanišča načeloma ne morejo več upravljati „opreme, ki se uporablja za operacije natovarjanja, raztovarjanja, ravnanja s tovorom in skladiščenja v zvezi s plovili“ (člen L. 5312-4 francoskega zakonika o prometu). Vendar se zdi, da nekatera velika pomorska pristanišča še naprej upravljajo to opremo in zagotavljajo zadevne storitve (25). |
| --- | --- |

(46)

Vsa francoska pristanišča ne opravljajo nujno vseh zgoraj omenjenih dejavnosti. Zlasti, kot poudarjajo nekatera med njimi, velika pomorska pristanišča načeloma ne morejo več upravljati „opreme, ki se uporablja za operacije natovarjanja, raztovarjanja, ravnanja s tovorom in skladiščenja v zvezi s plovili“ (člen L. 5312-4 francoskega zakonika o prometu). Vendar se zdi, da nekatera velika pomorska pristanišča še naprej upravljajo to opremo in zagotavljajo zadevne storitve (25).

načeloma

25

| (47) | Če ima javni organ široko diskrecijsko pravico za opredelitev tistih med gospodarskimi dejavnostmi, ki bi lahko bile storitve splošnega gospodarskega pomena, to ne izključuje tega, da so te dejavnosti gospodarske. V skladu z ustaljeno sodno prakso namreč sam pojem „gospodarska dejavnost“ izhaja iz dejstev, med drugim obstoja trga za zadevne storitve, in ni odvisen od nacionalne izbire ali ocene. Tako to, da naj dejavnosti pristanišč ne bi bile pridobitne v smislu določb CGI, tudi če bi bilo tako, ne zadostuje za to, da bi bila tem dejavnostim odvzeta gospodarska narava v smislu zakonodaje o državni pomoči. Prav tako zgolj to, da je naloge, ki jih pristanišča opravljajo, nanje prenesla država, ne zadostuje za opredelitev zadevnih dejavnosti kot gospodarskih. Vse storitve splošnega gospodarskega pomena so namreč naloge, ki jih država prenese na podjetja. Storitve splošnega gospodarskega pomena pa pomenijo opravljanje gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(47)

Če ima javni organ široko diskrecijsko pravico za opredelitev tistih med gospodarskimi dejavnostmi, ki bi lahko bile storitve splošnega gospodarskega pomena, to ne izključuje tega, da so te dejavnosti gospodarske. V skladu z ustaljeno sodno prakso namreč sam pojem „gospodarska dejavnost“ izhaja iz dejstev, med drugim obstoja trga za zadevne storitve, in ni odvisen od nacionalne izbire ali ocene. Tako to, da naj dejavnosti pristanišč ne bi bile pridobitne v smislu določb CGI, tudi če bi bilo tako, ne zadostuje za to, da bi bila tem dejavnostim odvzeta gospodarska narava v smislu zakonodaje o državni pomoči. Prav tako zgolj to, da je naloge, ki jih pristanišča opravljajo, nanje prenesla država, ne zadostuje za opredelitev zadevnih dejavnosti kot gospodarskih. Vse storitve splošnega gospodarskega pomena so namreč naloge, ki jih država prenese na podjetja. Storitve splošnega gospodarskega pomena pa pomenijo opravljanje gospodarskih dejavnosti.

| (48) | Poleg tega to, da se lahko nekatera pristanišča označijo za objekte bistvenega pomena v smislu člena L.1332-1 francoskega zakonika o obrambi, ne omogoča, da bi se štelo, da pristaniške dejavnosti spadajo med temeljne naloge države v smislu zakonodaje o državni pomoči. Številne gospodarske dejavnosti na področju energije, telekomunikacij in prometa so lahko prav tako bistvenega pomena za življenje naroda, ne da bi jim to odvzelo gospodarsko naravo. Komisija opozarja tudi, da zakonik o obrambi (glej člene L. 1332-4, L. 1332-5 in L. 1332-6) izrecno omenja, da imajo nekateri od zadevnih gospodarskih subjektov naravo „podjetja“. |
| --- | --- |

(48)

Poleg tega to, da se lahko nekatera pristanišča označijo za objekte bistvenega pomena v smislu člena L.1332-1 francoskega zakonika o obrambi, ne omogoča, da bi se štelo, da pristaniške dejavnosti spadajo med temeljne naloge države v smislu zakonodaje o državni pomoči. Številne gospodarske dejavnosti na področju energije, telekomunikacij in prometa so lahko prav tako bistvenega pomena za življenje naroda, ne da bi jim to odvzelo gospodarsko naravo. Komisija opozarja tudi, da zakonik o obrambi (glej člene L. 1332-4, L. 1332-5 in L. 1332-6) izrecno omenja, da imajo nekateri od zadevnih gospodarskih subjektov naravo „podjetja“.

| (49) | Poleg tega navedba, da naj bi velika pomorska pristanišča ustrezala merilom iz člena 4(5) Šeste direktive o DDV (26), ki jih je Sodišče proučilo v zadevi C-276/97, v tem primeru ni upoštevna. Navedeni člen direktive o DDV določa, da se „[d]ržavni, regionalni in lokalni organi ter druge osebe javnega prava [...] ne štejejo za davčne zavezance v zvezi z dejavnostmi ali transakcijami, ki jih opravljajo kot organi oblasti, tudi če pobirajo dajatve, pristojbine, prispevke ali plačila v zvezi s temi dejavnostmi ali transakcijami“, Sodišče pa meni, da „so dejavnosti, ki jih subjekti opravljajo kot organi oblasti v smislu prvega odstavka člena 4(5) Šeste direktive, tiste, ki jih osebe javnega prava izvajajo v okviru posebne pravne ureditve“ (27). Čeprav je mogoče upoštevati, da pristanišča delujejo v okviru posebne pravne ureditve, zaradi te značilnosti same po sebi še ne prenehajo biti zavezanci za DDV (28). Uveljavljanje oprostitve nikakor ne zanika gospodarske narave izvajanih dejavnosti, temveč potrjuje, da so izvajane dejavnosti gospodarske, saj ima oprostitev (ki neposredno vpliva na to, ali je oseba davčni zavezanec) smisel samo, če so dejavnosti gospodarske (29). Predvsem je sodišče to merilo (opravljanje dejavnosti v okviru posebne pravne ureditve javnih organov) razvilo v zvezi s členom 4(5) direktive o DDV, v zakonodaji o državni pomoči pa nima ustreznice. Ravno nasprotno, v skladu s sodno prakso, navedeno v uvodni izjavi 43, pravna ureditev, ki se uporablja za gospodarske subjekte, ne zadostuje za izključitev obstoja gospodarske dejavnosti v smislu člena 107 PDEU. |
| --- | --- |

(49)

Poleg tega navedba, da naj bi velika pomorska pristanišča ustrezala merilom iz člena 4(5) Šeste direktive o DDV (26), ki jih je Sodišče proučilo v zadevi C-276/97, v tem primeru ni upoštevna. Navedeni člen direktive o DDV določa, da se „[d]ržavni, regionalni in lokalni organi ter druge osebe javnega prava [...] ne štejejo za davčne zavezance v zvezi z dejavnostmi ali transakcijami, ki jih opravljajo kot organi oblasti, tudi če pobirajo dajatve, pristojbine, prispevke ali plačila v zvezi s temi dejavnostmi ali transakcijami“, Sodišče pa meni, da „so dejavnosti, ki jih subjekti opravljajo kot organi oblasti v smislu prvega odstavka člena 4(5) Šeste direktive, tiste, ki jih osebe javnega prava izvajajo v okviru posebne pravne ureditve“ (27). Čeprav je mogoče upoštevati, da pristanišča delujejo v okviru posebne pravne ureditve, zaradi te značilnosti same po sebi še ne prenehajo biti zavezanci za DDV (28). Uveljavljanje oprostitve nikakor ne zanika gospodarske narave izvajanih dejavnosti, temveč potrjuje, da so izvajane dejavnosti gospodarske, saj ima oprostitev (ki neposredno vpliva na to, ali je oseba davčni zavezanec) smisel samo, če so dejavnosti gospodarske (29). Predvsem je sodišče to merilo (opravljanje dejavnosti v okviru posebne pravne ureditve javnih organov) razvilo v zvezi s členom 4(5) direktive o DDV, v zakonodaji o državni pomoči pa nima ustreznice. Ravno nasprotno, v skladu s sodno prakso, navedeno v uvodni izjavi 43, pravna ureditev, ki se uporablja za gospodarske subjekte, ne zadostuje za izključitev obstoja gospodarske dejavnosti v smislu člena 107 PDEU.

26

27

28

29

| (50) | Tudi to, ali pristanišča delujejo na povsem komercialni podlagi ustvarjanja čim večjega dobička ali ne, ali dajejo prednost javnemu interesu pred donosnostjo naložb ali ne, ali so pridobitna ali ne in ali dosledno reinvestirajo dobiček ali ne, ne zadostuje za izključitev gospodarske narave dejavnosti, ki vključuje ponujanje blaga ali storitev na trgu (30). Komisija poleg tega opozarja, da nekatera francoska pristanišča ustvarjajo dobiček, izplačujejo dividende državi (31) in torej ne reinvestirajo dosledno svojega dobička v infrastrukturo. |
| --- | --- |

(50)

Tudi to, ali pristanišča delujejo na povsem komercialni podlagi ustvarjanja čim večjega dobička ali ne, ali dajejo prednost javnemu interesu pred donosnostjo naložb ali ne, ali so pridobitna ali ne in ali dosledno reinvestirajo dobiček ali ne, ne zadostuje za izključitev gospodarske narave dejavnosti, ki vključuje ponujanje blaga ali storitev na trgu (30). Komisija poleg tega opozarja, da nekatera francoska pristanišča ustvarjajo dobiček, izplačujejo dividende državi (31) in torej ne reinvestirajo dosledno svojega dobička v infrastrukturo.

30

31

| (51) | Nazadnje, argument francoskih organov, da PDEU vsebuje poseben člen (člen 93) za obravnavo državne pomoči na področju prometa, zgolj potrjuje, da so dejavnosti prometa gospodarske dejavnosti (sicer ne bi šlo za državno pomoč). |
| --- | --- |

(51)

Nazadnje, argument francoskih organov, da PDEU vsebuje poseben člen (člen 93) za obravnavo državne pomoči na področju prometa, zgolj potrjuje, da so dejavnosti prometa gospodarske dejavnosti (sicer ne bi šlo za državno pomoč).

5.1.1.2   O dostopu do pristaniške infrastrukture na splošno

O dostopu do pristaniške infrastrukture na splošno

| (52) | Kar zadeva natančneje storitve, ki jih pristanišča ponujajo za plačilo pristaniških pristojbin, to, da je struktura pristaniških pristojbin opredeljena na nacionalni ravni in da dajatve odobri javni organ, samo po sebi ne zadostuje, da bi bila tem storitvam odvzeta gospodarska narava (32). V zadevi C-343/95, ki jo je navedlo veliko pristanišče Le Havre, je Sodišče upoštevalo predvsem naravo izvajanih dejavnosti za opredelitev njihove gospodarske narave (glej točki 18 in 23), dodatno pa odobritev tarif na nacionalni ravni. Poleg tega so pristanišča v skladu s francoskim zakonikom o prometu (33) sama odgovorna za določitev tarif. |
| --- | --- |

(52)

Kar zadeva natančneje storitve, ki jih pristanišča ponujajo za plačilo pristaniških pristojbin, to, da je struktura pristaniških pristojbin opredeljena na nacionalni ravni in da dajatve odobri javni organ, samo po sebi ne zadostuje, da bi bila tem storitvam odvzeta gospodarska narava (32). V zadevi C-343/95, ki jo je navedlo veliko pristanišče Le Havre, je Sodišče upoštevalo predvsem naravo izvajanih dejavnosti za opredelitev njihove gospodarske narave (glej točki 18 in 23), dodatno pa odobritev tarif na nacionalni ravni. Poleg tega so pristanišča v skladu s francoskim zakonikom o prometu (33) sama odgovorna za določitev tarif.

32

33

| (53) | Kar zadeva sklicevanje velikega pomorskega pristanišča Le Havre na Sklep Komisije z dne 20. oktobra 2004 v zadevi N 520/200[3] (***), Komisija navaja, da se je njena praksa odločanja od leta 2004 razvila v povezavi s sodno prakso Sodišča. Gradnja in vzdrževanje infrastrukture za dostop do pristanišč se, kadar to infrastrukturo lahko brez razlikovanja in brezplačno uporabljajo vsi uporabniki, normalno štejeta za splošna ukrepa, ki ju krije država v okviru svoje odgovornosti na področju razvoja pomorskega prometa. Razen če nekatere posebnosti zadeve zahtevajo drugačno ugotovitev, Komisija načeloma meni, da infrastruktura za dostop, ki se nahaja zunaj pristanišča, koristi pomorski skupnosti v celoti in da njeno javno financiranje ni državna pomoč. Nasprotno se za javno financiranje infrastrukture za dostop znotraj pristanišča načeloma predpostavlja, da konkretno koristi pri upravljanju pristanišča samega in pomeni državno pomoč (34). |
| --- | --- |

(53)

Kar zadeva sklicevanje velikega pomorskega pristanišča Le Havre na Sklep Komisije z dne 20. oktobra 2004 v zadevi N 520/200[3] (***), Komisija navaja, da se je njena praksa odločanja od leta 2004 razvila v povezavi s sodno prakso Sodišča. Gradnja in vzdrževanje infrastrukture za dostop do pristanišč se, kadar to infrastrukturo lahko brez razlikovanja in brezplačno uporabljajo vsi uporabniki, normalno štejeta za splošna ukrepa, ki ju krije država v okviru svoje odgovornosti na področju razvoja pomorskega prometa. Razen če nekatere posebnosti zadeve zahtevajo drugačno ugotovitev, Komisija načeloma meni, da infrastruktura za dostop, ki se nahaja zunaj pristanišča, koristi pomorski skupnosti v celoti in da njeno javno financiranje ni državna pomoč. Nasprotno se za javno financiranje infrastrukture za dostop znotraj pristanišča načeloma predpostavlja, da konkretno koristi pri upravljanju pristanišča samega in pomeni državno pomoč (34).

34

5.1.1.3   Dajanje posebnih zemljišč in infrastrukture na voljo podjetjem za plačilo

Dajanje posebnih zemljišč in infrastrukture na voljo podjetjem za plačilo

| (54) | Iz Sklepa Komisije v zadevi SA.36346 (35), navedenega v točki 17(f) obvestila z dne 19. julija 2016, ne izhaja, da upravljanje ali razvoj pristaniškega prostora in posebej oddajanje v najem ali dajanje na voljo posebnih zemljišč in infrastrukture za plačilo ni gospodarska dejavnost. Zadeva SA.36346 se je namreč nanašala na podporo oživitvi javnih zemljišč, in ne na oddajanje zemljišč v najem za plačilo. |
| --- | --- |

(54)

Iz Sklepa Komisije v zadevi SA.36346 (35), navedenega v točki 17(f) obvestila z dne 19. julija 2016, ne izhaja, da upravljanje ali razvoj pristaniškega prostora in posebej oddajanje v najem ali dajanje na voljo posebnih zemljišč in infrastrukture za plačilo ni gospodarska dejavnost. Zadeva SA.36346 se je namreč nanašala na podporo oživitvi javnih zemljišč, in ne na oddajanje zemljišč v najem za plačilo.

35

| (55) | Na splošno oddajanje javnega prostora v najem za plačilo pomeni gospodarsko dejavnost, zlasti kadar pogodbeni partner pristanišča strankam zagotavlja pristaniške storitve (36). Poleg tega je francoska uprava sama že izrazila mnenje, da bi morali biti prihodki od oddajanja zemljišča v najem (državne dajatve) predmet davka od dohodkov pravnih oseb že v skladu z nacionalnim pravom (37). Iz pripomb k davčni zakonodaji, ki jih je objavila generalna direkcija za javne finance (uradna doktrina francoske davčne uprave) (38), izhaja tudi, da so koncesijske dajatve za celotno pristanišče ali del pristanišča (na primer koncesija za javno opremo) predmet DDV, kar je še en pokazatelj njihove gospodarske narave. |
| --- | --- |

(55)

Na splošno oddajanje javnega prostora v najem za plačilo pomeni gospodarsko dejavnost, zlasti kadar pogodbeni partner pristanišča strankam zagotavlja pristaniške storitve (36). Poleg tega je francoska uprava sama že izrazila mnenje, da bi morali biti prihodki od oddajanja zemljišča v najem (državne dajatve) predmet davka od dohodkov pravnih oseb že v skladu z nacionalnim pravom (37). Iz pripomb k davčni zakonodaji, ki jih je objavila generalna direkcija za javne finance (uradna doktrina francoske davčne uprave) (38), izhaja tudi, da so koncesijske dajatve za celotno pristanišče ali del pristanišča (na primer koncesija za javno opremo) predmet DDV, kar je še en pokazatelj njihove gospodarske narave.

36

37

38

5.1.1.4   Dejavnosti poglabljanja dna

Dejavnosti poglabljanja dna

| (56) | Gradnja in vzdrževanje infrastrukture za dostop do pristanišč, med drugim poglabljanje dna rek, dostopnih poti in kanalov, se, kadar to infrastrukturo lahko brez razlikovanja in brezplačno uporabljajo vsi uporabniki, normalno štejeta za splošna ukrepa, ki ju krije država v okviru svoje odgovornosti na področju razvoja pomorskega prometa. Komisija načeloma razlikuje med položajema, ko se infrastruktura za dostop nahaja znotraj ali zunaj pristanišča in je dostopna širši javnosti. Razen če nekatere posebnosti zadeve zahtevajo drugačno ugotovitev, Komisija načeloma meni, da infrastruktura za dostop, ki se nahaja zunaj pristanišča, koristi pomorski skupnosti v celoti in da njeno javno financiranje ni državna pomoč. Nasprotno se za javno financiranje infrastrukture za dostop znotraj pristanišča načeloma predpostavlja, da konkretno koristi pri upravljanju pristanišča samega in pomeni državno pomoč (39). |
| --- | --- |

(56)

Gradnja in vzdrževanje infrastrukture za dostop do pristanišč, med drugim poglabljanje dna rek, dostopnih poti in kanalov, se, kadar to infrastrukturo lahko brez razlikovanja in brezplačno uporabljajo vsi uporabniki, normalno štejeta za splošna ukrepa, ki ju krije država v okviru svoje odgovornosti na področju razvoja pomorskega prometa. Komisija načeloma razlikuje med položajema, ko se infrastruktura za dostop nahaja znotraj ali zunaj pristanišča in je dostopna širši javnosti. Razen če nekatere posebnosti zadeve zahtevajo drugačno ugotovitev, Komisija načeloma meni, da infrastruktura za dostop, ki se nahaja zunaj pristanišča, koristi pomorski skupnosti v celoti in da njeno javno financiranje ni državna pomoč. Nasprotno se za javno financiranje infrastrukture za dostop znotraj pristanišča načeloma predpostavlja, da konkretno koristi pri upravljanju pristanišča samega in pomeni državno pomoč (39).

39

| (57) | Komisija je na primer navedla, da je poglabljanje dna v estuariju, ki naj bi izboljšalo dostop do reke in koristilo brez razlikovanja vsem gospodarskim subjektom v estuariju in ob notranjih plovnih poteh, splošni ukrep, ki koristi pomorski skupnosti v celoti. Komisija je torej v navedeni zadevi menila, da poglabljanje dna ne pomeni gospodarske dejavnosti (40). |
| --- | --- |

(57)

Komisija je na primer navedla, da je poglabljanje dna v estuariju, ki naj bi izboljšalo dostop do reke in koristilo brez razlikovanja vsem gospodarskim subjektom v estuariju in ob notranjih plovnih poteh, splošni ukrep, ki koristi pomorski skupnosti v celoti. Komisija je torej v navedeni zadevi menila, da poglabljanje dna ne pomeni gospodarske dejavnosti (40).

40

5.1.1.5   Pomožne ali glavne gospodarske dejavnosti

Pomožne ali glavne gospodarske dejavnosti

| (58) | Dejstvo, da so gospodarske dejavnosti subjekta manjšinske ali obrobne glede na negospodarske dejavnosti, načeloma ne omogoča, da bi se te gospodarske dejavnosti izognile uporabi pravil o državni pomoči. |
| --- | --- |

(58)

Dejstvo, da so gospodarske dejavnosti subjekta manjšinske ali obrobne glede na negospodarske dejavnosti, načeloma ne omogoča, da bi se te gospodarske dejavnosti izognile uporabi pravil o državni pomoči.

| (59) | Poleg tega, ne da bi bilo treba za vsako pristanišče posebej ovrednotiti delež različnih gospodarskih dejavnosti, iz zgornjih preudarkov izhaja, da je precejšen del dejavnosti, ki jih nekatere zainteresirane strani in francoski organi štejejo za negospodarske, gospodarskih. Poleg tega pristaniške pristojbine in koncesijske dajatve predstavljajo veliko večino prihodkov velikih pomorskih pristanišč (41) in znatno prispevajo k temu, da pristanišča ustvarjajo pozitivno davčno osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega, ne da bi bilo treba za vsako pristanišče posebej ovrednotiti delež različnih gospodarskih dejavnosti, iz zgornjih preudarkov izhaja, da je precejšen del dejavnosti, ki jih nekatere zainteresirane strani in francoski organi štejejo za negospodarske, gospodarskih. Poleg tega pristaniške pristojbine in koncesijske dajatve predstavljajo veliko večino prihodkov velikih pomorskih pristanišč (41) in znatno prispevajo k temu, da pristanišča ustvarjajo pozitivno davčno osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb.

41

| (60) | Nazadnje, Komisija se strinja, da se lahko celotno financiranje infrastrukture izključi iz področja uporabe pravil o državni pomoči, kadar se ta infrastruktura uporablja skoraj izključno za negospodarsko dejavnost in je gospodarska uporaba dejansko samo pomožna (42). Vendar to, da pristanišča na ozemlju, na katerem se nahajajo, izvajajo negospodarske dejavnosti, ne pomeni, da je pristaniška infrastruktura sama uporabljena skoraj izključno za negospodarsko dejavnost niti da so gospodarske dejavnosti pomožne glede na negospodarske. |
| --- | --- |

(60)

Nazadnje, Komisija se strinja, da se lahko celotno financiranje infrastrukture izključi iz področja uporabe pravil o državni pomoči, kadar se ta infrastruktura uporablja skoraj izključno za negospodarsko dejavnost in je gospodarska uporaba dejansko samo pomožna (42). Vendar to, da pristanišča na ozemlju, na katerem se nahajajo, izvajajo negospodarske dejavnosti, ne pomeni, da je pristaniška infrastruktura sama uporabljena skoraj izključno za negospodarsko dejavnost niti da so gospodarske dejavnosti pomožne glede na negospodarske.

42

5.1.1.6   Sklepne ugotovitve

Sklepne ugotovitve

| (61) | Avtonomna pristanišča (ki so večinoma postala velika pomorska pristanišča, razen med drugim avtonomnih rečnih pristanišč Pariz in Strasbourg), pomorske trgovinske zbornice, gospodarske zbornice, ki upravljajo pristaniške objekte, občine koncesionarji javne opreme v lasti države v pomorskih pristaniščih in podjetja, ki lahko namesto njih upravljajo to opremo, ki neposredno upravljajo infrastrukturo ali zagotavljajo storitve v pristanišču, so, kar zadeva njihove gospodarske dejavnosti – med drugim tiste iz uvodne izjave 45 – „podjetja“ v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(61)

Avtonomna pristanišča (ki so večinoma postala velika pomorska pristanišča, razen med drugim avtonomnih rečnih pristanišč Pariz in Strasbourg), pomorske trgovinske zbornice, gospodarske zbornice, ki upravljajo pristaniške objekte, občine koncesionarji javne opreme v lasti države v pomorskih pristaniščih in podjetja, ki lahko namesto njih upravljajo to opremo, ki neposredno upravljajo infrastrukturo ali zagotavljajo storitve v pristanišču, so, kar zadeva njihove gospodarske dejavnosti – med drugim tiste iz uvodne izjave 45 – „podjetja“ v smislu člena 107(1) PDEU.

5.1.2   Državna sredstva in pripisljivost ukrepa državi

Državna sredstva in pripisljivost ukrepa državi

| (62) | V skladu s členom 107(1) PDEU lahko državno pomoč pomenijo samo ukrepi, ki jih odobri država ali ki so odobreni iz državnih sredstev. V skladu z ustaljeno sodno prakso odpoved sredstvom, ki bi morala načeloma biti nakazana v državni proračun, pomeni transfer državnih sredstev v smislu navedene določbe (43). |
| --- | --- |

(62)

V skladu s členom 107(1) PDEU lahko državno pomoč pomenijo samo ukrepi, ki jih odobri država ali ki so odobreni iz državnih sredstev. V skladu z ustaljeno sodno prakso odpoved sredstvom, ki bi morala načeloma biti nakazana v državni proračun, pomeni transfer državnih sredstev v smislu navedene določbe (43).

43

| (63) | Z davčno oprostitvijo, od katere imajo korist upravljavci francoskih pristanišč, se francoska država odpoveduje davčnim prihodkom, zaradi česar ta oprostitev pomeni transfer državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU. Ker ta davčna oprostitev izhaja iz vrste ministrskih sklepov, je tudi pripisljiva Franciji. |
| --- | --- |

(63)

Z davčno oprostitvijo, od katere imajo korist upravljavci francoskih pristanišč, se francoska država odpoveduje davčnim prihodkom, zaradi česar ta oprostitev pomeni transfer državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU. Ker ta davčna oprostitev izhaja iz vrste ministrskih sklepov, je tudi pripisljiva Franciji.

5.1.3   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (64) | Da bi zadevni ukrep pomenil državno pomoč, mora za upravičenca pomeniti finančno prednost. Pojem prednosti ne obsega samo koristi, ampak tudi posredovanja, ki v različnih oblikah blažijo stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja (44). |
| --- | --- |

(64)

Da bi zadevni ukrep pomenil državno pomoč, mora za upravičenca pomeniti finančno prednost. Pojem prednosti ne obsega samo koristi, ampak tudi posredovanja, ki v različnih oblikah blažijo stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja (44).

44

| (65) | Kot je poudarjeno zgoraj, bi morali biti „avtonomna pristanišča, pomorske trgovinske zbornice, gospodarske zbornice, ki upravljajo pristaniške objekte, občine koncesionarji javne opreme v lasti države v pomorskih pristaniščih in podjetja, ki lahko namesto njih upravljajo to opremo,“ (45) zaradi svojih gospodarskih dejavnosti zavezanci za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, vendar so ga oproščeni. Zato tem subjektom ni treba plačevati stroškov davka od dohodkov pravnih oseb, ki jih imajo običajno francoska podjetja v zvezi s svojimi gospodarskimi dejavnostmi. Torej imajo gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(65)

Kot je poudarjeno zgoraj, bi morali biti „avtonomna pristanišča, pomorske trgovinske zbornice, gospodarske zbornice, ki upravljajo pristaniške objekte, občine koncesionarji javne opreme v lasti države v pomorskih pristaniščih in podjetja, ki lahko namesto njih upravljajo to opremo,“ (45) zaradi svojih gospodarskih dejavnosti zavezanci za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, vendar so ga oproščeni. Zato tem subjektom ni treba plačevati stroškov davka od dohodkov pravnih oseb, ki jih imajo običajno francoska podjetja v zvezi s svojimi gospodarskimi dejavnostmi. Torej imajo gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

45

| (66) | Poleg tega trditev, da je oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb nadomestilo za dodatne stroške, ki izhajajo iz nalog splošnega pomena, ki so jih javni organi prenesli na pristanišča, ne postavlja pod vprašaj opredelitve prednosti, razen če bi bil na eni strani znesek prednosti, ki izhaja iz oprostitve davka, dejansko namenjen nadomestilu za dodatne stroške v zvezi z nalogami splošnega pomena, in če bi bil na drugi strani ta znesek omejen na neto strošek v zvezi z opravljanjem teh nalog (brez prekomernega nadomestila) (46). V obravnavanem primeru ni tako. Nobena določba notranjega prava ne vzpostavlja povezave med oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb in morebitnimi nalogami javne službe, prenesenimi na pristanišča (47). Notranje pravo poleg tega ne zagotavlja, da bi bilo nadomestilo (tj. znesek neplačanega davka od dohodkov pravnih oseb) omejeno na tisto, karje potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe. Oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, katere znesek je sorazmeren z ustvarjenim dobičkom, ni omejena in lahko torej pomeni prednost, ki nima nič skupnega z dodatnimi stroški, ki izhajajo iz obveznosti javne službe. Nazadnje, trditev velikega pomorskega pristanišča Dunkerque, da strošek nalog javne službe dosledno presega teoretično obračunani davek od dohodkov pravnih oseb, ni podprta z nobenimi podatki in nobenimi zgodovinskimi dejstvi; ker ni pravnega jamstva (ki bi veljalo tudi za prihodnost), da ne bi bilo prekomernega nadomestila, tudi če bi bila ta trditev preverjena za preteklost, to ne zadostuje za izpolnitev pogoja, da ni prekomernega nadomestila. |
| --- | --- |

(66)

Poleg tega trditev, da je oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb nadomestilo za dodatne stroške, ki izhajajo iz nalog splošnega pomena, ki so jih javni organi prenesli na pristanišča, ne postavlja pod vprašaj opredelitve prednosti, razen če bi bil na eni strani znesek prednosti, ki izhaja iz oprostitve davka, dejansko namenjen nadomestilu za dodatne stroške v zvezi z nalogami splošnega pomena, in če bi bil na drugi strani ta znesek omejen na neto strošek v zvezi z opravljanjem teh nalog (brez prekomernega nadomestila) (46). V obravnavanem primeru ni tako. Nobena določba notranjega prava ne vzpostavlja povezave med oprostitvijo davka od dohodkov pravnih oseb in morebitnimi nalogami javne službe, prenesenimi na pristanišča (47). Notranje pravo poleg tega ne zagotavlja, da bi bilo nadomestilo (tj. znesek neplačanega davka od dohodkov pravnih oseb) omejeno na tisto, karje potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe. Oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, katere znesek je sorazmeren z ustvarjenim dobičkom, ni omejena in lahko torej pomeni prednost, ki nima nič skupnega z dodatnimi stroški, ki izhajajo iz obveznosti javne službe. Nazadnje, trditev velikega pomorskega pristanišča Dunkerque, da strošek nalog javne službe dosledno presega teoretično obračunani davek od dohodkov pravnih oseb, ni podprta z nobenimi podatki in nobenimi zgodovinskimi dejstvi; ker ni pravnega jamstva (ki bi veljalo tudi za prihodnost), da ne bi bilo prekomernega nadomestila, tudi če bi bila ta trditev preverjena za preteklost, to ne zadostuje za izpolnitev pogoja, da ni prekomernega nadomestila.

46

47

5.1.4   Selektivnost

Selektivnost

| (67) | Da se ukrep šteje za državno pomoč, mora biti selektiven, tj. prednost mora dajati določenim podjetjem ali proizvodnji v smislu člena 107(1) PDEU (48). |
| --- | --- |

(67)

Da se ukrep šteje za državno pomoč, mora biti selektiven, tj. prednost mora dajati določenim podjetjem ali proizvodnji v smislu člena 107(1) PDEU (48).

48

| (68) | V skladu z ustaljeno sodno prakso (49) presoja materialne selektivnosti davčnega ukrepa, ki zmanjšuje stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja, vključuje tri faze: najprej je treba določiti skupno ali „običajno“ davčno ureditev (imenovano „referenčni sistem“), ki se uporablja v državi članici. Nato je treba ugotoviti, ali zadevni ukrep odstopa od referenčnega sistema, ker uvaja razlikovanja med gospodarskimi subjekti, ki so glede na cilj tega sistema v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. V takem primeru je davčni ukrep a priori selektiven. V tretji fazi je treba ugotoviti, ali je ukrep odstopanja utemeljen z naravo ali splošno shemo referenčnega sistema. Kar zadeva to tretjo fazo, mora država članica dokazati, da različna davčna obravnava izhaja neposredno iz temeljnih ali usmerjevalnih načel davčnega sistema (50), opredeljenih kot referenčni sistem. |
| --- | --- |

(68)

V skladu z ustaljeno sodno prakso (49) presoja materialne selektivnosti davčnega ukrepa, ki zmanjšuje stroške, ki običajno bremenijo proračun podjetja, vključuje tri faze: najprej je treba določiti skupno ali „običajno“ davčno ureditev (imenovano „referenčni sistem“), ki se uporablja v državi članici. Nato je treba ugotoviti, ali zadevni ukrep odstopa od referenčnega sistema, ker uvaja razlikovanja med gospodarskimi subjekti, ki so glede na cilj tega sistema v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. V takem primeru je davčni ukrep a priori selektiven. V tretji fazi je treba ugotoviti, ali je ukrep odstopanja utemeljen z naravo ali splošno shemo referenčnega sistema. Kar zadeva to tretjo fazo, mora država članica dokazati, da različna davčna obravnava izhaja neposredno iz temeljnih ali usmerjevalnih načel davčnega sistema (50), opredeljenih kot referenčni sistem.

49

a priori

50

Referenčni sistem

Referenčni sistem

| (69) | Referenčni sistem je francoski davek od dohodkov pravnih oseb, ki se načeloma plačuje od dobička ali dohodka, ki ga ustvarijo družbe ali druge pravne osebe (člen 205 CGI). V skladu s določbami člena 206(1) in člena 1654 CGI so pravne osebe zasebnega ali javnega prava, ki upravljajo podjetje ali se ukvarjajo s pridobitnimi dejavnostmi, zavezane za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb. V skladu z določbami člena 165 priloge 4 k CGI so javna podjetja industrijske ali trgovinske narave zavezana za plačilo vseh neposrednih davkov in podobnih dajatvev, ki se uporabljajo za podobna zasebna podjetja. Člen 167 priloge 4 k CGI določa, da se navedene določbe uporabljajo zlasti za gospodarske zbornice in avtonomna pristanišča. Ne francoski organi ne tretje zainteresirane strani niso predložili pripomb o tem po sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(69)

Referenčni sistem je francoski davek od dohodkov pravnih oseb, ki se načeloma plačuje od dobička ali dohodka, ki ga ustvarijo družbe ali druge pravne osebe (člen 205 CGI). V skladu s določbami člena 206(1) in člena 1654 CGI so pravne osebe zasebnega ali javnega prava, ki upravljajo podjetje ali se ukvarjajo s pridobitnimi dejavnostmi, zavezane za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb. V skladu z določbami člena 165 priloge 4 k CGI so javna podjetja industrijske ali trgovinske narave zavezana za plačilo vseh neposrednih davkov in podobnih dajatvev, ki se uporabljajo za podobna zasebna podjetja. Člen 167 priloge 4 k CGI določa, da se navedene določbe uporabljajo zlasti za gospodarske zbornice in avtonomna pristanišča. Ne francoski organi ne tretje zainteresirane strani niso predložili pripomb o tem po sklepu o začetku postopka.

Odstopanje od referenčnega sistema

Odstopanje od referenčnega sistema

| (70) | V skladu z zgoraj navedenima ministrskima sklepoma iz let 1942 in 1943 so „avtonomna pristanišča, pomorske trgovinske zbornice, gospodarske zbornice, ki upravljajo pristaniške objekte, občine koncesionarji javne opreme v lasti države v pomorskih pristaniščih in podjetja, ki lahko namesto njih upravljajo to opremo,“ oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb. V nasprotju s trditvami nekaterih francoskih pristanišč oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, ki koristi pristaniščem, torej ne izhaja iz splošnih določb CGI (med drugim člena 165 priloge 4 k CGI) in nepridobitne narave pristaniške dejavnosti, temveč iz ministrskih sklepov iz let 1942 in 1943, ki izrecno odstopata od teh splošnih določb in implicitno štejeta, da pristanišča opravljajo pridobitne dejavnosti (51). To potrjuje sklep državnega sveta, ki ga navajajo zainteresirane strani (52). |
| --- | --- |

(70)

V skladu z zgoraj navedenima ministrskima sklepoma iz let 1942 in 1943 so „avtonomna pristanišča, pomorske trgovinske zbornice, gospodarske zbornice, ki upravljajo pristaniške objekte, občine koncesionarji javne opreme v lasti države v pomorskih pristaniščih in podjetja, ki lahko namesto njih upravljajo to opremo,“ oproščeni davka od dohodkov pravnih oseb. V nasprotju s trditvami nekaterih francoskih pristanišč oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb, ki koristi pristaniščem, torej ne izhaja iz splošnih določb CGI (med drugim člena 165 priloge 4 k CGI) in nepridobitne narave pristaniške dejavnosti, temveč iz ministrskih sklepov iz let 1942 in 1943, ki izrecno odstopata od teh splošnih določb in implicitno štejeta, da pristanišča opravljajo pridobitne dejavnosti (51). To potrjuje sklep državnega sveta, ki ga navajajo zainteresirane strani (52).

51

52

| (71) | Vendar so glede na cilj referenčnega sistema, in sicer obdavčitev dobička družb in drugih pravnih oseb, subjekti, na katere se nanašata ministrska sklepa iz let 1942 in 1943, v dejanskem in pravnem položaju, ki je primerljiv s položajem drugih družb ali pravnih oseb, zavezanih temu davku, kolikor vsa ta podjetja ustvarjajo dobičke. Zadevna oprostitev torej pomeni odstopanje od pravil, ki jih vzpostavlja referenčni davčni sistem. |
| --- | --- |

(71)

Vendar so glede na cilj referenčnega sistema, in sicer obdavčitev dobička družb in drugih pravnih oseb, subjekti, na katere se nanašata ministrska sklepa iz let 1942 in 1943, v dejanskem in pravnem položaju, ki je primerljiv s položajem drugih družb ali pravnih oseb, zavezanih temu davku, kolikor vsa ta podjetja ustvarjajo dobičke. Zadevna oprostitev torej pomeni odstopanje od pravil, ki jih vzpostavlja referenčni davčni sistem.

| (72) | Komisija zato meni, da je davčna oprostitev v korist zgoraj navedenih subjektov prima facie selektivna. |
| --- | --- |

(72)

Komisija zato meni, da je davčna oprostitev v korist zgoraj navedenih subjektov prima facie selektivna.

prima facie

| (73) | Dejstvo, da se ukrep nanaša na vsa francoska pristanišča – če se predpostavlja, da je dokazano (53) –, te ugotovitve ne postavlja pod vprašaj. Obravnavani ukrep v resnici ni splošen glede na referenčni sistem, saj se uporablja samo za nekatera podjetja (upravljavce pristanišč), ki pa so v dejanskem in pravnem položaju, ki je primerljiv s položajem drugih družb ali pravnih oseb, zavezanih za plačilo tega davka, tj. vseh podjetij, ki ustvarjajo dobiček. Ukrep bi bil splošen samo, če bi upoštevali referenčni sistem, omejen na pristanišča (referenčni sistem, oblikovan z ministrskima sklepoma iz let 1942 in 1943), zgoraj pa je bilo dokazano, da so referenčni sistem splošne določbe o davku od dohodkov pravnih oseb, za plačilo katerega so zavezana podjetja iz vseh sektorjev. |
| --- | --- |

(73)

Dejstvo, da se ukrep nanaša na vsa francoska pristanišča – če se predpostavlja, da je dokazano (53) –, te ugotovitve ne postavlja pod vprašaj. Obravnavani ukrep v resnici ni splošen glede na referenčni sistem, saj se uporablja samo za nekatera podjetja (upravljavce pristanišč), ki pa so v dejanskem in pravnem položaju, ki je primerljiv s položajem drugih družb ali pravnih oseb, zavezanih za plačilo tega davka, tj. vseh podjetij, ki ustvarjajo dobiček. Ukrep bi bil splošen samo, če bi upoštevali referenčni sistem, omejen na pristanišča (referenčni sistem, oblikovan z ministrskima sklepoma iz let 1942 in 1943), zgoraj pa je bilo dokazano, da so referenčni sistem splošne določbe o davku od dohodkov pravnih oseb, za plačilo katerega so zavezana podjetja iz vseh sektorjev.

53

| (74) | Poleg tega glede na cilj referenčnega sistema, in sicer da se ves dobiček, ki ga ustvarijo pravne osebe, obdavči z davkom od dohodkov, značilnosti, kot jih navajajo francoski organi in zainteresirane strani (naloge, naložene pristaniščem v podporo drugim podjetjem, posebne storitve, uporaba s strani gospodarskih zbornic, neobstoj konkurence, financiranje iz pristaniških pristojbin in uveljavljanje pravi javnih organov), niso upoštevne za ugotovitev, da obstaja drugačen dejanski in pravni položaj. Čeprav je mogoče s temi okoliščinami, če je to ustrezno, pojasniti, da imajo upravljavci pristanišč, odgovorni za naloge splošnega pomena, manjšo dobičkonosnost in torej manjši obdavčljivi dobiček, z njimi ni mogoče utemeljiti oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb za ustvarjeni dobiček, kljub stroškom v zvezi s temi nalogami splošnega pomena. |
| --- | --- |

(74)

Poleg tega glede na cilj referenčnega sistema, in sicer da se ves dobiček, ki ga ustvarijo pravne osebe, obdavči z davkom od dohodkov, značilnosti, kot jih navajajo francoski organi in zainteresirane strani (naloge, naložene pristaniščem v podporo drugim podjetjem, posebne storitve, uporaba s strani gospodarskih zbornic, neobstoj konkurence, financiranje iz pristaniških pristojbin in uveljavljanje pravi javnih organov), niso upoštevne za ugotovitev, da obstaja drugačen dejanski in pravni položaj. Čeprav je mogoče s temi okoliščinami, če je to ustrezno, pojasniti, da imajo upravljavci pristanišč, odgovorni za naloge splošnega pomena, manjšo dobičkonosnost in torej manjši obdavčljivi dobiček, z njimi ni mogoče utemeljiti oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb za ustvarjeni dobiček, kljub stroškom v zvezi s temi nalogami splošnega pomena.

| (75) | Poleg tega je francoska uprava v zvezi z vlogo za vzpostavitev davčne ureditve odstopanja v korist avtonomnim službam turističnih pristanišč že priznala, da „evropska ureditev pravil o konkurenci izključuje, da bi bili lahko davčni ukrepi odstopanja odobreni v korist nekaterih dejavnosti“ (54). |
| --- | --- |

(75)

Poleg tega je francoska uprava v zvezi z vlogo za vzpostavitev davčne ureditve odstopanja v korist avtonomnim službam turističnih pristanišč že priznala, da „evropska ureditev pravil o konkurenci izključuje, da bi bili lahko davčni ukrepi odstopanja odobreni v korist nekaterih dejavnosti“ (54).

54

Utemeljitev glede na naravo in splošno shemo sistema

Utemeljitev glede na naravo in splošno shemo sistema

| (76) | Francoski organi navajajo, da je ukrep sestavni del francoskega davčnega sistema že več kot 70 let, vendar pretečeni čas ne more zadostovati za to, da bi se odstopanje od običajnih pravil tega sistema štelo za utemeljeno glede na naravo in splošno shemo sistema. S pretečenim časom pa je mogoče utemeljiti uporabo postopka za obstoječo pomoč (glej spodaj). Komisija poleg tega meni, da je logika obravnavanega referenčnega sistema obdavčitev dobička. Oprostitev davka, ki temelji zgolj na pripadnosti neki kategoriji podjetij ali ki je priznana samo nekaterim subjektom, ki jih opredeljuje zakon, pa s to logiko ni skladna. |
| --- | --- |

(76)

Francoski organi navajajo, da je ukrep sestavni del francoskega davčnega sistema že več kot 70 let, vendar pretečeni čas ne more zadostovati za to, da bi se odstopanje od običajnih pravil tega sistema štelo za utemeljeno glede na naravo in splošno shemo sistema. S pretečenim časom pa je mogoče utemeljiti uporabo postopka za obstoječo pomoč (glej spodaj). Komisija poleg tega meni, da je logika obravnavanega referenčnega sistema obdavčitev dobička. Oprostitev davka, ki temelji zgolj na pripadnosti neki kategoriji podjetij ali ki je priznana samo nekaterim subjektom, ki jih opredeljuje zakon, pa s to logiko ni skladna.

| (77) | Kar zadeva trditev nekaterih zainteresiranih strani, da obravnavani ukrep ne pomeni „hude kršitve načela enakosti“, Komisija poudarja, da to, da nek ukrep ne pomeni „hude kršitve načela enakosti“ v francoskem pravu, ne pomeni, da izhaja neposredno iz temeljnih ali usmerjevalnih načel referenčnega sistema ali je posledica mehanizmov, ki so lastni sistemu in ki so potrebni za njegovo delovanje in učinkovitost (***) (55), v smislu zakonodaje o državni pomoči. Kot izhaja iz sklepa ustavnega sveta (56), se torej pri presoji načela enakosti v francoskem pravu upoštevajo cilji ukrepa odstopanja, tj. cilji splošnega pomena zunaj davčnega sistema, ki jih ni mogoče upoštevati v fazi utemeljitve glede na naravo in splošno shemo davčnega sistema. Čeprav bi se lahkocilji zunaj sistema potencialno upoštevali v fazi presoje združljivosti pomoči, z njimi ni mogoče utemeljiti selektivnosti odstopanja niti zagotoviti dokaza o neobstoju državne pomoči. Poleg tega se sklep ustavnega sodišča, ki ga navajajo zainteresirane strani, ne nanaša na ministrske sklepe, s katerimi so pristanišča oproščena davka od dohodkov pravnih oseb, temveč na zakonodajno besedilo, s katerim so nekateri športni dogodki oproščeni davka, katerega logika je drugačna od logike davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(77)

Kar zadeva trditev nekaterih zainteresiranih strani, da obravnavani ukrep ne pomeni „hude kršitve načela enakosti“, Komisija poudarja, da to, da nek ukrep ne pomeni „hude kršitve načela enakosti“ v francoskem pravu, ne pomeni, da izhaja neposredno iz temeljnih ali usmerjevalnih načel referenčnega sistema ali je posledica mehanizmov, ki so lastni sistemu in ki so potrebni za njegovo delovanje in učinkovitost (***) (55), v smislu zakonodaje o državni pomoči. Kot izhaja iz sklepa ustavnega sveta (56), se torej pri presoji načela enakosti v francoskem pravu upoštevajo cilji ukrepa odstopanja, tj. cilji splošnega pomena zunaj davčnega sistema, ki jih ni mogoče upoštevati v fazi utemeljitve glede na naravo in splošno shemo davčnega sistema. Čeprav bi se lahkocilji zunaj sistema potencialno upoštevali v fazi presoje združljivosti pomoči, z njimi ni mogoče utemeljiti selektivnosti odstopanja niti zagotoviti dokaza o neobstoju državne pomoči. Poleg tega se sklep ustavnega sodišča, ki ga navajajo zainteresirane strani, ne nanaša na ministrske sklepe, s katerimi so pristanišča oproščena davka od dohodkov pravnih oseb, temveč na zakonodajno besedilo, s katerim so nekateri športni dogodki oproščeni davka, katerega logika je drugačna od logike davka od dohodkov pravnih oseb.

55

56

| (78) | Komisija zato meni, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb ni utemeljena glede na naravo in splošno shemo francoskega davčnega sistema. |
| --- | --- |

(78)

Komisija zato meni, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb ni utemeljena glede na naravo in splošno shemo francoskega davčnega sistema.

5.1.5   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (79) | Da bi se ukrep štel za državno pomoč, mora vplivati na trgovino med državami članicami Unije in izkrivljati konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljal. Ti dve merili sta tesno povezani. |
| --- | --- |

(79)

Da bi se ukrep štel za državno pomoč, mora vplivati na trgovino med državami članicami Unije in izkrivljati konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljal. Ti dve merili sta tesno povezani.

| (80) | Kot je Sodišče opozorilo med drugim v sodbi Eventech (57),






  „65. | [...] v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča pri opredelitvi nacionalnega ukrepa kot državne pomoči ni treba ugotavljati stvarnega vpliva pomoči na trgovino med državami članicami niti dejanskega izkrivljanja konkurence, ampak je treba le preučiti, ali ta pomoč lahko prizadene to trgovino in izkrivi konkurenco (sodba Libert in drugi, C-197/11 in C-203/11, EU:C:2013:288, točka 76 in navedena sodna praksa). |
| --- | --- | --- |

(80)

Kot je Sodišče opozorilo med drugim v sodbi Eventech (57),

57

„65.

[...] v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča pri opredelitvi nacionalnega ukrepa kot državne pomoči ni treba ugotavljati stvarnega vpliva pomoči na trgovino med državami članicami niti dejanskega izkrivljanja konkurence, ampak je treba le preučiti, ali ta pomoč lahko prizadene to trgovino in izkrivi konkurenco (sodba Libert in drugi, C-197/11 in C-203/11, EU:C:2013:288, točka 76 in navedena sodna praksa).

| 66. | Zlasti kadar pomoč države članice okrepi položaj nekaterih podjetij v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji v trgovini znotraj Skupnosti, se šteje, da pomoč vpliva na ta zadnja podjetja (glej v tem smislu sodbo Libert in drugi, EU:C:2013:288, točka 77 in navedena sodna praksa). |
| --- | --- |

66.

Zlasti kadar pomoč države članice okrepi položaj nekaterih podjetij v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji v trgovini znotraj Skupnosti, se šteje, da pomoč vpliva na ta zadnja podjetja (glej v tem smislu sodbo Libert in drugi, EU:C:2013:288, točka 77 in navedena sodna praksa).

| 67. | V zvezi s tem ni potrebno, da podjetje, ki je prejemnik pomoči, samo sodeluje v trgovini znotraj Skupnosti. Kadar namreč država članica dodeli pomoč podjetju, lahko s tem ohrani ali poveča njegovo notranjo dejavnost, tako da zmanjša možnosti podjetij s sedeži v drugih državah članicah, da vstopijo na trg te države članice (glej v tem smislu sodbo Libert in drugi, EU:C:2013:288, točka 78 in navedena sodna praksa). |
| --- | --- |

67.

V zvezi s tem ni potrebno, da podjetje, ki je prejemnik pomoči, samo sodeluje v trgovini znotraj Skupnosti. Kadar namreč država članica dodeli pomoč podjetju, lahko s tem ohrani ali poveča njegovo notranjo dejavnost, tako da zmanjša možnosti podjetij s sedeži v drugih državah članicah, da vstopijo na trg te države članice (glej v tem smislu sodbo Libert in drugi, EU:C:2013:288, točka 78 in navedena sodna praksa).

| 68. | Poleg tega v skladu s sodno prakso Sodišča ne obstaja prag ali odstotek, do katerega bi se lahko štelo, da trgovina med državami članicami ni prizadeta. Sorazmerno majhen obseg pomoči ali sorazmerna majhnost podjetja, ki prejme pomoč, namreč a priori ne izključujeta možnosti, da bi bila trgovina med državami članicami prizadeta (sodba Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, točka 81). |
| --- | --- |

68.

Poleg tega v skladu s sodno prakso Sodišča ne obstaja prag ali odstotek, do katerega bi se lahko štelo, da trgovina med državami članicami ni prizadeta. Sorazmerno majhen obseg pomoči ali sorazmerna majhnost podjetja, ki prejme pomoč, namreč a priori ne izključujeta možnosti, da bi bila trgovina med državami članicami prizadeta (sodba Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, točka 81).

a priori

| 69. | Zato pogoj, v skladu s katerim mora biti pomoč taka, da prizadene trgovino med državami članicami, ni odvisen od lokalne ali regionalne narave opravljenega prevoza ali pomena zadevnega področja dejavnosti (sodba Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415, točka 82).“ |
| --- | --- |

69.

Zato pogoj, v skladu s katerim mora biti pomoč taka, da prizadene trgovino med državami članicami, ni odvisen od lokalne ali regionalne narave opravljenega prevoza ali pomena zadevnega področja dejavnosti (sodba Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415, točka 82).“

| (81) | V sodbi Wam (58) je med drugim poudarilo naslednje:






  „53. | [...] okoliščina, da se je gospodarski sektor liberaliziral na ravni Skupnosti, [je] primerna za opredelitev dejanskega ali potencialnega vpliva pomoči na konkurenco in njunega učinka na trgovino med državami članicami (zgoraj navedena sodba Cassa di Risparmio di Firenze in drugi, točka 142 in navedena sodna praksa). |
| --- | --- | --- |

(81)

V sodbi Wam (58) je med drugim poudarilo naslednje:

58

„53.

[...] okoliščina, da se je gospodarski sektor liberaliziral na ravni Skupnosti, [je] primerna za opredelitev dejanskega ali potencialnega vpliva pomoči na konkurenco in njunega učinka na trgovino med državami članicami (zgoraj navedena sodba Cassa di Risparmio di Firenze in drugi, točka 142 in navedena sodna praksa).

| 54. | Glede pogoja izkrivljanja konkurence je treba spomniti, da pomoči, ki naj bi podjetju omogočile razbremenitev stroškov, ki jih sicer nosi v okviru izvajanja tekočih poslov ali splošnih dejavnosti, načeloma izkrivljajo pogoje konkurence (sodba z dne 19. septembra 2000 v zadevi Nemčija proti Komisiji, C-156/98, Recueil, str. I-6857, točka 30, in zgoraj navedena sodba Heiser, točka 55).“ |
| --- | --- |

54.

Glede pogoja izkrivljanja konkurence je treba spomniti, da pomoči, ki naj bi podjetju omogočile razbremenitev stroškov, ki jih sicer nosi v okviru izvajanja tekočih poslov ali splošnih dejavnosti, načeloma izkrivljajo pogoje konkurence (sodba z dne 19. septembra 2000 v zadevi Nemčija proti Komisiji, C-156/98, Recueil, str. I-6857, točka 30, in zgoraj navedena sodba Heiser, točka 55).“

| (82) | V obravnavanem primeru pa davčna ugodnost, ki jo imajo zadevna pristanišča, te razbremenjuje tekočih stroškov, ki bi jih morali običajno nositi. Daje jim prednost v primerjavi s francoskimi pristanišči in tujimi pristanišči Evropske unije, ki te ugodnosti nimajo. Zato lahko vpliva na trgovino znotraj Skupnosti in izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(82)

V obravnavanem primeru pa davčna ugodnost, ki jo imajo zadevna pristanišča, te razbremenjuje tekočih stroškov, ki bi jih morali običajno nositi. Daje jim prednost v primerjavi s francoskimi pristanišči in tujimi pristanišči Evropske unije, ki te ugodnosti nimajo. Zato lahko vpliva na trgovino znotraj Skupnosti in izkrivlja konkurenco.

| (83) | Konkurenca v sektorju pristanišč namreč obstaja ter jo še povečujejo narava in značilnosti prometa, zlasti pomorskega prometa in prometa po celinski plovnih poteh. Tudi če bi se lahko štelo, da imajo pristanišča pravni monopol pri ponujanju pristaniških storitev znotraj pristanišča, ki ga upravljajo, prometne storitve, ki jih ponujajo, vsaj nekoliko konkurirajo storitvam, ki jih ponujajo druga pristanišča ali ki so ponujene v njih ali ki jih ponujajo drugi ponudniki prevoza v Franciji (59) in v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(83)

Konkurenca v sektorju pristanišč namreč obstaja ter jo še povečujejo narava in značilnosti prometa, zlasti pomorskega prometa in prometa po celinski plovnih poteh. Tudi če bi se lahko štelo, da imajo pristanišča pravni monopol pri ponujanju pristaniških storitev znotraj pristanišča, ki ga upravljajo, prometne storitve, ki jih ponujajo, vsaj nekoliko konkurirajo storitvam, ki jih ponujajo druga pristanišča ali ki so ponujene v njih ali ki jih ponujajo drugi ponudniki prevoza v Franciji (59) in v drugih državah članicah.

59

| (84) | Tako so v okviru javnega posvetovanja zainteresiranih strani o osnutku uredbe na področju pristanišč „[v]se zainteresirane strani [...] poudarile potrebo po stabilnih in enakih konkurenčnih pogojih za konkurenco med pristanišči [...] v EU“ (60). Poleg tega pristanišča, zlasti notranja pristanišča in bolj na splošno promet po vodnih poteh, s katerimi tvorijo verigo, konkurirajo drugim oblikam prometa. Kolikor obstajajo ali bi lahko obstajale druge rešitve za dostavo blaga v čezmorske regije, bi lahko ukrep tudi pri pristaniščih, ki se nahajajo daleč od matične Francije, ali drugih evropskih pristaniščih povzročil izkrivljanje konkurence in vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(84)

Tako so v okviru javnega posvetovanja zainteresiranih strani o osnutku uredbe na področju pristanišč „[v]se zainteresirane strani [...] poudarile potrebo po stabilnih in enakih konkurenčnih pogojih za konkurenco med pristanišči [...] v EU“ (60). Poleg tega pristanišča, zlasti notranja pristanišča in bolj na splošno promet po vodnih poteh, s katerimi tvorijo verigo, konkurirajo drugim oblikam prometa. Kolikor obstajajo ali bi lahko obstajale druge rešitve za dostavo blaga v čezmorske regije, bi lahko ukrep tudi pri pristaniščih, ki se nahajajo daleč od matične Francije, ali drugih evropskih pristaniščih povzročil izkrivljanje konkurence in vplival na trgovino med državami članicami.

60

| (85) | Čeprav je res, da se privlačnost pristanišča meri z več parametri, med drugim s povezavami z zaledjem (61), tudi cena storitev, ki jih ponujajo pristanišča (pristaniške pristojbine in druge dajatve, ki jih plačujejo ladjarji), predstavlja element konkurenčnosti pristanišč (62). V nasprotju s trditvami francoskih organov in nekaterih zainteresiranih strani na podlagi dejstva, da je ta element bolj ali manj pomemben v primerjavi z drugimi elementi konkurenčnosti pristanišč, ni mogoče sklepati, da zadevni ukrep ne vpliva na konkurenco, ker bi lahko ta ukrep vplival na cene, ki jih oblikujejo pristanišča, in ob sicer enakih pogojih bi bila ta cena odločilna pri izbiri poti ali logistične rešitve za ladjarje, ki vključuje neko pristanišče, drugega pa ne. |
| --- | --- |

(85)

Čeprav je res, da se privlačnost pristanišča meri z več parametri, med drugim s povezavami z zaledjem (61), tudi cena storitev, ki jih ponujajo pristanišča (pristaniške pristojbine in druge dajatve, ki jih plačujejo ladjarji), predstavlja element konkurenčnosti pristanišč (62). V nasprotju s trditvami francoskih organov in nekaterih zainteresiranih strani na podlagi dejstva, da je ta element bolj ali manj pomemben v primerjavi z drugimi elementi konkurenčnosti pristanišč, ni mogoče sklepati, da zadevni ukrep ne vpliva na konkurenco, ker bi lahko ta ukrep vplival na cene, ki jih oblikujejo pristanišča, in ob sicer enakih pogojih bi bila ta cena odločilna pri izbiri poti ali logistične rešitve za ladjarje, ki vključuje neko pristanišče, drugega pa ne.

61

62

| (86) | Poleg tega je treba poudariti, da si evropska pristanišča konkurirajo tudi pri privabljanju gospodarskih subjektov (ali koncesionarjev), ki ladjarjem zagotavljajo nekatere pristaniške storitve, kadar teh storitev ne zagotavlja pristaniški organ neposredno. Višina dajatve, ki jo zahtevajo pristanišča za to, da dajo koncesionarjem na voljo zemljišča in infrastrukturo (pristaniško opremo), je prav tako pomembna pri njihovi odločitvi o tem, da se namestijo v nekem pristanišču, in ne v drugem, ter pri izbiri sredstev, ki jih bodo tam uporabljali. Splošneje, pristanišča konkurirajo drugim gospodarskim subjektom na trgu financiranja in naložb; ob sicer enakih pogojih ukrep pristaniščem daje prednost pri vlagateljih v primerjavi z drugimi gospodarskimi subjekti, ki niso upravičeni do ukrepa (pomenijo bolj zanimivo naložbo). |
| --- | --- |

(86)

Poleg tega je treba poudariti, da si evropska pristanišča konkurirajo tudi pri privabljanju gospodarskih subjektov (ali koncesionarjev), ki ladjarjem zagotavljajo nekatere pristaniške storitve, kadar teh storitev ne zagotavlja pristaniški organ neposredno. Višina dajatve, ki jo zahtevajo pristanišča za to, da dajo koncesionarjem na voljo zemljišča in infrastrukturo (pristaniško opremo), je prav tako pomembna pri njihovi odločitvi o tem, da se namestijo v nekem pristanišču, in ne v drugem, ter pri izbiri sredstev, ki jih bodo tam uporabljali. Splošneje, pristanišča konkurirajo drugim gospodarskim subjektom na trgu financiranja in naložb; ob sicer enakih pogojih ukrep pristaniščem daje prednost pri vlagateljih v primerjavi z drugimi gospodarskimi subjekti, ki niso upravičeni do ukrepa (pomenijo bolj zanimivo naložbo).

| (87) | Ker obravnavani ukrep pomeni shemo pomoči, ki se uporablja za pristanišča, ki so se po velikosti, geografski legi, vrsti (notranje pristanišče, pomorsko pristanišče) ali dejavnostih zelo razlikujejo, za določitev, ali je proučevani ukrep državna pomoč, ni treba dokazati individualno, da navedeni ukrep pri vsakem pristanišču povzroči izkrivljanje konkurence in vpliva na trgovino. |
| --- | --- |

(87)

Ker obravnavani ukrep pomeni shemo pomoči, ki se uporablja za pristanišča, ki so se po velikosti, geografski legi, vrsti (notranje pristanišče, pomorsko pristanišče) ali dejavnostih zelo razlikujejo, za določitev, ali je proučevani ukrep državna pomoč, ni treba dokazati individualno, da navedeni ukrep pri vsakem pristanišču povzroči izkrivljanje konkurence in vpliva na trgovino.

| (88) | Glede tega je dovolj navesti, da francoski organi in zainteresirane strani priznavajo, da nekatera velika pristanišča, kot so pristanišča Le Havre, Rouen ali Marseille, konkurirajo drugim pristaniščem Evropske unije, tako da ukrep vpliva na poslovanje in trgovino. Pripombe pristanišča Rotterdam so podobne. |
| --- | --- |

(88)

Glede tega je dovolj navesti, da francoski organi in zainteresirane strani priznavajo, da nekatera velika pristanišča, kot so pristanišča Le Havre, Rouen ali Marseille, konkurirajo drugim pristaniščem Evropske unije, tako da ukrep vpliva na poslovanje in trgovino. Pripombe pristanišča Rotterdam so podobne.

| (89) | Poleg tega trditev, da v drugih državah članicah obstajajo podobni ukrepi državne pomoči, in ravnanje Komisije v zvezi s temi morebitnimi ukrepi ne vplivata na opredelitev zadevnega ukrepa kot državne pomoči (63), saj je posledica oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb za francoska pristanišča ravno izboljšanje njihovega konkurenčnega položaja glede na referenčni položaj, v katerem bi bili obdavčeni v običajnih pogojih sistema davka od dohodkov pravnih oseb (64). Poleg tega je obstoj različnih stopenj davka od dohodkov pravnih oseb v državah članicah zgolj posledica neusklajenosti neposrednega obdavčenja med državami članicami in samo odraža suvereno izbiro držav članic, da z davki financirajo nekatere storitve – ali neko raven storitev – za davkoplačevalce. |
| --- | --- |

(89)

Poleg tega trditev, da v drugih državah članicah obstajajo podobni ukrepi državne pomoči, in ravnanje Komisije v zvezi s temi morebitnimi ukrepi ne vplivata na opredelitev zadevnega ukrepa kot državne pomoči (63), saj je posledica oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb za francoska pristanišča ravno izboljšanje njihovega konkurenčnega položaja glede na referenčni položaj, v katerem bi bili obdavčeni v običajnih pogojih sistema davka od dohodkov pravnih oseb (64). Poleg tega je obstoj različnih stopenj davka od dohodkov pravnih oseb v državah članicah zgolj posledica neusklajenosti neposrednega obdavčenja med državami članicami in samo odraža suvereno izbiro držav članic, da z davki financirajo nekatere storitve – ali neko raven storitev – za davkoplačevalce.

63

64

| (90) | Poleg tega ni treba, da sta izkrivljanje konkurence ali vpliv na trgovino znatna ali velika. Tako trditev, da je konkurenca v prometu majhna, še zdaleč ne dokazuje, da ni izkrivljanja konkurence, temveč prej kaže na to, da med francoskimi pristanišči in drugimi pristanišči Unije dejansko obstajajo bolj ali manj intenzivni konkurenčni odnosi. Poleg tega dejstvo, da dejavnost malih francoskih pristanišč skupaj predstavlja samo 1 % celotnega prometa Unije, ne pomeni, da je njihov tržni delež na enem ali več trgih, ki se upoštevajo pri analizi izkrivljanja konkurence, na enaki ravni. Poleg tega se sklep z dne 11. aprila 2016, ki ga navajajo francoski organi in zainteresirane strani, nanaša na združljivost ukrepa pomoči za naložbe, kar pomeni, da je zadevni ukrep priznan kot državna pomoč, ki vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(90)

Poleg tega ni treba, da sta izkrivljanje konkurence ali vpliv na trgovino znatna ali velika. Tako trditev, da je konkurenca v prometu majhna, še zdaleč ne dokazuje, da ni izkrivljanja konkurence, temveč prej kaže na to, da med francoskimi pristanišči in drugimi pristanišči Unije dejansko obstajajo bolj ali manj intenzivni konkurenčni odnosi. Poleg tega dejstvo, da dejavnost malih francoskih pristanišč skupaj predstavlja samo 1 % celotnega prometa Unije, ne pomeni, da je njihov tržni delež na enem ali več trgih, ki se upoštevajo pri analizi izkrivljanja konkurence, na enaki ravni. Poleg tega se sklep z dne 11. aprila 2016, ki ga navajajo francoski organi in zainteresirane strani, nanaša na združljivost ukrepa pomoči za naložbe, kar pomeni, da je zadevni ukrep priznan kot državna pomoč, ki vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami.

| (91) | Čeprav „mala pristanišča“, kot jih opredeljuje Francija (65), predstavljajo samo majhen del prometa Unije, dejstvo, da je upravičeno podjetje majhno, samo po sebi ne izključuje izkrivljanja konkurence ali grožnje izkrivljanja konkurence na notranjem trgu, zlasti kadar upravičenci dejavnost opravljajo na obmejnih območjih. Stališča gospodarske zbornice Bayonne v Baskiji, ki je koncesionar trgovskega pristanišča Bayonne in ribiškega pristanišča Saint-Jean-de-Luz/Ciboure, ki sta glede na francosko opredelitev „mali pristanišči“, prikazujejo, kako ta pristanišča blizu meje vidijo obstoj dejanske čezmejne konkurence (66). Komisija sicer v nekaterih primerih (67) prizna, da ukrep, ki daje prednost, ne vpliva nujno na trgovino med državami članicami, vendar pri tem ne upošteva samo velikosti upravičenega podjetja, temveč individualno presojo več meril (68). |
| --- | --- |

(91)

Čeprav „mala pristanišča“, kot jih opredeljuje Francija (65), predstavljajo samo majhen del prometa Unije, dejstvo, da je upravičeno podjetje majhno, samo po sebi ne izključuje izkrivljanja konkurence ali grožnje izkrivljanja konkurence na notranjem trgu, zlasti kadar upravičenci dejavnost opravljajo na obmejnih območjih. Stališča gospodarske zbornice Bayonne v Baskiji, ki je koncesionar trgovskega pristanišča Bayonne in ribiškega pristanišča Saint-Jean-de-Luz/Ciboure, ki sta glede na francosko opredelitev „mali pristanišči“, prikazujejo, kako ta pristanišča blizu meje vidijo obstoj dejanske čezmejne konkurence (66). Komisija sicer v nekaterih primerih (67) prizna, da ukrep, ki daje prednost, ne vpliva nujno na trgovino med državami članicami, vendar pri tem ne upošteva samo velikosti upravičenega podjetja, temveč individualno presojo več meril (68).

65

66

67

68

| (92) | Komisija ne izključuje, da se lahko v posebnih primerih nekaterih pristanišč – zlasti tistih, ki izpolnjujejo pogoje iz njene prakse odločanja – za obravnavani ukrep šteje, da ne vpliva na trgovino. |
| --- | --- |

(92)

Komisija ne izključuje, da se lahko v posebnih primerih nekaterih pristanišč – zlasti tistih, ki izpolnjujejo pogoje iz njene prakse odločanja – za obravnavani ukrep šteje, da ne vpliva na trgovino.

| (93) | Kljub temu zaradi razlogov, ki so zgoraj predstavljeni bolj sistematično, proučevani ukrep kot shema splošne oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb za vse upravičence, navedene v ministrskih sklepih iz let 1942 in 1943, vpliva na trgovino v Uniji in izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco. |
| --- | --- |

(93)

Kljub temu zaradi razlogov, ki so zgoraj predstavljeni bolj sistematično, proučevani ukrep kot shema splošne oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb za vse upravičence, navedene v ministrskih sklepih iz let 1942 in 1943, vpliva na trgovino v Uniji in izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco.

5.1.6   Sklepne ugotovitve

Sklepne ugotovitve

| (94) | Zato Komisija ugotavlja, da davčna oprostitev v korist avtonomnih pristanišč (ki so delno postala velika pomorska pristanišča), pomorskih trgovinskih zbornic, gospodarskih zbornic, ki upravljajo pristaniške objekte, občin koncesionarjev javne opreme v lasti države v pomorskih pristaniščih in podjetij, ki lahko namesto njih upravljajo to opremo, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(94)

Zato Komisija ugotavlja, da davčna oprostitev v korist avtonomnih pristanišč (ki so delno postala velika pomorska pristanišča), pomorskih trgovinskih zbornic, gospodarskih zbornic, ki upravljajo pristaniške objekte, občin koncesionarjev javne opreme v lasti države v pomorskih pristaniščih in podjetij, ki lahko namesto njih upravljajo to opremo, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

5.2   Združljivost ukrepa z notranjim trgom

Združljivost ukrepa z notranjim trgom

| (95) | Zadevna država članica mora dokazati, da je mogoče ukrepe državne pomoči obravnavati kot združljive s skupnim trgom. Medtem ko francoski organi kot podlago za združljivost ukrepa navajajo samo nadomestilo za nekatere naloge, ki jih opravljajo pristanišča, ki izhaja iz člena 106(2) PDEU, na eni strani in člen 107(3)(a) PDEU na drugi strani, se nekatere zainteresirane strani sklicujejo tudi na člen 93 (usklajevanje prometa) in člen 107(3)(b) PDEU (pomembni projekti skupnega evropskega interesa). |
| --- | --- |

(95)

Zadevna država članica mora dokazati, da je mogoče ukrepe državne pomoči obravnavati kot združljive s skupnim trgom. Medtem ko francoski organi kot podlago za združljivost ukrepa navajajo samo nadomestilo za nekatere naloge, ki jih opravljajo pristanišča, ki izhaja iz člena 106(2) PDEU, na eni strani in člen 107(3)(a) PDEU na drugi strani, se nekatere zainteresirane strani sklicujejo tudi na člen 93 (usklajevanje prometa) in člen 107(3)(b) PDEU (pomembni projekti skupnega evropskega interesa).

| (96) | Prvič, člen 106(2) PDEU določa, da se lahko nadomestilo za opravljanje nalog javne službe razglasi za združljivo z notranjim trgom, če izpolnjuje določene pogoje (69). Francoski organi in nekatere zainteresirane strani v zvezi s tem menijo, da je obravnavani ukrep združljiv z notranjim trgom, ker omogoča zagotavljanje nadomestila za nekatere naloge, ki jih financirajo pristanišča in ki spadajo med pristojnosti javnih organov. Vendar Komisija opominja, da obravnavani ukrep, ki znesek pomoči povezuje z ustvarjenim dobičkom, ni vezan na neto stroške nalog javne službe niti omejen nanje (70). Niti ne izhaja iz jasnega pooblastila, danega upravičencem ukrepa za zagotavljanje teh nalog (71). Zato se ne more šteti, da je navedeni ukrep nadomestilo za javno službo, ki je združljivo z notranjim trgom, in ni združljiv na podlagi člena 106(2) PDEU. |
| --- | --- |

(96)

Prvič, člen 106(2) PDEU določa, da se lahko nadomestilo za opravljanje nalog javne službe razglasi za združljivo z notranjim trgom, če izpolnjuje določene pogoje (69). Francoski organi in nekatere zainteresirane strani v zvezi s tem menijo, da je obravnavani ukrep združljiv z notranjim trgom, ker omogoča zagotavljanje nadomestila za nekatere naloge, ki jih financirajo pristanišča in ki spadajo med pristojnosti javnih organov. Vendar Komisija opominja, da obravnavani ukrep, ki znesek pomoči povezuje z ustvarjenim dobičkom, ni vezan na neto stroške nalog javne službe niti omejen nanje (70). Niti ne izhaja iz jasnega pooblastila, danega upravičencem ukrepa za zagotavljanje teh nalog (71). Zato se ne more šteti, da je navedeni ukrep nadomestilo za javno službo, ki je združljivo z notranjim trgom, in ni združljiv na podlagi člena 106(2) PDEU.

69

70

71

| (97) | Drugič, člen 93 PDEU določa, da se lahko tudi pomoči, ki so potrebne za usklajevanje prometa ali ki so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, razglasijo za združljive z notranjim trgom. Kot poudarjajo predstavniki upravljavcev francoskih notranjih pristanišč, imajo notranja pristanišča pomembno vlogo pri razvoju multimodalnega prevoza, vendar vse naložbe pristanišč ne spadajo na področje uporabe člena 93 PDEU, ki je omejeno na pomoči za potrebe usklajevanja prometa. Poleg tega oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb ne pomeni pomoči za naložbe, temveč pomoč za tekoče poslovanje, ki ni usmerjena v naložbe. Ukrep omogoča prednost podjetjem, ki ustvarijo največ dobička in torej lažje akumulirajo dobiček in s tem financirajo naložbe. Ukrep ni usmerjen niti v nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, kot je navedeno zgoraj. Poleg tega ugodnost, ki izhaja iz preproste oprostitve davka, ni omejena na znesek, potreben za zagotavljanje usklajevanja prometa niti nadomestila za določene storitve, ki so del javne službe, in torej ne zagotavlja spoštovanja načela sorazmernosti. Nima niti jasno opredeljenega spodbujevalnega učinka, med drugim zato, ker oprostitev bolj koristi najbolj dobičkonosnim pristaniščem, ki imajo največ sredstev – in najmanj potrebe po spodbujanju. Zato se člen 93 PDEU ne uporablja. |
| --- | --- |

(97)

Drugič, člen 93 PDEU določa, da se lahko tudi pomoči, ki so potrebne za usklajevanje prometa ali ki so nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, razglasijo za združljive z notranjim trgom. Kot poudarjajo predstavniki upravljavcev francoskih notranjih pristanišč, imajo notranja pristanišča pomembno vlogo pri razvoju multimodalnega prevoza, vendar vse naložbe pristanišč ne spadajo na področje uporabe člena 93 PDEU, ki je omejeno na pomoči za potrebe usklajevanja prometa. Poleg tega oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb ne pomeni pomoči za naložbe, temveč pomoč za tekoče poslovanje, ki ni usmerjena v naložbe. Ukrep omogoča prednost podjetjem, ki ustvarijo največ dobička in torej lažje akumulirajo dobiček in s tem financirajo naložbe. Ukrep ni usmerjen niti v nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, kot je navedeno zgoraj. Poleg tega ugodnost, ki izhaja iz preproste oprostitve davka, ni omejena na znesek, potreben za zagotavljanje usklajevanja prometa niti nadomestila za določene storitve, ki so del javne službe, in torej ne zagotavlja spoštovanja načela sorazmernosti. Nima niti jasno opredeljenega spodbujevalnega učinka, med drugim zato, ker oprostitev bolj koristi najbolj dobičkonosnim pristaniščem, ki imajo največ sredstev – in najmanj potrebe po spodbujanju. Zato se člen 93 PDEU ne uporablja.

| (98) | Tretjič, v skladu s členom 107(3)(b) PDEU se lahko tudi pomoči, namenjene spodbujanju uresničevanja pomembnega projekta v skupnem evropskem interesu, razglasijo za združljive z notranjim trgom. Predstavniki upravljavcev francoskih notranjih pristanišč v zvezi s tem na splošno menijo, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb spada na področje uporabe navedenega člena. Iz istih razlogov, kot so navedeni zgoraj, se s temi utemeljitvami ni mogoče strinjati. Obravnavani ukrep ni usmerjen v uresničevanje pomembnega projekta v skupnem evropskem interesu in ni sorazmeren s stroški takega projekta. Gre za ugodnost, do katere so upravičena pristanišča zgolj zato, ker imajo dobiček, dejstvo, da prispevajo k pomembnemu projektu v skupnem evropskem interesu pa pri tem ni pomembno. |
| --- | --- |

(98)

Tretjič, v skladu s členom 107(3)(b) PDEU se lahko tudi pomoči, namenjene spodbujanju uresničevanja pomembnega projekta v skupnem evropskem interesu, razglasijo za združljive z notranjim trgom. Predstavniki upravljavcev francoskih notranjih pristanišč v zvezi s tem na splošno menijo, da oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb spada na področje uporabe navedenega člena. Iz istih razlogov, kot so navedeni zgoraj, se s temi utemeljitvami ni mogoče strinjati. Obravnavani ukrep ni usmerjen v uresničevanje pomembnega projekta v skupnem evropskem interesu in ni sorazmeren s stroški takega projekta. Gre za ugodnost, do katere so upravičena pristanišča zgolj zato, ker imajo dobiček, dejstvo, da prispevajo k pomembnemu projektu v skupnem evropskem interesu pa pri tem ni pomembno.

| (99) | Četrtič, v skladu s členom 107(3)(a) PDEU se lahko med drugim za združljive z notranjim trgom štejejo pomoči, namenjene pospeševanju „gospodarskega razvoja [...] v regijah iz člena 349 [PDEU] glede na njihov strukturni, gospodarski in socialni položaj“. Na to določbo se sklicujejo francoski organi in več čezmorskih zainteresiranih strani v zvezi s čezmorskimi pristanišči. Vendar obravnavani ukrep ni usmerjen v zadevne regije. |
| --- | --- |

(99)

Četrtič, v skladu s členom 107(3)(a) PDEU se lahko med drugim za združljive z notranjim trgom štejejo pomoči, namenjene pospeševanju „gospodarskega razvoja [...] v regijah iz člena 349 [PDEU] glede na njihov strukturni, gospodarski in socialni položaj“. Na to določbo se sklicujejo francoski organi in več čezmorskih zainteresiranih strani v zvezi s čezmorskimi pristanišči. Vendar obravnavani ukrep ni usmerjen v zadevne regije.

| (100) | Tudi če bi ukrep koristil samo pristaniščem v regijah, predvidenih v členu 349 PDEU, njegov cilj ni gospodarski razvoj teh regij niti nadomestilo za njihov strukturno neugoden položaj, saj se omejuje na odobritev sektorske ugodnosti posebni vrsti podjetij iz sektorja prometa, ne glede na to, kakšne dejavnosti ta podjetja opravljajo. Francija ni dokazala, da bi imel ukrep učinek na strošek uvoženega blaga, in v zvezi s tem je mogoče navesti, da nekatera čezmorska pristanišča izkazujejo dobiček, plačujejo dividende državi (72) in imajo torej a priori na voljo stopnje za znižanje zneska pristaniških pristojbin, če bi bile te zaznane kot ovira za gospodarski razvoj zadevnih regij; tako ima lahko oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb vpliv na različne finančne tokove (med drugim dividende), ne nujno na strošek uvoženega blaga. Francija v zvezi s tem ne trdi, da so pristanišča v posebno slabšem položaju v primerjavi z drugimi podjetji v regijah iz člena 349. Ukrep se že po svoji naravi in delovanju (ugodnost samo za določena podjetja, brez upoštevanja njihove dejavnosti, sorazmerna z ustvarjenim dobičkom, ne pa s potrebami, in ne omejena na nek dobro opredeljen cilj, dosega katerega bi vključevala finančno spodbudo) jasno razlikuje od davčnih določb pomoči za tekoče poslovanje, ki jih omenjajo zainteresirane strani in ki jih je Komisija sprejela. Ukrepi davčne pomoči za naložbe ali nična stopnja DDV so namreč splošni ukrepi, katerih področje uporabe brez razlikovanja zajema podjetja v regijah iz člena 349 PDEU. |
| --- | --- |

(100)

Tudi če bi ukrep koristil samo pristaniščem v regijah, predvidenih v členu 349 PDEU, njegov cilj ni gospodarski razvoj teh regij niti nadomestilo za njihov strukturno neugoden položaj, saj se omejuje na odobritev sektorske ugodnosti posebni vrsti podjetij iz sektorja prometa, ne glede na to, kakšne dejavnosti ta podjetja opravljajo. Francija ni dokazala, da bi imel ukrep učinek na strošek uvoženega blaga, in v zvezi s tem je mogoče navesti, da nekatera čezmorska pristanišča izkazujejo dobiček, plačujejo dividende državi (72) in imajo torej a priori na voljo stopnje za znižanje zneska pristaniških pristojbin, če bi bile te zaznane kot ovira za gospodarski razvoj zadevnih regij; tako ima lahko oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb vpliv na različne finančne tokove (med drugim dividende), ne nujno na strošek uvoženega blaga. Francija v zvezi s tem ne trdi, da so pristanišča v posebno slabšem položaju v primerjavi z drugimi podjetji v regijah iz člena 349. Ukrep se že po svoji naravi in delovanju (ugodnost samo za določena podjetja, brez upoštevanja njihove dejavnosti, sorazmerna z ustvarjenim dobičkom, ne pa s potrebami, in ne omejena na nek dobro opredeljen cilj, dosega katerega bi vključevala finančno spodbudo) jasno razlikuje od davčnih določb pomoči za tekoče poslovanje, ki jih omenjajo zainteresirane strani in ki jih je Komisija sprejela. Ukrepi davčne pomoči za naložbe ali nična stopnja DDV so namreč splošni ukrepi, katerih področje uporabe brez razlikovanja zajema podjetja v regijah iz člena 349 PDEU.

72

a priori

| (101) | V nasprotju s trditvijo velikega pomorskega pristanišča na Guadeloupu se poleg tega prenovljena splošna uredba o oprostitvi po kategorijah (73), ki v določeni meri zajema pomoč za tekoče poslovanje za čezmorski promet, ne uporablja za obravnavani ukrep. Člen 15(4) uredbe se namreč uporablja samo za ukrepe, katerih znesek je omejen glede na nekatere kazalnike (bruto dodana vrednost, stroški dela, promet), oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb pa ni taka. |
| --- | --- |

(101)

V nasprotju s trditvijo velikega pomorskega pristanišča na Guadeloupu se poleg tega prenovljena splošna uredba o oprostitvi po kategorijah (73), ki v določeni meri zajema pomoč za tekoče poslovanje za čezmorski promet, ne uporablja za obravnavani ukrep. Člen 15(4) uredbe se namreč uporablja samo za ukrepe, katerih znesek je omejen glede na nekatere kazalnike (bruto dodana vrednost, stroški dela, promet), oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb pa ni taka.

73

| (102) | Zato proučevanega ukrepa ni mogoče razglasiti za združljivega z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(a) PDEU. |
| --- | --- |

(102)

Zato proučevanega ukrepa ni mogoče razglasiti za združljivega z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(a) PDEU.

| (103) | Petič, čeprav se ne Francija ne zainteresirane strani niso sklicevale na člen 107(3)(c) PDEU, je Komisija proučila, ali obravnavani ukrep „pospeš[uje] razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij,“ ne da bi spreminjal trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Zaradi razlogov, ki so bili že navedeni zgoraj (neobstoj sorazmernosti, neobstoj spodbujevalnega učinka in neobstoj povezave z opredeljenim ciljem splošnega pomena), Komisija meni, da se člen 107(3)(c) PDEU ne uporablja. |
| --- | --- |

(103)

Petič, čeprav se ne Francija ne zainteresirane strani niso sklicevale na člen 107(3)(c) PDEU, je Komisija proučila, ali obravnavani ukrep „pospeš[uje] razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij,“ ne da bi spreminjal trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Zaradi razlogov, ki so bili že navedeni zgoraj (neobstoj sorazmernosti, neobstoj spodbujevalnega učinka in neobstoj povezave z opredeljenim ciljem splošnega pomena), Komisija meni, da se člen 107(3)(c) PDEU ne uporablja.

| (104) | Nekatere zainteresirane strani menijo, da bo odprava ukrepa vplivala na naložbeno sposobnost pristanišč, vendar Komisija poudarja, da obravnavani ukrep ni usmerjen v naložbe (74). |
| --- | --- |

(104)

Nekatere zainteresirane strani menijo, da bo odprava ukrepa vplivala na naložbeno sposobnost pristanišč, vendar Komisija poudarja, da obravnavani ukrep ni usmerjen v naložbe (74).

74

5.3   Obstoječa pomoč ali nova pomoč

Obstoječa pomoč ali nova pomoč

| (105) | V skladu s členom 1(b)(i) postopkovne uredbe sheme pomoči, ki se izvajajo pred začetkom veljavnosti Pogodbe, pomenijo obstoječe sheme pomoči. |
| --- | --- |

(105)

V skladu s členom 1(b)(i) postopkovne uredbe sheme pomoči, ki se izvajajo pred začetkom veljavnosti Pogodbe, pomenijo obstoječe sheme pomoči.

| (106) | Ker je obravnavana davčna oprostitev začela veljati leta 1942 in od takrat ni bila bistveno spremenjena, Komisija meni, da ta ukrep pomeni obstoječo shemo pomoči. |
| --- | --- |

(106)

Ker je obravnavana davčna oprostitev začela veljati leta 1942 in od takrat ni bila bistveno spremenjena, Komisija meni, da ta ukrep pomeni obstoječo shemo pomoči.

6.   ZAHTEVE PO PREKINITVI POSTOPKA

ZAHTEVE PO PREKINITVI POSTOPKA

| (107) | Komisija mora v skladu z obvezno vlogo, ki jo ima na podlagi členov 107 in 108 PDEU, ustrezno odpraviti državno pomoč, ki se šteje za nezdružljivo z notranjim trgom, in ponovno vzpostaviti razmere poštene konkurence. |
| --- | --- |

(107)

Komisija mora v skladu z obvezno vlogo, ki jo ima na podlagi členov 107 in 108 PDEU, ustrezno odpraviti državno pomoč, ki se šteje za nezdružljivo z notranjim trgom, in ponovno vzpostaviti razmere poštene konkurence.

| (108) | Komisija mora v skladu s členom 9(6) postopkovne uredbe sprejeti končni sklep takoj, ko so pomisleki, izraženi v sklepu o začetku postopka, odpravljeni. Če Komisija meni, da je nekaterim podjetjem odobrena pomoč, ki ni združljiva, v tej fazi postopka načeloma ne more prekiniti postopka o obravnavani državni pomoči ali odobriti prehodnega obdobja. Poleg tega bi s tem dovolili, da se še daljše obdobje izplačuje pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, kar ne bi bilo pravično niti do konkurentov, ki ne prejemajo pomoči ali ki prejemajo manjši znesek pomoči. Komisija v zvezi s tem navaja, da nizozemska pristanišča, ki so od 1. januarja 2017 zavezana za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, od nje zahtevajo, naj za francoska pristanišča hitro uvede davek od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(108)

Komisija mora v skladu s členom 9(6) postopkovne uredbe sprejeti končni sklep takoj, ko so pomisleki, izraženi v sklepu o začetku postopka, odpravljeni. Če Komisija meni, da je nekaterim podjetjem odobrena pomoč, ki ni združljiva, v tej fazi postopka načeloma ne more prekiniti postopka o obravnavani državni pomoči ali odobriti prehodnega obdobja. Poleg tega bi s tem dovolili, da se še daljše obdobje izplačuje pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, kar ne bi bilo pravično niti do konkurentov, ki ne prejemajo pomoči ali ki prejemajo manjši znesek pomoči. Komisija v zvezi s tem navaja, da nizozemska pristanišča, ki so od 1. januarja 2017 zavezana za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb, od nje zahtevajo, naj za francoska pristanišča hitro uvede davek od dohodkov pravnih oseb.

| (109) | Kot je navedeno zgoraj, morebitni obstoj druge državne pomoči drugim pristaniščem v drugih država članicah ne utemeljuje prekinitve postopka, med katero bi se nezdružljiva pomoč še naprej izplačevala. Treba je poudariti, da se „učinek različnih izkrivljanj konkurence na trgovino med državami članicami med seboj ne izniči, temveč je, nasprotno, kumulativen, kar še povečuje njegove škodljive učinke na skupni trg“ (75). Poleg tega bi bila posledica prekinitve postopka o odpravi davčnih oprostitev za francoska pristanišča podaljšanje sedanjih izkrivljanj med severnoevropskimi pristanišči, saj so bile te davčne ugodnosti za nizozemska pristanišča odpravljene s 1. januarjem 2017. |
| --- | --- |

(109)

Kot je navedeno zgoraj, morebitni obstoj druge državne pomoči drugim pristaniščem v drugih država članicah ne utemeljuje prekinitve postopka, med katero bi se nezdružljiva pomoč še naprej izplačevala. Treba je poudariti, da se „učinek različnih izkrivljanj konkurence na trgovino med državami članicami med seboj ne izniči, temveč je, nasprotno, kumulativen, kar še povečuje njegove škodljive učinke na skupni trg“ (75). Poleg tega bi bila posledica prekinitve postopka o odpravi davčnih oprostitev za francoska pristanišča podaljšanje sedanjih izkrivljanj med severnoevropskimi pristanišči, saj so bile te davčne ugodnosti za nizozemska pristanišča odpravljene s 1. januarjem 2017.

75

| (110) | To, da naj bi postopek, ki ga je Komisija začela v primeru davčne ureditve za nizozemska pristanišča (76), trajal dlje kot postopek v primeru francoskih pristanišč, pa ni upoštevno pri utemeljevanju zahteva po prehodnem obdobju v tej zadevi. Komisija vse primere obravnava pravično in vsako zadevo obravnava glede na njene značilnosti. Tako si Komisija prizadeva določiti tak rok za izvedbo svojih sklepov, da lahko države članice sklep izvedejo v razumnem roku ob upoštevanju okoliščin, ne pa zato, da bi zadevnim podjetjem omogočila, da so dlje upravičene do pomoči, ki je bila razglašena za nezdružljivo. |
| --- | --- |

(110)

To, da naj bi postopek, ki ga je Komisija začela v primeru davčne ureditve za nizozemska pristanišča (76), trajal dlje kot postopek v primeru francoskih pristanišč, pa ni upoštevno pri utemeljevanju zahteva po prehodnem obdobju v tej zadevi. Komisija vse primere obravnava pravično in vsako zadevo obravnava glede na njene značilnosti. Tako si Komisija prizadeva določiti tak rok za izvedbo svojih sklepov, da lahko države članice sklep izvedejo v razumnem roku ob upoštevanju okoliščin, ne pa zato, da bi zadevnim podjetjem omogočila, da so dlje upravičene do pomoči, ki je bila razglašena za nezdružljivo.

76

| (111) | Francija ne navaja, zakaj naj bi bil zaradi prenove uredbe o splošnih skupinskih izjemah in predloga uredbe o pristaniških storitvah postopek prekinjen. Kakor koli že, prenovljena različica uredbe o splošnih skupinskih izjemah – ki ne zajema ukrepov preproste oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb – je bila sprejeta 17. maja 2017. Kar zadeva uredbo o pristaniških storitvah, ki je bila sprejeta 15. februarja 2017 (77), ni ne njen cilj ne učinek, da vpliva na ukrep Komisije na podlagi členov 107 in 108 PDEU. |
| --- | --- |

(111)

Francija ne navaja, zakaj naj bi bil zaradi prenove uredbe o splošnih skupinskih izjemah in predloga uredbe o pristaniških storitvah postopek prekinjen. Kakor koli že, prenovljena različica uredbe o splošnih skupinskih izjemah – ki ne zajema ukrepov preproste oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb – je bila sprejeta 17. maja 2017. Kar zadeva uredbo o pristaniških storitvah, ki je bila sprejeta 15. februarja 2017 (77), ni ne njen cilj ne učinek, da vpliva na ukrep Komisije na podlagi členov 107 in 108 PDEU.

77

| (112) | Zato ni ustrezno prekiniti postopek. |
| --- | --- |

(112)

Zato ni ustrezno prekiniti postopek.

7.   ZAHTEVE NIZOZEMSKIH PRISTANIŠČ

ZAHTEVE NIZOZEMSKIH PRISTANIŠČ

| (113) | Kar zadeva zahtevo nizozemskih pristanišč po preložitvi uvedbe davka od družb zanje, Komisija opozarja, da se ta postopek ne nanaša na nizozemska pristanišča, temveč na [francoska] (***) pristanišča. Poleg tega je Komisija v končnem sklepu v zadevi SA.25338 v zvezi z nizozemskimi pristanišči (78) zavrnila preložitev uvedbe davka od dohodkov družb za nizozemska pristanišča iz istih načelnih razlogov, kot so navedeni v tem sklepu. Poleg tega uvedba davka od dohodkov pravnih oseb za nizozemska pristanišča izhaja iz nizozemskega nacionalnega prava in Komisija v okviru člena 107 PDEU nikakor ni pristojna, da bi državi članici naložila, naj spremeni svojo zakonodajo, da bi določenim gospodarskim subjektom odobrila državno pomoč. |
| --- | --- |

(113)

Kar zadeva zahtevo nizozemskih pristanišč po preložitvi uvedbe davka od družb zanje, Komisija opozarja, da se ta postopek ne nanaša na nizozemska pristanišča, temveč na [francoska] (***) pristanišča. Poleg tega je Komisija v končnem sklepu v zadevi SA.25338 v zvezi z nizozemskimi pristanišči (78) zavrnila preložitev uvedbe davka od dohodkov družb za nizozemska pristanišča iz istih načelnih razlogov, kot so navedeni v tem sklepu. Poleg tega uvedba davka od dohodkov pravnih oseb za nizozemska pristanišča izhaja iz nizozemskega nacionalnega prava in Komisija v okviru člena 107 PDEU nikakor ni pristojna, da bi državi članici naložila, naj spremeni svojo zakonodajo, da bi določenim gospodarskim subjektom odobrila državno pomoč.

78

8.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (114) | Oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb v korist subjektom, navedenim v ministrskih sklepih z dne 11. avgusta 1942 in 27. aprila 1943 (avtonomna pristanišča – ki so delno postala velika pomorska pristanišča, pomorske trgovinske zbornice, gospodarske zbornice, ki upravljajo pristaniške objekte, občine koncesionarji javne opreme v lasti države v pomorskih pristaniščih in podjetja, ki lahko namesto njih upravljajo to opremo), pomeni obstoječo shemo državne pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(114)

Oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb v korist subjektom, navedenim v ministrskih sklepih z dne 11. avgusta 1942 in 27. aprila 1943 (avtonomna pristanišča – ki so delno postala velika pomorska pristanišča, pomorske trgovinske zbornice, gospodarske zbornice, ki upravljajo pristaniške objekte, občine koncesionarji javne opreme v lasti države v pomorskih pristaniščih in podjetja, ki lahko namesto njih upravljajo to opremo), pomeni obstoječo shemo državne pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom.

| (115) | Zato morajo francoski organi odpraviti obravnavano oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb in za zadevne subjekte uvesti davek od dohodkov pravnih oseb. Ta ukrep mora biti sprejet pred koncem koledarskega leta, ki teče na dan tega sklepa, in se začne uporabljati najpozneje za dohodke, ustvarjene z gospodarskimi dejavnostmi, z začetkom davčnega leta, ki sledi njegovemu sprejetju – |
| --- | --- |

(115)

Zato morajo francoski organi odpraviti obravnavano oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb in za zadevne subjekte uvesti davek od dohodkov pravnih oseb. Ta ukrep mora biti sprejet pred koncem koledarskega leta, ki teče na dan tega sklepa, in se začne uporabljati najpozneje za dohodke, ustvarjene z gospodarskimi dejavnostmi, z začetkom davčnega leta, ki sledi njegovemu sprejetju –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb v korist avtonomnih pristanišč (ki so delno postala velika pomorska pristanišča), pomorskih trgovinskih zbornic, gospodarskih zbornic, ki upravljajo pristaniške objekte, občin koncesionarjev javne opreme v lasti države v pomorskih pristaniščih in podjetij, ki lahko namesto njih upravljajo to opremo, pomeni obstoječo shemo državne pomoči, ki ni združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Francija mora odpraviti oprostitev davka od dohodkov pravnih oseb iz člena 1 in za subjekte, v korist katerih se uporablja ta oprostitev, uvesti davek od dohodkov pravnih oseb.

2.   Ukrep, s katerim bo Francija izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz odstavka 1, mora biti sprejet do konca koledarskega leta, ki teče na dan uradnega obvestila o tem sklepu. Ta ukrep se mora začeti uporabljati najpozneje za dohodke, ustvarjene z gospodarskimi dejavnostmi, z začetkom davčnega leta, ki sledi njegovemu sprejetju.

Člen 3

Francija v dveh mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu Komisijo obvesti o ukrepih, sprejetih za uskladitev s tem sklepom.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

V Bruslju, 27. julija 2017

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL C 302, 19.8.2016, str. 23.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

2

(3)  
  UL C 302, 19.8.2016, str. 23.

3

(4)  Glej Sklep Komisije z dne 29. junija 2011 glede ukrepa SA.27106 (C 13/09 – prej N 614/08), ki ga Francija namerava izvesti v korist francoskega pristaniškega sektorja (UL L 221, 27.8.2011, str. 8).

4

(5)  Trgovinske zbornice, ki imajo sedež v obmorskem mestu, in trgovinske zbornice, ki so ne glede na svojo zemljepisno lego koncesionarji javne opreme v pomorskem pristanišču.

5

(6)  Glej francosko davčno dokumentacijo BOI-IS-CHAMP-30-60, točka 230 in naslednje.

6

(***)  Popravek vsebinske napake.

***

(7)  Sklep Komisije z dne 20. oktobra 2004 o državni pomoči št. N 520/2003 – Belgija – Finančna podpora za infrastrukturna dela v flamskih pristaniščih, uvodna izjava 35 (UL C 176, 16.7.2005, str. 11).

7

(8)  
  UL C 262, 19.7.2016, str. 1.

8

(9)  Uradni list Francoske republike z dne 21. aprila 2012, str. 7198.

9

(10)  Sklep Komisije z dne 11. aprila 2016 o državni pomoči SA.43975 (2016/NN) – Portugalska – Pomoč za naložbe za pristanišče Funchal (UL C 183, 11.5.2016, str. 1).

10

(11)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

11

(12)  COM(2013) 296 final — 2013/0157 (COD), UL C 327, 12.11.2013, str. 111. Medtem je bil sprejet ta akt: Uredba (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2017 o vzpostavitvi okvira za izvajanje pristaniških storitev in skupnih pravil o finančni preglednosti pristanišč (UL L 57, 3.3.2017, str. 1).

12

(13)  Sodba Sodišča z dne 12. septembra 2000 v zadevi Pavlov in drugi, združene zadeve C-180/98 do C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, točka 74.

13

(14)  Glej sodbi Sodišča z dne 16. junija 1987 v zadevi Komisija/Italija, C-118/85, ECLI:EU:C:1987:283, točka 7, in z dne 18. junija 1998 v zadevi Komisija/Italija, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, točka 36.

14

(15)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 12. decembra 2000 v zadevi Aéroports de Paris/Komisija, T-128/98, ECLI:EU:[T] (***):2000:290, točka 125, po pritožbi potrjena s sodbo Sodišča z dne 24. oktobra 2002 v zadevi Aéroports de Paris/Komisija, C-82/01 P, ECLI:EU:C:2002:617. Glej tudi sodbo Sodišča prve stopnje z dne 17. decembra 2008 v zadevi Ryanair/Komisija, T-196/04, ECLI:EU:T:2008:585, točka 88. Sodba Splošnega sodišča z dne 24. marca 2011 v zadevi Freistaat Sachsen in Land Sachsen-Anhalt in drugi/Komisija, združeni zadevi T-443/08 in T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, zlasti točki 93 in 94, po pritožbi potrjena s sodbo Sodišča z dne 19. decembra 2012 v zadevi Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle/Komisija, C-288/11 P, ECLI:EU:C:2012:821, zlasti točke od 40 do 43 in 47.

15

(16)  Glej na primer Sklep Komisije z dne 15. decembra 2009 o državni pomoči N 385/2009 – Javno financiranje pristaniške infrastrukture v pristanišču Ventspils (UL C 62, 13.3.2010, str. 7); Sklep Komisije z dne 15. junija 2011 o državni pomoči 44/2010 – Republika Latvija – Javno financiranje pristaniške infrastrukture v Krievu salā (UL C 215, 21.7.2011, str. 21); Sklep Komisije z dne 22. februarja 2012 o državni pomoči SA.30742 (N/2010) – Litva – Gradnja infrastrukture za potniški in tovorni terminal v Klaipedi (UL C 121, 26.4.2012, str. 1); Sklep Komisije z dne 2. julija 2013 o državni pomoči SA.35418 (2012/N) – Grčija – Širitev pristanišča Pirej (UL C 256, 5.9.2013, str. 2); Sklep Komisije z dne 18. septembra 2013 o državni pomoči SA.36953 (2013/N) – Španija – Pristaniški organ Bahíe de Cádiz (UL C 335, 16.11.2013, str. 1).

16

(17)  Glej na primer Sklep Komisije z dne 18. septembra 2013 o državni pomoči SA.36953 (2013/N) – Španija – Pristaniški organ Bahía de Cádiz (UL C 335, 16.11.2013, str. 1).

17

(18)  Sodba sodišča z dne 10. decembra 1991 v zadevi Merci Convenzionali Porto di Genova, C-179/90, ECLI:EU:C:1991:464, točki 3 in 27; sodba Sodišča z dne 17. julija 1997 v zadevi C-242/95 GT-Link A/S proti de Danske Statsbaner, ECLI:EU:C:1997:376, točka 52: „Vendar iz tega ne izhaja, da upravljanje vseh komercialnih pristanišč pomeni opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena niti da celotne storitve, ki se zagotavljajo v takem pristanišču, pomenijo tako nalogo.“

18

(19)  Glej na primer Sklep Komisije z dne 18. decembra 2013 o državni pomoči SA.37402 – Prosto pristanišče Budimpešta (UL C 141, 9.5.2014, str. 1); Sklep Komisije z dne 17. oktobra 2012 o državni pomoči SA.34501 – Notranje pristanišče Königs Wusterhausen/Wildau (UL C 176, 21.6.2013, str. 1); Sklep Komisije z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.38478 – Pristanišče Györ-Gönyü (UL C 418, 21.11.2014, str. 1).

19

(20)  Odločba Komisije z dne 16. oktobra 2002 o državni pomoči N 438/02 – Belgija – Subvencije belgijskim pristaniškim upravam za izvrševanje nalog javne oblasti (UL C 284, 21.11.2002, str. 2).

20

(21)  Sodba Sodišča z dne 18. marca 1997 v zadevi Calì & Figli, C-343/95, ECLI:EU:C:1997:160, točka 22.

21

(22)  Te dejavnosti se nanašajo na nepremičnine in storitve, potrebne za upravljanje pristanišč, in so torej oproščene davka od dohodkov pravnih oseb.

22

(23)  Člen L. 5321-1 francoskega zakonika o prometu določa, da „se pristaniška pristojbina lahko pobira v pomorskih pristaniščih, ki pripadajo državi, ozemeljskim skupnostim ali njihovim skupinam, za komercialno poslovanje ali nastanitev plovil v njih“ in da „je lahko ta pristojbina sestavljena iz več elementov“ ali „dajatev“ (v skladu s členom L. 5321-3 istega zakonika). Te določbe se uporabljajo tudi za rečna pristanišča v skladu s členom L. 4323-1 zakonika. Francoski ustavni svet je v sklepu št. 76-92 L z dne 6. oktobra 1976 menil, da zadevne določbe „za primer nastanitve plovil v pristaniščih in poslovanja v njih določajo pristojbine, katerih znesek je v celoti namenjen financiranju pristaniških stroškov [...], in sicer v zameno za uporabo javnih objektov in storitev, ki so zagotovljene v takih primerih, [ter da imajo te pristojbine] naravo dajatev za opravljeno storitev“.

23

(24)  V skladu s členom L. 5312-2 zakonika o prometu je veliko pomorsko pristanišče med drugim odgovorno za „upravljanje in razvoj prostora, katerega lastnik je ali ki mu je dodeljen“. Glej tudi člen L. 5313-2 za avtonomna pristanišča in člen L. 4322-1 za avtonomno pristanišče Pariz.

24

(25)  Glej računsko sodišče, Rezultat reforme velikih pomorskih pristanišč, Javno letno poročilo 2017 – februar 2017, francoska dokumentacija: „
  Ohranitev dejavnosti ravnanja s tovorom v nekaterih pristaniščih
  “.

25

Ohranitev dejavnosti ravnanja s tovorom v nekaterih pristaniščih

(26)  
  „Državni, regionalni in lokalni organi ter druge osebe javnega prava se ne štejejo za davčne zavezance v zvezi z dejavnostmi ali transakcijami, ki jih opravljajo kot organi oblasti, tudi če pobirajo dajatve, pristojbine, prispevke ali plačila v zvezi s temi dejavnostmi ali transakcijami.“ Bistvo te določbe je danes povzeto v členu 13 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

26

(27)  Sodba Sodišča z dne 12. septembra 2000 v zadevi Komisija Evropskih skupnosti proti Francoski republiki, C-276/97, ECLI:EU:C:2000:424, točka 40.

27

(28)  Poleg pogoja v zvezi z neobstojem „znatnega izkrivljanja konkurence“ člen 4(5) določa, da „[v] vsakem primeru se osebe javnega prava štejejo za davčne zavezance v zvezi z dejavnostmi iz Priloge I, če obseg teh dejavnosti ni tako majhen, da bi bil zanemarljiv“. Zagotavljanje pristaniških storitev pa je navedeno v Prilogi I.

28

(29)  Sodišče je v zadevi C-276/97 jasno opredelilo zadevno dejavnost (dati cestno infrastrukturo na razpolago uporabnikom za plačilo) kot gospodarsko dejavnosti (točka 32), preden je proučilo, ali se uporablja oprostitev, določena v členu 4(5) (točka 37).

29

(30)  Glej sodbo Sodišča z dne 10. januarja 2006 v zadevi Cassa di Risparmio di Firenze SpA in drugi, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, točki 122 in 123.

30

(31)  Avtonomno pristanišče Pariz je tako plačalo 8 milijonov EUR za poslovno leto 2014 in 11 milijonov EUR za poslovno leto 2016. Veliko pomorsko pristanišče Dunkerque je plačalo 5 milijonov EUR za poslovno leto 2014 in 4 milijone EUR za poslovno leto 2016. Glej odloka z dne 18. februarja 2016 in 23. februarja 2017 o določitvi zneska dividend, ki jih državi izplačajo avtonomno pristanišče Pariz in velika pomorska pristanišča, JORF št. 0048 z dne 26. februarja 2016 in JORF št. 53 z dne 3. marca 2017. Izplačane dividende se s časom močno spreminjajo glede na čisti poslovni izid (med 14 % in 33 % za veliko pristanišče Le Havre v obdobju 2008–2013, med 22 % in 35 % za veliko pomorsko pristanišče Marseille v obdobju 2009–2014).

31

(32)  Glej Sklep Komisije z dne 22. februarja 2012 o državni pomoči SA.30742 (N/2010) – Litva – pristanišče Klaipeda, uvodna izjava 9 (UL C 121, 26.4.2012, str. 1).

32

(33)  Glej zlasti člena R. 5321-2 in R. 5321-11.

33

(34)  Glej točki 5 in 7 analizne mreže za pristaniško infrastrukturo (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/grid_ports_en.pdf) ter Sklep Komisije z dne 30. aprila 2015 o državni pomoči SA.39608 – Širitev pristanišča Wismar, uvodna izjava 31 (UL C 203, 19.6.2015, str. 3).

34

(35)  Sklep Komisije z dne 27. marca 2014 o ukrepu SA.36346 (2013/N) – GRW land development scheme for industrial and commercial use (UL C 141, 9.5.2014, str. 1).

35

(36)  Glej Sklep Komisije o državni pomoči SA.36953 (2013/N), pristanišče Bahía de Cádiz, uvodna izjava 29 (UL C 335, 16.11.2013, str. 1), Sklep Komisije o državni pomoči SA.30742 (N/2010), Klaipėda, uvodni izjavi 8 in 9 (UL C 121, 26.4.2012, str. 1), Sklep Komisije o državni pomoči N 44/2010, pristanišče Krievu Sala, uvodna izjava 67 (UL C 215, 21.7.2011, str. 21), Sklep Komisije o državni pomoči C 39/2009 (ex N 385/2009), pristanišče Ventspils, uvodna izjave 30, 57 in 58 (UL C 62, 13.3.2010, str. 7).

36

(37)  Glej poročilo generalnega inšpektorata za finance (št. 2007-M-031-01) ter generalnega sveta za gradnjo cest (št. 005126-01) o posodobitvi avtonomnih pristanišč, julij 2008, stran 53 („Sedanje dajatve za opremo spadajo na področje obdavčljivih pridobitnih dejavnosti, vendar naj bi jih s predlagano reformo v srednjeročnem obdobju ukinili kot sredstvo pristanišč. V teh razmerah državne dajatve v srednjeročnem obdobju pomenijo bistveni in trajni vir obdavčljive dejavnosti“). (http://www.ladocumentationfrancaise.fr/var/storage/rapports-publics/084000035.pdf).

37

(38)  Glej BOI-TVA-BASE-10-20-40-10, točke od 230 do 270 (http://bofip.impots.gouv.fr/bofip/1474-PGP.html). Glej tudi odgovor na pisno vprašanje št. 17487 Jeana Arthuisa, objavljen v JO Sénat (uradni list senata) z dne 10. marca 2011, stran 573, http://www.senat.fr/questions/base/2011/qSEQ110317487.html.

38

(39)  Glej točki 5 in 7 analizne mreže za pristaniško infrastrukturo (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/grid_ports_en.pdf).

39

(40)  Glej Sklep Komisije z dne 11. marca 2014 o državni pomoči SA.35720 (2014/NN) – Združeno kraljestvo – Liverpool City Council Cruise Liner Terminal, uvodne izjave od 64 do 69 (UL C 120, 23.4.2014, str. 4).

40

(41)  Kot delež prometa pristaniške pristojbine in državni prihodki na primer predstavljajo 42 % oziroma 34 % (in skupaj 55 % stroškov poslovanja) za veliko pomorsko pristanišče Bordeaux (leto 2013, glej računsko sodišče, posebno poročilo, objavljeno 8. marca 2016, str. 60 in 64) ter 62 % oziroma 18 % (in skupaj 76 % stroškov poslovanja) za veliko pomorsko pristanišče Le Havre (leta 2013, glej računsko sodišče, posebno poročilo, objavljeno 30. marca 2016, str. 112 in 113).

41

(42)  Glej točko 207 obvestila z dne 19. julija 2016.

42

(43)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2000 v zadevi Francija/Ladbroke Racing in Komisija, C-83/98 [P] (***), ECLI:EU:C:2000:248, točke od 48 do 51.

43

(44)  Glej sodbo Sodišča z dne 8. novembra 2001 v zadevi Adria-Wien Pipeline, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, točka 38.

44

(45)  In njihovi nasledniki (med drugim velika pomorska pristanišča), ki jih davčna uprava na isti podlagi šteje za oproščene davka od dohodkov pravnih oseb.

45

(46)  Glej točko 206 obvestila z dne 19. julija 2016 in na področju storitev splošnega gospodarskega pomena sodbo Sodišča z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, točke od 87 do 95.

46

(47)  V preteklosti je bila oprostitev davka, odobrena leta 1942, namenjena pospešitvi obnove pristanišč, uničenih v vojni, in ne kakršnemu koli nadomestilu za naloge javne službe.

47

(48)  Gej sodbo Sodišča z dne 15. decembra 2005 v zadevi Italija/Komisija, C-66/02, EU:C:2005:768, točka 94.

48

(49)  Glej sodbo Sodišča z dne 8. septembra 2011 v združenih zadevah Paint Graphos in drugi, C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 49; sodbo Sodišča z dne 6. septembra 2006 v zadevi Portugalska/Komisija, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, točka 56.

49

(50)  Glej sodbo Sodišča z dne 8. septembra 2011 v združenih zadevah Paint Graphos in drugi, C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 65; sodbo Sodišča z dne 6. septembra 2006 v zadevi Portugalska/Komisija, C-88/03, ECLI:EU:C:2006:511, točka 81.

50

(51)  Glej Bulletin officiel des finances publiques (uradni list javnih financ) – Davki – BOI-IS-CHAMP-30-60, II (točka 240): „[...] z naknadnimi ministrskimi sklepi so bila pristanišča oproščena neposrednih davkov [...]“.

51

(52)  Državni svet, 2. julij 2014, minister, odgovoren za proračun, št. 374807, ECLI:FR:CESSR:2014:374807.20140702.

52

(53)  Nekatera pristanišča upravljajo pravne osebe, ki niso zajete v sklepih iz let 1942 in 1943, na primer trgovsko in ribiško pristanišče Sète (upravlja ga regionalno javno podjetje, glej sodbo višjega upravnega sodišča v Marseillu z dne 19. januarja 2016, št. 13MA03445), pristanišče Lorient (upravlja ga mešana družba, glej poslansko vprašanje št. 23815, objavljeno v JORF z dne 9. aprila 2013, str. 3694) ali turistično pristanišče Saint-Cyprien (upravlja ga javno podjetje pristanišča Saint-Cyprien, komunalna služba, ki je pravna oseba, glej sodbo višjega upravnega sodišča v Marseillu z dne 27. novembra 2012, št. 12MA01312).

53

(54)  Odgovor na poslansko vprašanje št. 18664, objavljen v JORF z dne 3. marca 2009, str. 2040.

54

(55)  Glej sodbo Sodišča z dne 8. septembra 2011 v združenih zadevah Paint Graphos in drugi, C-78/08 do C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, točka 69.

55

(56)  Sklep št. 2012-238 QPC z dne 20. aprila 2012, JORF z dne 21. aprila 2012, str. 7198.

56

(57)  Sodba Sodišča z dne 14. januarja 2015 v zadevi Eventech, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, točke od 65 do 69.

57

(58)  Sodba Sodišča z dne 30. aprila 2009 v zadevi Komisija/Italija in Wam, C-494/06, ECLI:EU:C:2009:272, točki 53 in 54.

58

(59)  Zlasti francoska pristanišča, ki niso oproščena davka od dohodkov pravnih oseb. Glej opombo št. 51 v tem sklepu.

59

(60)  Glej točko 2.1 predloga uredbe o pristaniških storitvah. Glej tudi Sporočilo Komisije o politiki evropskih pristanišč, COM/2007/0616 final, točka II.4.2.

60

(61)  Sporočilo Komisije o politiki evropskih pristanišč, COM/2007/0616 final, točka II.1.

61

(62)  Cena prevoznih storitev, ki jih zagotavljajo pristanišča, pogosto pomeni pomemben del celotnega stroška prevoza. Evropska pristanišča 2030: prihodnji izzivi, Sporočilo Evropske komisije z dne 23. maja 2013: „Stroški in kakovost pristaniških storitev so pomemben dejavnik za evropsko gospodarstvo. Stroški pristanišč lahko prestavljajo velik del skupnih stroškov logistične verige. Ravnanje s tovorom, pristaniške pristojbine in pristaniške navtične storitve lahko predstavljajo med 40 % in 60 % skupnih stroškov integralne logistike za podjetja, ki za prevoz blaga uporabljajo prevoz po morju na kratkih razdaljah.“

62

(63)  Sodba Sodišča z dne 10. decembra 1969 v združenih zadevah Komisija/Francija, 6/69 in 11/69, ECLI:EU:C:1969:68, točka 21. Sodba Sodišča z dne 19. maja 1999 v zadevi Italija/Komisija, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, točka 21.

63

(64)  Sodba Sodišča z dne 2. julija 1974 v zadevi Italija/Komisija, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, točka 36.

64

(65)  Pristanišča, katerih promet je manjši od ravni, opredeljene v členu 20(2)(b) Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1) (in sicer 0,1 % skupne letne količine tovora, pretovorjenega v pomorskih pristaniščih Unije).

65

(66)  Gospodarska zbornica navaja, da bi bila zaradi njene zavezanosti davku od dohodkov pravnih oseb ogrožena pristanišča, ki jih upravlja, glede na njihovo geografsko lego ob meji s Španijo in na bližino španskih pristanišč.

66

(67)  Glej med drugim sklepe Evropske komisije z dne 29. aprila 2015 v zadevah SA.37432 – Češka – Javne bolnišnice v Hradcu Králové (UL C 203, 19.6.2015, str. 1), SA.37904 – Nemčija – Zdravstveni center v Durmersheimu, (UL C 188, 26.6.2015, str. 1), SA.33149 – Nemčija – Städtische Projektgesellschaft „Wirtschaftsbüro Gaarden – Kiel“, (UL C 188, 5.6.2015, str. 1).

67

(68)  Na eni strani mora imeti dejavnost upravičenega pristanišča povsem lokalno razsežnost, na primer, kadar pristanišče zagotavlja blago ali storitve na omejenem ozemlju znotraj nacionalnega ozemlja in ne more privabljati strank iz drugih držav članic. Na drugi strani ukrep ne sme imeti predvidljivega učinka – ali samo obrobnih učinkov – na nadnacionalne naložbe v zadevnem sektorju ali na ustanovitev podjetij na enotnem trgu.

68

(69)  Glej Sporočilo Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena – 2012/C 8/02 (UL C 8, 11.1.2012, str. 4). Glej tudi Sklep Komisije 2012/21/EU z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 7, 11.1.2012, str. 3).

69

(70)  Glej sklepne predloge generalne pravobranilke J. Kokott, predstavljene v zadevi Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania proti Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:135, točka 75.

70

(71)  Člen L. 5312-2 zakonika o prometu, ki omenja seznam nalog, za katere so pooblaščena pristanišča, se nanaša samo na velika pomorska pristanišča. Ne opredeljuje parametrov za izračun nadomestila niti varovalnih ukrepov za preprečitev prekomernega nadomestila.

71

(72)  Veliko pomorsko pristanišče na Guadeloupu je za leto 2016 izplačalo 1,196 milijona EUR (glej odlok z dne 18. februarja 2016, objavljen v Uradnem listu Francoske republike št. 0048 z dne 26. februarja 2016).

72

(73)  Prenovljena uredbe je bila objavljena 20. junija 2017, glej Uredbo Komisije (EU) 2017/1084 z dne 14. junija 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014, kar zadeva pomoč za pristaniško in letališko infrastrukturo, pragove za priglasitev za pomoč za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine in pomoč za športno in večnamensko rekreacijsko infrastrukturo ter sheme regionalne pomoči za tekoče poslovanje za najbolj oddaljene regije, in o spremembi Uredbe (EU) št. 702/2014, kar zadeva izračun upravičenih stroškov (UL L 156, 20.6.2017, str. 1).

73

(74)  Nasprotno bi bili lahko drugi ukrepi, ki bi bili usmerjeni v naložbe in bi izpolnjevali merila združljivosti (med drugim obstoj splošnega interesa, upoštevnost sorazmernosti ukrepa), pod določenimi pogoji razglašeni za združljive z notranjim trgom.

74

(75)  Sodba Sodišča z dne 22. marca 1977 v zadevi Steinike & Weinlig/Zvezna republika Nemčija, 78/76, ECLI:EU:C:1977:52, točka 24.

75

(76)  Glej končni sklep v zadevi o državni pomoči SA.25338 (UL L 113, 27.4.2016, str. 148).

76

(77)  Uredba (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2017 o vzpostavitvi okvira za izvajanje pristaniških storitev in skupnih pravil o finančni preglednosti pristanišč (UL L 57, 3.3.2017, str. 1).

77

(78)  Sklep Komisije z dne 21. januarja 2016 o pomoči SA.25338 (2014/C ex E 3/2008 ex CP 115/2004) – Nizozemska – Corporate tax exemption for public undertakings (UL L 113, 27.4.2016, str. 148).

78

---