# Úřední věstník L 29/2018

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 29 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 611. února 2018 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 29

České vydání

Právní předpisy

Ročník 611. února 2018

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/153 ze dne 23. října 2017, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/86, kterým se stanoví plán výmětů pro rybolov některých druhů žijících při dně ve Středozemním moři | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/154 ze dne 30. ledna 2018 o zahájení nabídkového řízení pro nákup sušeného odstředěného mléka během období veřejné intervence od 1. března do 30. září 2018 | 6 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/155 ze dne 31. ledna 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 686/2012, kterým se přiděluje hodnocení účinných látek členským státům pro účely postupu obnovení (
  1
  ) | 8 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2018/156 ze dne 22. ledna 2018 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, pokud jde o doplnění přílohy I-A kapitoly 1 hlavy IV uvedené dohody, a ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod, pokud jde o přepočítání údajů v seznamu odstraňování cel z vývozu stanoveném v přílohách I-C a I-D kapitoly 1 hlavy IV uvedené dohody | 13 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2018/157 ze dne 29. ledna 2018 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Italskou republikou | 35 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2018/158 ze dne 29. ledna 2018 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Finskou republikou | 36 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2018/159 ze dne 29. ledna 2018 o jmenování dvou členů Účetního dvora | 37 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2018/160 ze dne 30. června 2017 o státní podpoře SA.44351 (2016/C) (ex 2016/NN), kterou poskytlo Polsko v souvislosti s daní pro maloobchodní odvětví
  (oznámeno pod číslem C(2017) 4449)

   (
  1
  ) | 38 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/153 ze dne 23. října 2017, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/86, kterým se stanoví plán výmětů pro rybolov některých druhů žijících při dně ve Středozemním moři

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/154 ze dne 30. ledna 2018 o zahájení nabídkového řízení pro nákup sušeného odstředěného mléka během období veřejné intervence od 1. března do 30. září 2018

6

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/155 ze dne 31. ledna 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 686/2012, kterým se přiděluje hodnocení účinných látek členským státům pro účely postupu obnovení (
  1
  )

1

8

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2018/156 ze dne 22. ledna 2018 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, pokud jde o doplnění přílohy I-A kapitoly 1 hlavy IV uvedené dohody, a ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod, pokud jde o přepočítání údajů v seznamu odstraňování cel z vývozu stanoveném v přílohách I-C a I-D kapitoly 1 hlavy IV uvedené dohody

13

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2018/157 ze dne 29. ledna 2018 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Italskou republikou

35

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2018/158 ze dne 29. ledna 2018 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Finskou republikou

36

*

Rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2018/159 ze dne 29. ledna 2018 o jmenování dvou členů Účetního dvora

37

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2018/160 ze dne 30. června 2017 o státní podpoře SA.44351 (2016/C) (ex 2016/NN), kterou poskytlo Polsko v souvislosti s daní pro maloobchodní odvětví
  (oznámeno pod číslem C(2017) 4449)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2017) 4449)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 1.2.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 29/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2018/153

ze dne 23. října 2017,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/86, kterým se stanoví plán výmětů pro rybolov některých druhů žijících při dně ve Středozemním moři

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (1), a zejména na čl. 15 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem nařízení (EU) č. 1380/2013 je postupně odstranit výměty z rybolovu v Unii zavedením povinnosti vykládky úlovků. |
| --- | --- |

(1)

Cílem nařízení (EU) č. 1380/2013 je postupně odstranit výměty z rybolovu v Unii zavedením povinnosti vykládky úlovků.

| (2) | Za účelem provádění povinnosti vykládky zmocňuje čl. 15 odst. 6 nařízení (EU) č. 1380/2013 Komisi, aby přijala plány výmětů prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci na maximálně tři roky na základě společných doporučení vypracovaných členskými státy po konzultaci s příslušnými poradními sbory. |
| --- | --- |

(2)

Za účelem provádění povinnosti vykládky zmocňuje čl. 15 odst. 6 nařízení (EU) č. 1380/2013 Komisi, aby přijala plány výmětů prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci na maximálně tři roky na základě společných doporučení vypracovaných členskými státy po konzultaci s příslušnými poradními sbory.

| (3) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/86 (2) stanovilo plán výmětů pro rybolov některých druhů žijících při dně ve Středozemním moři použitelný od 1. ledna 2017 do 31. prosince 2019, a to na základě tří společných doporučení předložených Komisi v roce 2016 několika členskými státy, které mají přímý zájem na řízení rybolovu ve Středozemním moři (Řecko, Španělsko, Francie, Chorvatsko, Itálie, Kypr, Malta a Slovinsko). Uvedená tři společná doporučení se týkala západní části Středozemního moře, Jaderského moře a jihovýchodní části Středozemního moře. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/86 (2) stanovilo plán výmětů pro rybolov některých druhů žijících při dně ve Středozemním moři použitelný od 1. ledna 2017 do 31. prosince 2019, a to na základě tří společných doporučení předložených Komisi v roce 2016 několika členskými státy, které mají přímý zájem na řízení rybolovu ve Středozemním moři (Řecko, Španělsko, Francie, Chorvatsko, Itálie, Kypr, Malta a Slovinsko). Uvedená tři společná doporučení se týkala západní části Středozemního moře, Jaderského moře a jihovýchodní části Středozemního moře.

| (4) | Podle čl. 15 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1380/2013 se povinnost vykládky vztahuje ve Středozemním moři na druhy ryb žijící při dně charakteristické pro jednotlivé druhy rybolovu nejpozději od 1. ledna 2017. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 15 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1380/2013 se povinnost vykládky vztahuje ve Středozemním moři na druhy ryb žijící při dně charakteristické pro jednotlivé druhy rybolovu nejpozději od 1. ledna 2017.

| (5) | Dne 2. června 2017 předložily Francie, Itálie a Španělsko po konzultacích v rámci regionální skupiny na vysoké úrovni Pescamed Komisi nové společné doporučení týkající se „Plánu výmětů pro rybolov při dně v západní části Středozemního moře (2018)“. Tytéž členské státy na žádost Komise předložily další informace a údaje dne 5. července 2017. |
| --- | --- |

(5)

Dne 2. června 2017 předložily Francie, Itálie a Španělsko po konzultacích v rámci regionální skupiny na vysoké úrovni Pescamed Komisi nové společné doporučení týkající se „Plánu výmětů pro rybolov při dně v západní části Středozemního moře (2018)“. Tytéž členské státy na žádost Komise předložily další informace a údaje dne 5. července 2017.

| (6) | Nové společné doporučení, jež pro západní část Středozemního moře předložily Francie, Itálie a Španělsko, navrhuje, aby se výjimka z důvodu přežití stanovená v článku 3 nařízení (EU) 2017/86 vztahovala i na rybolov humra severského (Nephrops norvegicus) uloveného všemi vlečnými sítěmi pro lov při dně v západní části Středozemního moře. Rovněž navrhuje rozšířit uplatňování výjimky z důvodu přežití pro hřebenatku svatojakubskou (Pecten jacobaeus), tapesky (Venerupis spp.) a zaděnky (Venus spp.) ulovené mechanizovanými drapáky na západní část Středozemního moře. |
| --- | --- |

(6)

Nové společné doporučení, jež pro západní část Středozemního moře předložily Francie, Itálie a Španělsko, navrhuje, aby se výjimka z důvodu přežití stanovená v článku 3 nařízení (EU) 2017/86 vztahovala i na rybolov humra severského (Nephrops norvegicus) uloveného všemi vlečnými sítěmi pro lov při dně v západní části Středozemního moře. Rovněž navrhuje rozšířit uplatňování výjimky z důvodu přežití pro hřebenatku svatojakubskou (Pecten jacobaeus), tapesky (Venerupis spp.) a zaděnky (Venus spp.) ulovené mechanizovanými drapáky na západní část Středozemního moře.

| (7) | Totéž společné doporučení navíc navrhuje rozšířit vymezení západní části Středozemního moře pro účely tohoto plánu výmětů začleněním zeměpisné podoblasti Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) (GSA) 12. |
| --- | --- |

(7)

Totéž společné doporučení navíc navrhuje rozšířit vymezení západní části Středozemního moře pro účely tohoto plánu výmětů začleněním zeměpisné podoblasti Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM) (GSA) 12.

| (8) | Uvedené společné doporučení rovněž navrhuje nově definovat rybolov parmice tím, že se do něj zařadí všechny parmice (Mullus spp.), tj. parmice nachová a parmice pruhovaná. |
| --- | --- |

(8)

Uvedené společné doporučení rovněž navrhuje nově definovat rybolov parmice tím, že se do něj zařadí všechny parmice (Mullus spp.), tj. parmice nachová a parmice pruhovaná.

| (9) | Totéž společné doporučení navrhuje aktualizovat referenční období na roky 2015 a 2016, aby bylo v souvislosti s prováděním povinnosti vykládky možné určit objem vykládek štikozubce obecného a parmic na plavidlo. |
| --- | --- |

(9)

Totéž společné doporučení navrhuje aktualizovat referenční období na roky 2015 a 2016, aby bylo v souvislosti s prováděním povinnosti vykládky možné určit objem vykládek štikozubce obecného a parmic na plavidlo.

| (10) | Ve společném doporučení se dále navrhuje, aby se výjimka z důvodu přežití stanovená pro mlže (tj. hřebenatku svatojakubskou (Pecten jacobaeus), tapesky (Venerupis spp.) a zaděnky (Venus spp.)) ulovené v západní části Středozemního moře uplatňovala i v letech 2018 a 2019. |
| --- | --- |

(10)

Ve společném doporučení se dále navrhuje, aby se výjimka z důvodu přežití stanovená pro mlže (tj. hřebenatku svatojakubskou (Pecten jacobaeus), tapesky (Venerupis spp.) a zaděnky (Venus spp.)) ulovené v západní části Středozemního moře uplatňovala i v letech 2018 a 2019.

| (11) | Dne 28. června 2017 předložily Chorvatsko, Itálie a Slovinsko Komisi nové společné doporučení pro Jaderské moře, přičemž po konzultaci v regionální skupině na vysoké úrovni Adriatica poskytly nové údaje o míře přežití jazyka obecného (Solea solea) v letech 2015 a 2016. |
| --- | --- |

(11)

Dne 28. června 2017 předložily Chorvatsko, Itálie a Slovinsko Komisi nové společné doporučení pro Jaderské moře, přičemž po konzultaci v regionální skupině na vysoké úrovni Adriatica poskytly nové údaje o míře přežití jazyka obecného (Solea solea) v letech 2015 a 2016.

| (12) | Nové společné doporučení předložené Chorvatskem, Itálií a Slovinskem navrhuje, aby se výjimka z důvodu přežití jazyka obecného v Jaderském moři uplatňovala i v letech 2018 a 2019. |
| --- | --- |

(12)

Nové společné doporučení předložené Chorvatskem, Itálií a Slovinskem navrhuje, aby se výjimka z důvodu přežití jazyka obecného v Jaderském moři uplatňovala i v letech 2018 a 2019.

| (13) | Uvedená společná doporučení posoudil Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) ve dnech 10. až 14. července 2017 (3). VTHVR ve svém hodnocení dospěl k závěru, že informace poskytnuté členskými státy, pokud jde o míry přežití jazyka obecného, hřebenatky svatojakubské, tapesek, zaděnek a humra severského, nejsou úplné. Jelikož důkazy o mírách přežití těchto druhů nejsou přesvědčivé, má Komise za to, že výjimka z důvodu přežití povolená podle čl. 15 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1380/2013 by měla být v tomto nařízení obsažena pouze po dobu jednoho roku. Příslušné členské státy by se měly zavázat, že Komisi včas předloží relevantní informace, aby VTHVR mohl plně posoudit odůvodnění výjimky a aby ji Komise mohla přezkoumat. |
| --- | --- |

(13)

Uvedená společná doporučení posoudil Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) ve dnech 10. až 14. července 2017 (3). VTHVR ve svém hodnocení dospěl k závěru, že informace poskytnuté členskými státy, pokud jde o míry přežití jazyka obecného, hřebenatky svatojakubské, tapesek, zaděnek a humra severského, nejsou úplné. Jelikož důkazy o mírách přežití těchto druhů nejsou přesvědčivé, má Komise za to, že výjimka z důvodu přežití povolená podle čl. 15 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1380/2013 by měla být v tomto nařízení obsažena pouze po dobu jednoho roku. Příslušné členské státy by se měly zavázat, že Komisi včas předloží relevantní informace, aby VTHVR mohl plně posoudit odůvodnění výjimky a aby ji Komise mohla přezkoumat.

| (14) | Vzhledem k těmto skutečnostem jsou navrhované změny plánu výmětů pro rybolov některých druhů žijících při dně ve Středozemním moři slučitelné se stávajícími opatřeními pro zachování zdrojů v této oblasti. |
| --- | --- |

(14)

Vzhledem k těmto skutečnostem jsou navrhované změny plánu výmětů pro rybolov některých druhů žijících při dně ve Středozemním moři slučitelné se stávajícími opatřeními pro zachování zdrojů v této oblasti.

| (15) | Opatření navržená v nových společných doporučeních jsou v souladu s čl. 15 odst. 4 a s čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013, a mohou být tudíž zahrnuta do plánu výmětů stanoveného nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2017/86. |
| --- | --- |

(15)

Opatření navržená v nových společných doporučeních jsou v souladu s čl. 15 odst. 4 a s čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 1380/2013, a mohou být tudíž zahrnuta do plánu výmětů stanoveného nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2017/86.

| (16) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/86 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(16)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/86 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (17) | Vzhledem k tomu, že opatření stanovená v tomto nařízení mají přímý dopad na plánování období rybolovu plavidel Unie a související hospodářské činnosti, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost okamžitě po svém vyhlášení. Mělo by se použít ode dne 1. ledna 2018, |
| --- | --- |

(17)

Vzhledem k tomu, že opatření stanovená v tomto nařízení mají přímý dopad na plánování období rybolovu plavidel Unie a související hospodářské činnosti, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost okamžitě po svém vyhlášení. Mělo by se použít ode dne 1. ledna 2018,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/86 se mění takto:

| 1) | V článku 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:

  „
  „západní částí Středozemního moře“ se rozumí zeměpisné podoblasti GFCM 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 a 12.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:

„
  „západní částí Středozemního moře“ se rozumí zeměpisné podoblasti GFCM 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 a 12.“

| 2) | Článek 3 se mění takto:
  odstavec 1 se nahrazuje tímto:

  „Výjimka z povinnosti vykládky podle čl. 15 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1380/2013 pro druhy, u kterých vědecké důkazy prokazují vysokou míru přežití, se v roce 2018 vztahuje na:






  a) | jazyk obecný (Solea solea), který je uloven vlečnou sítí vlečenou za pomoci výložníku po boku lodi (tzv. rapido), (TBB) (*1) v GSA 17 a 18; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 3 se mění takto:

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„Výjimka z povinnosti vykládky podle čl. 15 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1380/2013 pro druhy, u kterých vědecké důkazy prokazují vysokou míru přežití, se v roce 2018 vztahuje na:

a)

jazyk obecný (Solea solea), který je uloven vlečnou sítí vlečenou za pomoci výložníku po boku lodi (tzv. rapido), (TBB) (*1) v GSA 17 a 18;

| b) | hřebenatku svatojakubskou (Pecten jacobeus) ulovenou mechanizovanými drapáky (HMD) v západní části Středozemního moře; |
| --- | --- |

b)

hřebenatku svatojakubskou (Pecten jacobeus) ulovenou mechanizovanými drapáky (HMD) v západní části Středozemního moře;

| c) | tapesky (Venerupis spp.) ulovené mechanizovanými drapáky (HMD) v západní části Středozemního moře; |
| --- | --- |

c)

tapesky (Venerupis spp.) ulovené mechanizovanými drapáky (HMD) v západní části Středozemního moře;

| d) | zaděnky (Venus spp.) ulovené mechanizovanými drapáky (HMD) v západní části Středozemního moře; |
| --- | --- |

d)

zaděnky (Venus spp.) ulovené mechanizovanými drapáky (HMD) v západní části Středozemního moře;

| e) | humra severského (Nephrops norvegicus) uloveného všemi vlečnými sítěmi pro lov při dně (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) v západní části Středozemního moře. |
| --- | --- |

e)

humra severského (Nephrops norvegicus) uloveného všemi vlečnými sítěmi pro lov při dně (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) v západní části Středozemního moře.

(*1)  Kódy lovných zařízení používané v tomto nařízení odkazují na kódy uvedené v příloze XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 404/2011 ze dne 8. dubna 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (Úř. věst. L 122, 30.4.2011, s. 1). Pro plavidla, jejichž celková délka je nižší než 10 metrů, odkazují kódy lovných zařízení použité v této tabulce na kódy podle klasifikace lovného zařízení stanovené organizací FAO.“
  "

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„Jazyk obecný (Solea solea), hřebenatka svatojakubská (Pecten jacobeus), tapesky (Venerupis spp.), zaděnky (Venus spp.) a humr severský (Nephrops norvegicus) ulovené za okolností uvedených v odstavci 1 se okamžitě vypustí, a sice v oblasti, kde byly odloveny.“

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„Do 1. května 2018 mohou členské státy, které mají přímý zájem na řízení rybolovu ve Středozemním moři, předložit Komisi doplňující údaje o výmětech k údajům uvedeným ve společných doporučeních ze dne 2. a 28. června a 6. července 2017 a veškeré další relevantní vědecké informace podporující výjimku stanovenou v odstavci 1. U humra severského (Nephrops norvegicus) předloží členské státy údaje, které by mohly přinést dodatečné důkazy pro míry přežití v letních měsících. Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) uvedené údaje a informace posoudí nejpozději do července 2018.“

| 3) | v čl. 4 písm. a) se body i) a ii) nahrazují tímto:






  i) | „u štikozubce (Merluccius merluccius) a u parmic (Mullus spp.) v letech 2017 a 2018 maximálně 7 % a v roce 2019 maximálně 6 % celkového ročního odlovu těchto druhů plavidly používajícími vlečné sítě pro lov při dně a |
| --- | --- | --- |

3)

v čl. 4 písm. a) se body i) a ii) nahrazují tímto:

i)

„u štikozubce (Merluccius merluccius) a u parmic (Mullus spp.) v letech 2017 a 2018 maximálně 7 % a v roce 2019 maximálně 6 % celkového ročního odlovu těchto druhů plavidly používajícími vlečné sítě pro lov při dně a

| ii) | u štikozubce (Merluccius merluccius) a u parmic (Mullus spp.) maximálně 1 % celkového ročního odlovu těchto druhů plavidly používajícími tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě.“ |
| --- | --- |

ii)

u štikozubce (Merluccius merluccius) a u parmic (Mullus spp.) maximálně 1 % celkového ročního odlovu těchto druhů plavidly používajícími tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě.“

| 4) | Tabulka 1 přílohy se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

4)

Tabulka 1 přílohy se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. října 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 354, 28.1.2013, s. 22.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/86 ze dne 20. října 2016, kterým se stanoví plán výmětů pro rybolov některých druhů žijících při dně ve Středozemním moři (Úř. věst. L 14, 18.1.2017, s. 4).

2

(3)  Zpráva z 55. plenárního zasedání Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství je k dispozici na adrese https://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/plenary.

3

---

PŘÍLOHA

1.   Západní část Středozemního moře

| Druh rybolovu | Lovné zařízení | Povinnost vykládky |
| --- | --- | --- |
| Štikozubec obecný
  (Merluccius merluccius) (1) | Všechny vlečné sítě pro lov při dně
  (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) | Pokud z celkové vykládky všech druhů na jedno plavidlo v roce 2015 a v roce 2016 představoval více než 25 % štikozubec obecný, vztahuje se povinnost vykládky na všechny úlovky štikozubce obecného. |
| Všechny dlouhé lovné šňůry
  (LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM) |
| Všechny třístěnné tenatové sítě a tenatové sítě
  (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) |
| Parmice (Mullus spp.)
  Kódy FAO: MUT, MUR, MUX (1) | Všechny vlečné sítě pro lov při dně
  (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) | Pokud z celkové vykládky všech druhů na jedno plavidlo v roce 2015 a v roce 2016 představoval více než 25 % parmic, vztahuje se povinnost vykládky na všechny úlovky parmic. |
| Všechny dlouhé lovné šňůry
  (LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM) |
| Všechny třístěnné tenatové sítě a tenatové sítě
  (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) |
| Hřebenatka svatojakubská (Pecten jacobaeus), tapesky (Venerupis spp.), zaděnky (Venus spp.) | Všechny mechanizované drapáky
  HMD | |
| Humr severský (Nephrops norvegicus) | Všechny vlečné sítě pro lov při dně
  OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Povinnost vykládky se vztahuje na všechny úlovky humra severského. |

Druh rybolovu

Lovné zařízení

Povinnost vykládky

Štikozubec obecný

(Merluccius merluccius) (1)

Všechny vlečné sítě pro lov při dně

(OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX)

Pokud z celkové vykládky všech druhů na jedno plavidlo v roce 2015 a v roce 2016 představoval více než 25 % štikozubec obecný, vztahuje se povinnost vykládky na všechny úlovky štikozubce obecného.

Všechny dlouhé lovné šňůry

(LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM)

Všechny třístěnné tenatové sítě a tenatové sítě

(GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN)

Parmice (Mullus spp.)

Kódy FAO: MUT, MUR, MUX (1)

Všechny vlečné sítě pro lov při dně

(OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX)

Pokud z celkové vykládky všech druhů na jedno plavidlo v roce 2015 a v roce 2016 představoval více než 25 % parmic, vztahuje se povinnost vykládky na všechny úlovky parmic.

Všechny dlouhé lovné šňůry

(LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM)

Všechny třístěnné tenatové sítě a tenatové sítě

(GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN)

Hřebenatka svatojakubská (Pecten jacobaeus), tapesky (Venerupis spp.), zaděnky (Venus spp.)

Všechny mechanizované drapáky

HMD

Humr severský (Nephrops norvegicus)

Všechny vlečné sítě pro lov při dně

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Povinnost vykládky se vztahuje na všechny úlovky humra severského.

---

(1)  Plavidla na seznamu podléhající povinnosti vykládky ryb ulovených v rámci tohoto druhu rybolovu v souladu s tímto nařízením zůstávají na seznamu navzdory změnám tohoto nařízení provedeným nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2018/153.

---

| 1.2.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 29/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 29/6

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/154

ze dne 30. ledna 2018

o zahájení nabídkového řízení pro nákup sušeného odstředěného mléka během období veřejné intervence od 1. března do 30. září 2018

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1370/2013 ze dne 16. prosince 2013, kterým se určují opatření týkající se stanovení některých podpor a náhrad v souvislosti se společnou organizací trhů se zemědělskými produkty (2), a zejména na čl. 3 odst. 6 uvedeného nařízení,

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1240 ze dne 18. května 2016, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o veřejnou intervenci a podporu soukromého skladování (3), a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 12 nařízení (EU) č. 1308/2013 se veřejná intervence u sušeného odstředěného mléka použije od 1. března do 30. září. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 12 nařízení (EU) č. 1308/2013 se veřejná intervence u sušeného odstředěného mléka použije od 1. března do 30. září.

| (2) | Nařízení (EU) č. 1370/2013 stanoví, že množstevní omezení pro nákup sušeného odstředěného mléka za pevně stanovenou cenu se v roce 2018 stanoví na 0 tun. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EU) č. 1370/2013 stanoví, že množstevní omezení pro nákup sušeného odstředěného mléka za pevně stanovenou cenu se v roce 2018 stanoví na 0 tun.

| (3) | V souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) č. 1370/2013 má být tedy pro sušené odstředěné mléko zahájeno nabídkové řízení od začátku období veřejné intervence v roce 2018. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) č. 1370/2013 má být tedy pro sušené odstředěné mléko zahájeno nabídkové řízení od začátku období veřejné intervence v roce 2018.

| (4) | Oddíl 3 kapitoly II hlavy II prováděcího nařízení (EU) 2016/1240 stanoví pravidla pro nákup prostřednictvím nabídkového řízení. |
| --- | --- |

(4)

Oddíl 3 kapitoly II hlavy II prováděcího nařízení (EU) 2016/1240 stanoví pravidla pro nákup prostřednictvím nabídkového řízení.

| (5) | V souladu s čl. 9 odst. 1 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2016/1240 by měla být stanovena lhůta, v níž členské státy oznámí Komisi všechny přípustné nabídky. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 9 odst. 1 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2016/1240 by měla být stanovena lhůta, v níž členské státy oznámí Komisi všechny přípustné nabídky.

| (6) | V zájmu účinné správy by členské státy měly pro oznámení předávaná Komisi používat informační systémy v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1183 (4) a prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/1185 (5), |
| --- | --- |

(6)

V zájmu účinné správy by členské státy měly pro oznámení předávaná Komisi používat informační systémy v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1183 (4) a prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/1185 (5),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zahájení nabídkového řízení

Intervenční nákup sušeného odstředěného mléka prostřednictvím nabídkového řízení probíhá od 1. března do 30. září 2018 podle podmínek stanovených v oddílu 3 kapitoly II hlavy II prováděcího nařízení (EU) 2016/1240 a v tomto nařízení.

Článek 2

Podávání nabídek do nabídkového řízení

1.   Lhůty pro podávání nabídek končí v 11:00 hodin (bruselského času) třetí úterý v měsíci. V srpnu však lhůta pro podávání nabídek končí v 11:00 hodin (bruselského času) čtvrté úterý v měsíci.

Pokud je úterý dnem státního svátku, lhůta končí v 11:00 hodin (bruselského času) předchozího pracovního dne.

2.   Nabídky se podávají platebním agenturám, které jsou schváleny členskými státy (6).

Článek 3

Oznámení Komisi

Oznámení podle čl. 9 odst. 1 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2016/1240 musí být učiněno do 16:00 hodin (bruselského času) ve dnech uplynutí lhůt pro podávání nabídek do nabídkového řízení podle článku 2 tohoto nařízení, v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2017/1183 a prováděcím nařízením (EU) 2017/1185.

Článek 4

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. ledna 2018.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel

Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 346, 20.12.2013, s. 12.

2

(3)  
  Úř. věst. L 206, 30.7.2016, s. 71.

3

(4)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1183 ze dne 20. dubna 2017, kterým se doplňují nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 a (EU) č. 1308/2013, pokud jde o oznamování informací a dokumentů Komisi (Úř. věst. L 171, 4.7.2017, s. 100).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1185 ze dne 20. dubna 2017, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 a (EU) č. 1308/2013, pokud jde o oznamování informací a dokumentů Komisi, a kterým se mění a ruší několik nařízení Komise (Úř. věst. L 171, 4.7.2017, s. 113).

5

(6)  Adresy platebních agentur jsou uvedeny na internetových stránkách Evropské komise https://ec.europa.eu/agriculture/milk/policy-instruments_cs.

6

---

| 1.2.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 29/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 29/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/155

ze dne 31. ledna 2018,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 686/2012, kterým se přiděluje hodnocení účinných látek členským státům pro účely postupu obnovení

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 686/2012 (2) přiděluje hodnocení účinných látek pro účely postupu obnovení zpravodajskému členskému státu a spoluzpravodajskému členskému státu. Jelikož hodnocení účinných látek, jejichž povolení vyprší mezi 1. lednem 2022 a 31. prosincem 2024, dosud nebylo zpravodajskému nebo spoluzpravodajskému členskému státu přiděleno, je namístě toto hodnocení přidělit. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 686/2012 (2) přiděluje hodnocení účinných látek pro účely postupu obnovení zpravodajskému členskému státu a spoluzpravodajskému členskému státu. Jelikož hodnocení účinných látek, jejichž povolení vyprší mezi 1. lednem 2022 a 31. prosincem 2024, dosud nebylo zpravodajskému nebo spoluzpravodajskému členskému státu přiděleno, je namístě toto hodnocení přidělit.

| (2) | S ohledem na délku procesu hodnocení účinných látek a nedávné oznámení Spojeného království podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii (3) je nezbytné změnit přidělení hodnocení účinných látek uvedených v části B přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 686/2012, pro něž je zpravodajským nebo spoluzpravodajským členským státem Spojené království a k nimž dosud nebyla předložena žádná doplňující dokumentace. Dotčenými účinnými látkami jsou síran hlinito-amonný, azoxystrobin, bupirimát, karbetamid, chlormekvat, ethylen, fenbukonazol, fluopikolid, fluchinkonazol, flutriafol, výtažek z česneku, metazachlor, myklobutanil, paklobutrazol, pepř, rostlinné oleje/olej z voňatky nardové, propachizafop, chizalofop-P-ethyl, chizalofop-P-tefuryl, triallat a močovina. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na délku procesu hodnocení účinných látek a nedávné oznámení Spojeného království podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii (3) je nezbytné změnit přidělení hodnocení účinných látek uvedených v části B přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 686/2012, pro něž je zpravodajským nebo spoluzpravodajským členským státem Spojené království a k nimž dosud nebyla předložena žádná doplňující dokumentace. Dotčenými účinnými látkami jsou síran hlinito-amonný, azoxystrobin, bupirimát, karbetamid, chlormekvat, ethylen, fenbukonazol, fluopikolid, fluchinkonazol, flutriafol, výtažek z česneku, metazachlor, myklobutanil, paklobutrazol, pepř, rostlinné oleje/olej z voňatky nardové, propachizafop, chizalofop-P-ethyl, chizalofop-P-tefuryl, triallat a močovina.

| (3) | Toto přidělení by mělo být provedeno takovým způsobem, aby se dosáhlo vyváženého rozdělení povinností a činností mezi členské státy. |
| --- | --- |

(3)

Toto přidělení by mělo být provedeno takovým způsobem, aby se dosáhlo vyváženého rozdělení povinností a činností mezi členské státy.

| (4) | Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost co možná nejdříve, jelikož lhůta pro předložení doplňující dokumentace k některým dotčeným účinným látkám uplyne dne 28. února 2018. |
| --- | --- |

(4)

Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost co možná nejdříve, jelikož lhůta pro předložení doplňující dokumentace k některým dotčeným účinným látkám uplyne dne 28. února 2018.

| (5) | Prováděcí nařízení (EU) č. 686/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Prováděcí nařízení (EU) č. 686/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Prováděcí nařízení (EU) č. 686/2012 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. ledna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 686/2012 ze dne 26. července 2012, kterým se přiděluje hodnocení účinných látek členským státům pro účely postupu obnovení (Úř. věst. L 200, 27.7.2012, s. 5).

2

(3)  
  Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 13.

3

---

PŘÍLOHA

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 686/2012 se mění takto:

| 1) | V části B se položky týkající se účinných látek síran hlinito-amonný, azoxystrobin, bupirimát, karbetamid, chlormekvat, ethylen, fenbukonazol, fluopikolid, fluchinkonazol, flutriafol, výtažek z česneku, metazachlor, myklobutanil, paklobutrazol, pepř, rostlinné oleje/olej z voňatky nardové, propachizafop, chizalofop-P-ethyl, chizalofop-P-tefuryl, triallat a močovina nahrazují těmito odpovídajícími položkami:








  Účinná látka | Zpravodajský členský stát | Spoluzpravodajský členský stát |
| --- | --- | --- | --- |
| „Síran hlinito-amonný | IE | PT“ |
| „Azoxystrobin | AT | NO“ |
| „Bupirimát | NL | PL“ |
| „Karbetamid | SE | BE“ |
| „Chlormekvat | AT | IT“ |
| „Ethylen | NL | ES“ |
| „Fenbukonazol | SI | AT“ |
| „Fluopikolid | AT | ES“ |
| „Fluchinkonazol | CZ | SK“ |
| „Flutriafol | SK | CZ“ |
| „Výtažek z česneku | IE | DK“ |
| „Metazachlor | NL | PT“ |
| „Myklobutanil | AT | ES“ |
| „Paklobutrazol | AT | RO“ |
| „Pepř | BE | IE“ |
| „Rostlinné oleje/olej z voňatky nardové | FR | CZ“ |
| „Propachizafop | AT | EE“ |
| „Chizalofop-P-ethyl | FI | SE“ |
| „Chizalofop-P-tefuryl | HR | AT“ |
| „Triallat | NL | CZ“ |
| „Močovina | EL | FI“ |

1)

V části B se položky týkající se účinných látek síran hlinito-amonný, azoxystrobin, bupirimát, karbetamid, chlormekvat, ethylen, fenbukonazol, fluopikolid, fluchinkonazol, flutriafol, výtažek z česneku, metazachlor, myklobutanil, paklobutrazol, pepř, rostlinné oleje/olej z voňatky nardové, propachizafop, chizalofop-P-ethyl, chizalofop-P-tefuryl, triallat a močovina nahrazují těmito odpovídajícími položkami:

Účinná látka

Zpravodajský členský stát

Spoluzpravodajský členský stát

„Síran hlinito-amonný

IE

PT“

„Azoxystrobin

AT

NO“

„Bupirimát

NL

PL“

„Karbetamid

SE

BE“

„Chlormekvat

AT

IT“

„Ethylen

NL

ES“

„Fenbukonazol

SI

AT“

„Fluopikolid

AT

ES“

„Fluchinkonazol

CZ

SK“

„Flutriafol

SK

CZ“

„Výtažek z česneku

IE

DK“

„Metazachlor

NL

PT“

„Myklobutanil

AT

ES“

„Paklobutrazol

AT

RO“

„Pepř

BE

IE“

„Rostlinné oleje/olej z voňatky nardové

FR

CZ“

„Propachizafop

AT

EE“

„Chizalofop-P-ethyl

FI

SE“

„Chizalofop-P-tefuryl

HR

AT“

„Triallat

NL

CZ“

„Močovina

EL

FI“

| 2) | Doplňuje se nová část C, která zní:

  „
  ČÁST C


  PŘIDĚLENÍ HODNOCENÍ ÚČINNÝCH LÁTEK, JEJICHŽ POVOLENÍ VYPRŠÍ PO DNI 31. PROSINCE 2021 A NE POZDĚJI NEŽ DNE 31. PROSINCE 2024










  Účinná látka | Zpravodajský členský stát | Spoluzpravodajský členský stát |
| --- | --- | --- | --- |
| 1,4-dimethylnaftalen | AT | PL |
| Acechinocyl | DE | NL |
| Adoxophyes orana granulovirus kmen BV-0001 | DE | FR |
| Ametoktradin | DE | NL |
| Aminopyralid | FI | DK |
| Amisulbrom | EL | FI |
| Kyselina askorbová | NL | FR |
| Aureobasidium pullulans (kmeny DSM 14940 a DSM 14941) | AT | DE |
| Bacillus firmus kmen I-1582 | FR | DK |
| Bacillus pumilus kmen QST 2808 | IT | NL |
| Benalaxyl-M | PT | IT |
| Benzovindiflupyr | FR | AT |
| Bifaxen | CZ | BE |
| Candida oleophila kmen O | SI | DE |
| Chlorantraniliprol | IE | DE |
| Cyflumetofen | ES | AT |
| Fosforitan disodný | FR | EL |
| Emamektin | NL | SI |
| Esfenvalerát | AT | PT |
| Eugenol | ES | EL |
| Fenpyrazamin | LV | LT |
| Flubendiamid | EL | AT |
| Flumetralin | HU | EL |
| Fluopyram | AT | HR |
| Fluxapyroxad | FR | EL |
| Geraniol | ES | EL |
| Halosulfuron-methyl | IT | PL |
| Helicoverpa armigera nucleopolyhedrovirus (HearNPV) | EE | FR |
| Ipkonazol | BE | FR |
| Isopyrazam | NO | EL |
| Lambda-cyhalothrin | SE | FR |
| Maltodextrin | IE | FR |
| Mandipropamid | AT | PT |
| Metaflumizon | SE | EL |
| Metam (též metam-kalium a metam-natrium) | BE | ES |
| Metobromuron | FR | NO |
| Metsulfuron-methyl | DK | SE |
| Silice pomerančová | FR | CZ |
| Paecilomyces fumosoroseus kmen Fe9901 | PL | NL |
| Penflufen | PL | IE |
| Penthiopyrad | SE | CZ |
| Fosfan | ES | DE |
| Fosfonáty draselné (dříve fosforitan draselný) | FR | EL |
| Prosulfuron | FR | SK |
| Pseudomonas sp. kmen DSMZ 13134 | NL | BG |
| Pyridalyl | NL | BE |
| Pyriofenon | LV | EL |
| Pyroxsulam | DK | FI |
| Kyselina S-abscisová | NL | DK |
| Sedaxan | FR | AT |
| Sodná sůl thiosulfátových komplexů stříbra (I) | NL | LV |
| Spinetoram | HR | ES |
| Spiromesifen | IT | AT |
| Spirotetramat | AT | NO |
| Spodoptera littoralis nucleopolyhedrovirus | EE | FR |
| Streptomyces lydicus WYEC 108 | NL | DE |
| Tembotrion | AT | FR |
| Thienkarbazon | FR | EL |
| Thymol | ES | EL |
| Trichoderma asperellum (kmen T34) | SE | IT |
| Trichoderma atroviride kmen I-1237 | IT | SK |
| Valifenalát (dříve valifenal) | HU | SI |
| Slabý kmen viru žluté mozaiky cukety | DK | AT“ |

2)

Doplňuje se nová část C, která zní:

„
  ČÁST C

PŘIDĚLENÍ HODNOCENÍ ÚČINNÝCH LÁTEK, JEJICHŽ POVOLENÍ VYPRŠÍ PO DNI 31. PROSINCE 2021 A NE POZDĚJI NEŽ DNE 31. PROSINCE 2024

Účinná látka

Zpravodajský členský stát

Spoluzpravodajský členský stát

1,4-dimethylnaftalen

AT

PL

Acechinocyl

DE

NL

Adoxophyes orana granulovirus kmen BV-0001

DE

FR

Ametoktradin

DE

NL

Aminopyralid

FI

DK

Amisulbrom

EL

FI

Kyselina askorbová

NL

FR

Aureobasidium pullulans (kmeny DSM 14940 a DSM 14941)

AT

DE

Bacillus firmus kmen I-1582

FR

DK

Bacillus pumilus kmen QST 2808

IT

NL

Benalaxyl-M

PT

IT

Benzovindiflupyr

FR

AT

Bifaxen

CZ

BE

Candida oleophila kmen O

SI

DE

Chlorantraniliprol

IE

DE

Cyflumetofen

ES

AT

Fosforitan disodný

FR

EL

Emamektin

NL

SI

Esfenvalerát

AT

PT

Eugenol

ES

EL

Fenpyrazamin

LV

LT

Flubendiamid

EL

AT

Flumetralin

HU

EL

Fluopyram

AT

HR

Fluxapyroxad

FR

EL

Geraniol

ES

EL

Halosulfuron-methyl

IT

PL

Helicoverpa armigera nucleopolyhedrovirus (HearNPV)

EE

FR

Ipkonazol

BE

FR

Isopyrazam

NO

EL

Lambda-cyhalothrin

SE

FR

Maltodextrin

IE

FR

Mandipropamid

AT

PT

Metaflumizon

SE

EL

Metam (též metam-kalium a metam-natrium)

BE

ES

Metobromuron

FR

NO

Metsulfuron-methyl

DK

SE

Silice pomerančová

FR

CZ

Paecilomyces fumosoroseus kmen Fe9901

PL

NL

Penflufen

PL

IE

Penthiopyrad

SE

CZ

Fosfan

ES

DE

Fosfonáty draselné (dříve fosforitan draselný)

FR

EL

Prosulfuron

FR

SK

Pseudomonas sp. kmen DSMZ 13134

NL

BG

Pyridalyl

NL

BE

Pyriofenon

LV

EL

Pyroxsulam

DK

FI

Kyselina S-abscisová

NL

DK

Sedaxan

FR

AT

Sodná sůl thiosulfátových komplexů stříbra (I)

NL

LV

Spinetoram

HR

ES

Spiromesifen

IT

AT

Spirotetramat

AT

NO

Spodoptera littoralis nucleopolyhedrovirus

EE

FR

Streptomyces lydicus WYEC 108

NL

DE

Tembotrion

AT

FR

Thienkarbazon

FR

EL

Thymol

ES

EL

Trichoderma asperellum (kmen T34)

SE

IT

Trichoderma atroviride kmen I-1237

IT

SK

Valifenalát (dříve valifenal)

HU

SI

Slabý kmen viru žluté mozaiky cukety

DK

AT“

---

ROZHODNUTÍ

| 1.2.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 29/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 29/13

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/156

ze dne 22. ledna 2018

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie v Radě přidružení zřízené Dohodou o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, pokud jde o doplnění přílohy I-A kapitoly 1 hlavy IV uvedené dohody, a ve Výboru pro přidružení ve složení pro obchod, pokud jde o přepočítání údajů v seznamu odstraňování cel z vývozu stanoveném v přílohách I-C a I-D kapitoly 1 hlavy IV uvedené dohody

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec a čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. září 2017. V čl. 486 odst. 3 a 4 dohody se stanoví prozatímní provádění určitých částí dohody, které určí Unie. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (1) (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 1. září 2017. V čl. 486 odst. 3 a 4 dohody se stanoví prozatímní provádění určitých částí dohody, které určí Unie.

| (2) | Článek 4 rozhodnutí Rady 2014/668/EU (2) vymezuje ustanovení dohody, která se provádějí prozatímně, včetně ustanovení týkajících se odstraňování cel a ustanovení týkajících se příloh I-A až I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody. Prozatímní provádění je účinné od 1. ledna 2016. |
| --- | --- |

(2)

Článek 4 rozhodnutí Rady 2014/668/EU (2) vymezuje ustanovení dohody, která se provádějí prozatímně, včetně ustanovení týkajících se odstraňování cel a ustanovení týkajících se příloh I-A až I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody. Prozatímní provádění je účinné od 1. ledna 2016.

| (3) | Unie jednostranně anticipovala provádění listiny koncesí uvedené v příloze I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody formou autonomních obchodních preferencí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 374/2014 (3) a již uplatňuje zvláštní způsoby provádění harmonogramu (dále jen „kategorie fáze“), které byly schváleny stranami. |
| --- | --- |

(3)

Unie jednostranně anticipovala provádění listiny koncesí uvedené v příloze I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody formou autonomních obchodních preferencí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 374/2014 (3) a již uplatňuje zvláštní způsoby provádění harmonogramu (dále jen „kategorie fáze“), které byly schváleny stranami.

| (4) | V souvislosti se změnou autonomních obchodních preferencí bylo formou nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1150/2014 (4) přijato vysvětlení týkající se postupu při odstraňování cel s cílem upřesnit snížení, které se použije na základní celní sazbu pro každou kategorii fáze uvedenou v příloze I nařízení (EU) č. 374/2014. |
| --- | --- |

(4)

V souvislosti se změnou autonomních obchodních preferencí bylo formou nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1150/2014 (4) přijato vysvětlení týkající se postupu při odstraňování cel s cílem upřesnit snížení, které se použije na základní celní sazbu pro každou kategorii fáze uvedenou v příloze I nařízení (EU) č. 374/2014.

| (5) | Stejné vyjasnění je nezbytné k zajištění toho, aby byly v zájmu co nejlepšího provádění listin koncesí jasně stanoveny stejné postupy, které odráží společnou dohoda, jíž dosáhly strany v průběhu jednání. Tyto postupy musí být uplatňovány oběma stranami dohody. |
| --- | --- |

(5)

Stejné vyjasnění je nezbytné k zajištění toho, aby byly v zájmu co nejlepšího provádění listin koncesí jasně stanoveny stejné postupy, které odráží společnou dohoda, jíž dosáhly strany v průběhu jednání. Tyto postupy musí být uplatňovány oběma stranami dohody.

| (6) | Příloha I-C kapitoly 1 hlavy IV dohody, jež stanoví sazebníky odstraňování cel z vývozu Ukrajiny, uvádí, že přepočítání tabulky je nutné k tomu, aby byla zachována relativní preference, která je v témže poměru ve srovnání s vázanými sazbami vývozních cel WTO platnými pro každé období v případě, že ustanovení dohody týkající se obchodních záležitostí vstoupí v platnost po 15. květnu 2014. |
| --- | --- |

(6)

Příloha I-C kapitoly 1 hlavy IV dohody, jež stanoví sazebníky odstraňování cel z vývozu Ukrajiny, uvádí, že přepočítání tabulky je nutné k tomu, aby byla zachována relativní preference, která je v témže poměru ve srovnání s vázanými sazbami vývozních cel WTO platnými pro každé období v případě, že ustanovení dohody týkající se obchodních záležitostí vstoupí v platnost po 15. květnu 2014.

| (7) | Příloha I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody, jež stanoví ochranná opatření v podobě přirážky ke clu z vývozu určitého zboží, rovněž stanoví, že přepočítání tabulky je nutné k tomu, aby byla zachována relativní preference, která je v témže poměru ve srovnání s vázanými sazbami vývozních cel WTO platnými pro každé období v případě, že ustanovení dohody týkající se obchodních záležitostí vstoupí v platnost po 15. květnu 2014. |
| --- | --- |

(7)

Příloha I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody, jež stanoví ochranná opatření v podobě přirážky ke clu z vývozu určitého zboží, rovněž stanoví, že přepočítání tabulky je nutné k tomu, aby byla zachována relativní preference, která je v témže poměru ve srovnání s vázanými sazbami vývozních cel WTO platnými pro každé období v případě, že ustanovení dohody týkající se obchodních záležitostí vstoupí v platnost po 15. květnu 2014.

| (8) | Je nutná technická změna přílohy I-C kapitoly 1 hlavy IV dohody, pokud jde o celní kód 1207 9997 00 tak, aby se v ní odrážel správný popis podle jednotného klasifikátoru komodit (UKTZED) Ukrajiny. |
| --- | --- |

(8)

Je nutná technická změna přílohy I-C kapitoly 1 hlavy IV dohody, pokud jde o celní kód 1207 9997 00 tak, aby se v ní odrážel správný popis podle jednotného klasifikátoru komodit (UKTZED) Ukrajiny.

| (9) | Rozhodnutím č. 3/2014 (5) udělila Rada přidružení EU-Ukrajina Výboru pro přidružení ve složení pro obchod (dále jen „výbor pro obchod“) pravomoc aktualizovat nebo měnit některé přílohy dohody, jež se týkají obchodních záležitostí, včetně příloh I-C a I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutím č. 3/2014 (5) udělila Rada přidružení EU-Ukrajina Výboru pro přidružení ve složení pro obchod (dále jen „výbor pro obchod“) pravomoc aktualizovat nebo měnit některé přílohy dohody, jež se týkají obchodních záležitostí, včetně příloh I-C a I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody.

| (10) | Postoj, který má Unie zaujmout v Radě přidružení a ve výboru pro obchod, by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí, |
| --- | --- |

(10)

Postoj, který má Unie zaujmout v Radě přidružení a ve výboru pro obchod, by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má být zaujat jménem Unie v Radě přidružení, pokud jde o doplnění přílohy I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody, a v rámci Výboru pro přidružení ve složení pro obchod, pokud jde o přepočítání sazebníku odstraňování cel z vývozu uvedeného v přílohách I-C a I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody, vychází z návrhu rozhodnutí připojeného k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Komisi.

V Bruselu dne 22. ledna 2018.

Za Radu

předsedkyně

F. MOGHERINI

---

(1)  
  Úř. věst. L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2014/668/EU ze dne 23. června 2014 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé, pokud jde o hlavu III (s výjimkou ustanovení o zacházení s pracovníky, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí a jsou legálně zaměstnáni na území druhé strany) a hlavy IV, V, VI a VII dohody a související přílohy a protokoly (Úř. věst. L 278, 20.9.2014, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 374/2014 ze dne 16. dubna 2014 o snížení nebo odstranění cel na zboží pocházející z Ukrajiny (Úř. věst. L 118, 22.4.2014, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1150/2014 ze dne 29. října 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 374/2014, pokud jde o snížení nebo odstranění cel na zboží pocházející z Ukrajiny (Úř. věst. L 313, 31.10.2014, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutí č. 3/2014 Rady přidružení EU-Ukrajina ze dne 15. prosince 2014 o přenesení některých pravomocí Radou přidružení na Výbor pro přidružení ve složení pro obchod (Úř. věst. L 158, 24.6.2015, s. 4).

5

---

NÁVRH

ROZHODNUTÍ RADY PŘIDRUŽENÍ EU-UKRAJINA č. .../2018

ze dne ... 2018,

kterým se doplňuje příloha I-A kapitoly 1 hlavy IV Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé

RADA PŘIDRUŽENÍ EU–UKRAJINA,

s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (1), podepsanou dne 27. června 2014 v Bruselu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 486 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „dohoda“) se části dohody, včetně ustanovení o odstraňování cel, a související příloha I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody prozatímně provádějí od 1. ledna 2016. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 486 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „dohoda“) se části dohody, včetně ustanovení o odstraňování cel, a související příloha I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody prozatímně provádějí od 1. ledna 2016.

| (2) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 374/2014 (2) jednostranně zřídilo preferenční režim, jenž umožnil snížení nebo odstranění cel na zboží pocházející z Ukrajiny podle přílohy I uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 374/2014 (2) jednostranně zřídilo preferenční režim, jenž umožnil snížení nebo odstranění cel na zboží pocházející z Ukrajiny podle přílohy I uvedeného nařízení.

| (3) | Tento preferenční režim spočíval v celních koncesích, které by byly uplatněny v průběhu prvního roku provádění dohody podle přílohy I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody. |
| --- | --- |

(3)

Tento preferenční režim spočíval v celních koncesích, které by byly uplatněny v průběhu prvního roku provádění dohody podle přílohy I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody.

| (4) | V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1150/2014 (3), bylo mimo jiné objasněno zvláštní snížení, které se použije na základní celní sazbu pro každou „kategorii fáze“ uvedenou v příloze I uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(4)

V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1150/2014 (3), bylo mimo jiné objasněno zvláštní snížení, které se použije na základní celní sazbu pro každou „kategorii fáze“ uvedenou v příloze I uvedeného nařízení.

| (5) | V zájmu jasnosti dohody je třeba poskytnout rovnocenné objasnění k upřesnění snížení, které se použije na základní celní sazbu pro všechny následující roky pro každou „kategorii fáze“ uvedenou v příloze I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody. Tyto postupy při odstraňování cel odpovídají vzájemné dohodě, které bylo dosaženo s Ukrajinou během vyjednávání, a budou uplatňovány oběma stranami dohody. |
| --- | --- |

(5)

V zájmu jasnosti dohody je třeba poskytnout rovnocenné objasnění k upřesnění snížení, které se použije na základní celní sazbu pro všechny následující roky pro každou „kategorii fáze“ uvedenou v příloze I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody. Tyto postupy při odstraňování cel odpovídají vzájemné dohodě, které bylo dosaženo s Ukrajinou během vyjednávání, a budou uplatňovány oběma stranami dohody.

| (6) | V čl. 463 odst. 2 dohody se stanoví, že Rada přidružení je fórem pro výměnu informací o prováděcích a donucovacích opatřeních. |
| --- | --- |

(6)

V čl. 463 odst. 2 dohody se stanoví, že Rada přidružení je fórem pro výměnu informací o prováděcích a donucovacích opatřeních.

| (7) | V čl. 463 odst. 3 dohody se stanoví, že Rada přidružení může aktualizovat nebo měnit přílohy dohody. |
| --- | --- |

(7)

V čl. 463 odst. 3 dohody se stanoví, že Rada přidružení může aktualizovat nebo měnit přílohy dohody.

| (8) | Je proto vhodné, aby Rada přidružení EU-Ukrajina přijala rozhodnutí, kterým se doplňuje příloha I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody, |
| --- | --- |

(8)

Je proto vhodné, aby Rada přidružení EU-Ukrajina přijala rozhodnutí, kterým se doplňuje příloha I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

K příloze I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody se doplňuje nový dodatek C uvedený v příloze tohoto rozhodnutí, v němž se objasňuje uplatňování snížení základní celní sazby, které se použije pro všechny následující roky pro každou „kategorii fáze“ uvedenou v příloze I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V ... dne ...

Za Radu přidružení

předseda

---

(1)  
  Úř. věst. L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 374/2014 ze dne 16. dubna 2014 o snížení nebo odstranění cel na zboží pocházející z Ukrajiny (Úř. věst. L 118, 22.4.2014, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1150/2014 ze dne 29. října 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 374/2014, pokud jde o snížení nebo odstranění cel na zboží pocházející z Ukrajiny (Úř. věst. L 313, 31.10.2014, s. 1).

3

PŘÍLOHA

DODATEK C K PŘÍLOZE I-A KAPITOLY 1 HLAVY IV DOHODY

ODSTRAŇOVÁNÍ CEL

SAZEBNÍK PRO ODSTRAŇOVÁNÍ CEL STRAN NA ZBOŽÍ POCHÁZEJÍCÍ Z DRUHÉ STRANY

V tomto dodatku je vysvětleno snížení základní celní sazby, jež se má použít u každé „kategorie fáze“.

| 1. | Není-li v sazebníku pro odstraňování cel stran zahrnutém v příloze I-A kapitoly 1 hlavy IV dohody (dále jen „sazebník“) stanoveno jinak, použijí se při odstraňování cel stranami tato vysvětlení podle článku 29 (Odstraňování dovozních cel) hlavy IV (Obchod a obchodní záležitosti) dohody:






  a) | cla na zboží pocházející z Ukrajiny nebo z EU (dále jen „původní zboží“) stanovená v celních položkách kategorie fáze „0“ sazebníku se zcela odstraní a takové zboží bude potom zcela beze cla k datu, kdy tato dohoda vstoupí v platnost; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

cla na zboží pocházející z Ukrajiny nebo z EU (dále jen „původní zboží“) stanovená v celních položkách kategorie fáze „0“ sazebníku se zcela odstraní a takové zboží bude potom zcela beze cla k datu, kdy tato dohoda vstoupí v platnost;

| b) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „1“ v sazebníku se odstraní ve dvou shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla; |
| --- | --- |

b)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „1“ v sazebníku se odstraní ve dvou shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla;

| c) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „2“ v sazebníku se odstraní ve třech shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla; |
| --- | --- |

c)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „2“ v sazebníku se odstraní ve třech shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla;

| d) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „3“ v sazebníku se odstraní ve čtyřech shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla; |
| --- | --- |

d)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „3“ v sazebníku se odstraní ve čtyřech shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla;

| e) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „5“ v sazebníku se odstraní v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla; |
| --- | --- |

e)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „5“ v sazebníku se odstraní v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla;

| f) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „7“ v sazebníku se odstraní v osmi shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla; |
| --- | --- |

f)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „7“ v sazebníku se odstraní v osmi shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla;

| g) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „10“ v sazebníku se odstraní v jedenácti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla; |
| --- | --- |

g)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „10“ v sazebníku se odstraní v jedenácti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom zcela beze cla;

| h) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „20 % během 5 let“ v sazebníku se sníží o 20 % v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 20 %; |
| --- | --- |

h)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „20 % během 5 let“ v sazebníku se sníží o 20 % v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 20 %;

| i) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „20 % během 10 let“ v sazebníku se sníží o 20 % v jedenácti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 20 %; |
| --- | --- |

i)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „20 % během 10 let“ v sazebníku se sníží o 20 % v jedenácti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 20 %;

| j) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „30 % během 5 let“ v sazebníku se sníží o 30 % v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 30 %; |
| --- | --- |

j)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „30 % během 5 let“ v sazebníku se sníží o 30 % v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 30 %;

| k) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „50 % během 5 let“ v sazebníku se sníží o 50 % v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 50 %; |
| --- | --- |

k)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „50 % během 5 let“ v sazebníku se sníží o 50 % v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 50 %;

| l) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „50 % během 7 let“ v sazebníku se sníží o 50 % v osmi shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 50 %; |
| --- | --- |

l)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „50 % během 7 let“ v sazebníku se sníží o 50 % v osmi shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 50 %;

| m) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „50 % během 10 let“ v sazebníku se sníží o 50 % v jedenácti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 50 %; |
| --- | --- |

m)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „50 % během 10 let“ v sazebníku se sníží o 50 % v jedenácti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 50 %;

| n) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „60 % během 5 let“ v sazebníku se sníží o 60 % v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 60 %; |
| --- | --- |

n)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách opatřených poznámkou „60 % během 5 let“ v sazebníku se sníží o 60 % v šesti shodných fázích počínaje dnem vstupu této dohody v platnost, a takové zboží bude potom podléhat clu ve výši základní sazby snížené o 60 %;

| o) | cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „Bez valorického cla (vstupní cena (1))“ v sazebníku se odstraní v den, kdy tato dohoda vstoupí v platnost; liberalizace se vztahuje pouze na valorické clo; zachová se specifické clo spojené s režimem vstupní ceny použitelným na toto původního zboží. |
| --- | --- |

o)

cla na původní zboží stanovená v celních položkách kategorie fáze „Bez valorického cla (vstupní cena (1))“ v sazebníku se odstraní v den, kdy tato dohoda vstoupí v platnost; liberalizace se vztahuje pouze na valorické clo; zachová se specifické clo spojené s režimem vstupní ceny použitelným na toto původního zboží.

| 2. | Základní sazba a kategorie fáze k určení celní sazby použitelné na každou fázi snížení pro celní položku jsou uvedeny v odpovídající celní položce sazebníku. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za účelem odstranění cel se celní sazby použitelné na každou fázi zaokrouhlí dolů, alespoň na nejbližší desetinu procentního bodu nebo, je-li celní sazba vyjádřena v měnových jednotkách, alespoň na nejbližší desetinu úřední měnové jednotky strany. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pro účely tohoto dodatku proběhne první snížení při vstupu této dohody v platnost a každé následující snížení nabude účinku 1. ledna příslušného roku. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pokud vstup této dohody v platnost odpovídá datu po 1. lednu a před 31. prosincem stejného roku, stanoví se množství v rámci kvót pro zbytek uvedeného kalendářního roku na poměrném základě. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Viz dodatek 2 přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

---

NÁVRH

ROZHODNUTÍ VÝBORU EU-UKRAJINA PRO PŘIDRUŽENÍ VE SLOŽENÍ PRO OBCHOD č. .../2018

ze dne ... 2018,

o přepočítání údajů v seznamu odstraňování cel z vývozu, kterým se mění příloha I-C a I-D kapitoly 1 hlavy IV Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé

VÝBOR PRO PŘIDRUŽENÍ VE SLOŽENÍ PRO OBCHOD,

s ohledem na Dohodu o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (1), podepsanou dne 27. června 2014 v Bruselu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 486 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „dohoda“) se části dohody, včetně ustanovení o odstraňování cel, a související přílohy I-A až I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody prozatímně provádějí od 1. ledna 2016. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 486 Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (dále jen „dohoda“) se části dohody, včetně ustanovení o odstraňování cel, a související přílohy I-A až I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody prozatímně provádějí od 1. ledna 2016.

| (2) | Příloha I-C kapitoly 1 hlavy IV dohody, jež stanoví sazebníky odstraňování cel z vývozu Ukrajiny, uvádí, že přepočítání tabulky je nutné k tomu, aby byla zachována relativní preference (v témže poměru) ve srovnání s vázanými sazbami vývozních cel WTO platnými pro každé období v případě, že ustanovení dohody týkající se obchodních záležitostí vstoupí v platnost po 15. květnu 2014. |
| --- | --- |

(2)

Příloha I-C kapitoly 1 hlavy IV dohody, jež stanoví sazebníky odstraňování cel z vývozu Ukrajiny, uvádí, že přepočítání tabulky je nutné k tomu, aby byla zachována relativní preference (v témže poměru) ve srovnání s vázanými sazbami vývozních cel WTO platnými pro každé období v případě, že ustanovení dohody týkající se obchodních záležitostí vstoupí v platnost po 15. květnu 2014.

| (3) | Příloha I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody, jež stanoví ochranná opatření v podobě přirážky ke clu z vývozu určitého zboží, rovněž stanoví, že přepočítání tabulky je nutné k tomu, aby byla zachována relativní preference, která jev témže poměru ve srovnání s vázanými sazbami vývozních cel WTO platnými pro každé období v případě, že ustanovení dohody týkající se obchodních záležitostí vstoupí v platnost po 15. květnu 2014. |
| --- | --- |

(3)

Příloha I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody, jež stanoví ochranná opatření v podobě přirážky ke clu z vývozu určitého zboží, rovněž stanoví, že přepočítání tabulky je nutné k tomu, aby byla zachována relativní preference, která jev témže poměru ve srovnání s vázanými sazbami vývozních cel WTO platnými pro každé období v případě, že ustanovení dohody týkající se obchodních záležitostí vstoupí v platnost po 15. květnu 2014.

| (4) | Je nutná technická změna přílohy I-C kapitoly 1 hlavy IV dohody u celního kódu 1207 99 97 00 tak, aby se v ní odrážel správný popis podle jednotného klasifikátoru komodit (UKTZED) Ukrajiny. |
| --- | --- |

(4)

Je nutná technická změna přílohy I-C kapitoly 1 hlavy IV dohody u celního kódu 1207 99 97 00 tak, aby se v ní odrážel správný popis podle jednotného klasifikátoru komodit (UKTZED) Ukrajiny.

| (5) | V čl. 463 odst. 3 dohody se stanoví, že Rada přidružení může aktualizovat nebo měnit přílohy dohody. |
| --- | --- |

(5)

V čl. 463 odst. 3 dohody se stanoví, že Rada přidružení může aktualizovat nebo měnit přílohy dohody.

| (6) | V čl. 465 odst. 2 dohody se stanoví, že Rada přidružení může přenést kteroukoli ze svých pravomocí, včetně pravomoci přijímat závazná rozhodnutí, na Výbor pro přidružení. Podle čl. 465 odst. 4 dohody se tento výbor má scházet ve zvláštním složení za účelem řešení veškerých otázek týkajících se hlavy IV (Obchod a obchodní záležitosti) dohody. |
| --- | --- |

(6)

V čl. 465 odst. 2 dohody se stanoví, že Rada přidružení může přenést kteroukoli ze svých pravomocí, včetně pravomoci přijímat závazná rozhodnutí, na Výbor pro přidružení. Podle čl. 465 odst. 4 dohody se tento výbor má scházet ve zvláštním složení za účelem řešení veškerých otázek týkajících se hlavy IV (Obchod a obchodní záležitosti) dohody.

| (7) | Rozhodnutím č. 3/2014 (2) udělila Rada přidružení EU-Ukrajina Výboru pro přidružení ve složení pro obchod (dále jen „výbor pro obchod“) pravomoc aktualizovat nebo měnit některé přílohy dohody, jež se týkají obchodních záležitostí, včetně příloh I-C a I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutím č. 3/2014 (2) udělila Rada přidružení EU-Ukrajina Výboru pro přidružení ve složení pro obchod (dále jen „výbor pro obchod“) pravomoc aktualizovat nebo měnit některé přílohy dohody, jež se týkají obchodních záležitostí, včetně příloh I-C a I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody.

| (8) | Je proto vhodné, aby výbor pro obchod přijal rozhodnutí o přepočítání údajů v seznamu odstraňování cel z vývozu stanoveném v přílohách I-C a I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody, |
| --- | --- |

(8)

Je proto vhodné, aby výbor pro obchod přijal rozhodnutí o přepočítání údajů v seznamu odstraňování cel z vývozu stanoveném v přílohách I-C a I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha I-C kapitoly 1 hlavy IV Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Příloha I-D kapitoly 1 hlavy IV Dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto rozhodnutí.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V ... dne ...

Za Výbor pro přidružení ve složení pro obchod

předseda

---

(1)  
  Úř. věst. L 161, 29.5.2014, s. 3.

1

(2)  Rozhodnutí č. 3/2014 Rady přidružení EU-Ukrajina ze dne 15. prosince 2014 o přenesení některých pravomocí Radou přidružení na Výbor pro přidružení ve složení pro obchod (Úř. věst. L 158, 24.6.2015, s. 4).

2

PŘÍLOHA I

PŘÍLOHA I-C KAPITOLY 1 HLAVY IV DOHODY

SEZNAMY ODSTRAŇOVÁNÍ CEL Z VÝVOZU

Není-li uvedeno jinak, jsou cla vyjádřena v %.

| Hospodářská zvířata a výrobky ze surové kůže


















  Kód HS | Popis zboží | RVP (2016 (1)) | RVP+1 (2017) | RVP+2 (2018) | RVP+3 (2019) | RVP+4 (2020) | RVP+5 (2021) | RVP+6 (2022) | RVP+7 (2023) | RVP+8 (2024) | RVP+9 (2025) | RVP+10 (2026) | Ochranná opatření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Živý skot domácích druhů, kromě plemenných čistokrevných zvířat: | | | | | | | | | | | | |
| 0102 90 05 00 | Domácí druhy o hmotnosti nepřesahující 80 kg | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 21 00 | Domácí druhy o hmotnosti převyšující 80 kg, avšak nepřesahující 160 kg, k porážce | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 29 00 | Domácí druhy o hmotnosti převyšující 80 kg, avšak nepřesahující 160 kg, jiné než k porážce | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 41 00 | Domácí druhy o hmotnosti převyšující 160 kg, avšak nepřesahující 300 kg, k porážce | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 49 00 | Domácí druhy o hmotnosti převyšující 160 kg, avšak nepřesahující 300 kg, jiné než k porážce | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 51 00 | Jalovice (samice skotu, které se nikdy neotelily) o hmotnosti převyšující 300 kg, k porážce | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 59 00 | Jalovice (samice skotu, které se nikdy neotelily) o hmotnosti převyšující 300 kg, jiné než k porážce | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 61 00 | Krávy o hmotnosti převyšující 300 kg, k porážce | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 69 00 | Krávy o hmotnosti převyšující 300 kg, jiné než k porážce | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 71 00 | Domácí druhy kromě jalovic a krav o hmotnosti převyšující 300 kg, k porážce | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 79 00 | Domácí druhy kromě jalovic a krav o hmotnosti převyšující 300 kg, jiné než k porážce | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 90 00 | Jiný než domácí skot | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| | Živé ovce: | | | | | | | | | | | | |
| 0104 10 10 00 | Plemenná čistokrevná zvířata | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0104 10 30 00 | Jehňata (do stáří jednoho roku) | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0104 10 80 00 | Ostatní živé ovce kromě plemenných čistokrevných zvířat a jehňat (do stáří jednoho roku) | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 4101 | Surové kůže a kožky z hovězího dobytka (včetně buvolů) nebo koní a jiných lichokopytníků (čerstvé nebo solené, sušené, vápněné, piklované nebo jinak konzervované, avšak nevyčiněné, nezpracované na pergamen ani jinak upravené), též odchlupené nebo štípané | 11 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 | 5,0 | 3,75 | 2,5 | 1,25 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 4102 | Surové kůže ovčí nebo jehněčí (čerstvé nebo solené, sušené, vápněné, piklované nebo jinak konzervované, avšak nevyčiněné, nezpracované na pergamen ani jinak neupravené), též odchlupené nebo štípané, jiné než vyloučené poznámkou 1 c) k této kapitole | 11 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 | 5,0 | 3,75 | 2,5 | 1,25 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 4103 90 | Ostatní surové kůže a kožky (čerstvé nebo solené, sušené, vápněné, piklované nebo jinak konzervované, avšak nevyčiněné, nezpracované na pergamen ani jinak neupravené), též odchlupené nebo štípané, jiné než vyloučené poznámkou 1 b) nebo 1 c) k této kapitole, kromě plazů a prasat | 11 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 | 5,0 | 3,75 | 2,5 | 1,25 | 0,0 | viz příloha I-D |

Hospodářská zvířata a výrobky ze surové kůže

Kód HS

Popis zboží

RVP (2016 (1))

RVP+1 (2017)

RVP+2 (2018)

RVP+3 (2019)

RVP+4 (2020)

RVP+5 (2021)

RVP+6 (2022)

RVP+7 (2023)

RVP+8 (2024)

RVP+9 (2025)

RVP+10 (2026)

Ochranná opatření

Živý skot domácích druhů, kromě plemenných čistokrevných zvířat:

0102 90 05 00

Domácí druhy o hmotnosti nepřesahující 80 kg

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 21 00

Domácí druhy o hmotnosti převyšující 80 kg, avšak nepřesahující 160 kg, k porážce

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 29 00

Domácí druhy o hmotnosti převyšující 80 kg, avšak nepřesahující 160 kg, jiné než k porážce

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 41 00

Domácí druhy o hmotnosti převyšující 160 kg, avšak nepřesahující 300 kg, k porážce

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 49 00

Domácí druhy o hmotnosti převyšující 160 kg, avšak nepřesahující 300 kg, jiné než k porážce

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 51 00

Jalovice (samice skotu, které se nikdy neotelily) o hmotnosti převyšující 300 kg, k porážce

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 59 00

Jalovice (samice skotu, které se nikdy neotelily) o hmotnosti převyšující 300 kg, jiné než k porážce

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 61 00

Krávy o hmotnosti převyšující 300 kg, k porážce

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 69 00

Krávy o hmotnosti převyšující 300 kg, jiné než k porážce

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 71 00

Domácí druhy kromě jalovic a krav o hmotnosti převyšující 300 kg, k porážce

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 79 00

Domácí druhy kromě jalovic a krav o hmotnosti převyšující 300 kg, jiné než k porážce

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 90 00

Jiný než domácí skot

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

Živé ovce:

0104 10 10 00

Plemenná čistokrevná zvířata

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0104 10 30 00

Jehňata (do stáří jednoho roku)

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0104 10 80 00

Ostatní živé ovce kromě plemenných čistokrevných zvířat a jehňat (do stáří jednoho roku)

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

4101

Surové kůže a kožky z hovězího dobytka (včetně buvolů) nebo koní a jiných lichokopytníků (čerstvé nebo solené, sušené, vápněné, piklované nebo jinak konzervované, avšak nevyčiněné, nezpracované na pergamen ani jinak upravené), též odchlupené nebo štípané

11

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

5,0

3,75

2,5

1,25

0,0

viz příloha I-D

4102

Surové kůže ovčí nebo jehněčí (čerstvé nebo solené, sušené, vápněné, piklované nebo jinak konzervované, avšak nevyčiněné, nezpracované na pergamen ani jinak neupravené), též odchlupené nebo štípané, jiné než vyloučené poznámkou 1 c) k této kapitole

11

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

5,0

3,75

2,5

1,25

0,0

viz příloha I-D

4103 90

Ostatní surové kůže a kožky (čerstvé nebo solené, sušené, vápněné, piklované nebo jinak konzervované, avšak nevyčiněné, nezpracované na pergamen ani jinak neupravené), též odchlupené nebo štípané, jiné než vyloučené poznámkou 1 b) nebo 1 c) k této kapitole, kromě plazů a prasat

11

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

5,0

3,75

2,5

1,25

0,0

viz příloha I-D

| Semena některých druhů olejnatých plodin


















  Kód HS | Popis zboží | RVP (2016) | RVP+1 (2017) | RVP+2 (2018) | RVP+3 (2019) | RVP+4 (2020) | RVP+5 (2021) | RVP+6 (2022) | RVP+7 (2023) | RVP+8 (2024) | RVP+9 (2025) | RVP+10 (2026) | Ochranná opatření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1204 00 | Lněná semena, též drcená | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 | |
| 1206 00 | Slunečnicová semena, též drcená | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 1207 99 97 00 | Semena lničky seté (Camelina spp.) | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 | |

Semena některých druhů olejnatých plodin

Kód HS

Popis zboží

RVP (2016)

RVP+1 (2017)

RVP+2 (2018)

RVP+3 (2019)

RVP+4 (2020)

RVP+5 (2021)

RVP+6 (2022)

RVP+7 (2023)

RVP+8 (2024)

RVP+9 (2025)

RVP+10 (2026)

Ochranná opatření

1204 00

Lněná semena, též drcená

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

1206 00

Slunečnicová semena, též drcená

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

viz příloha I-D

1207 99 97 00

Semena lničky seté (Camelina spp.)

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

| Šrot ze železných slitin, neželezný kovový šrot a polotovary z něj


















  Kód HS | Popis zboží | RVP (2016) | RVP+1 (2017) | RVP+2 (2018) | RVP+3 (2019) | RVP+4 (2020) | RVP+5 (2021) | RVP+6 (2022) | RVP+7 (2023) | RVP+8 (2024) | RVP+9 (2025) | RVP+10 (2026) | Ochranná opatření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7202 99 80 00 | ferochromnikl a ostatní slitiny železa | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7204 21 | odpad a šrot z nerezavějící oceli | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7204 29 00 00 | odpad a šrot z legované oceli, ostatní | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7204 50 00 00 | odpad v ingotech (sázených ingotech) k přetavení, z legované oceli | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7218 10 00 00 | nerezavějící ocel v ingotech a v jiných primárních formách | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7401 00 00 00 | měděný kamínek (lech); cementová měď (srážená měď) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7402 00 00 00 | nerafinovaná měď; měděné anody pro elektrolytickou rafinaci | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7403 12 00 00 | lité tyče pro výrobu drátu (předlitky pro válcování drátu) z rafinované mědi | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7403 13 00 00 | předvalky (sochory) z rafinované mědi | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7403 19 00 00 | rafinovaná měď, ostatní | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7403 21 00 00 | slitiny na bázi měď-zinek (mosaz) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7403 22 00 00 | slitiny na bázi měď-cín (bronz) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7403 29 00 00 | Ostatní slitiny mědi (jiné než předslitiny čísla 7405 ); slitiny mědi a niklu (kupronikly), nebo slitiny mědi, niklu a zinku (alpaka, niklová mosaz) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7404 00 | měděný odpad a šrot | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7405 00 00 00 | předslitiny mědi | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7406 | měděný prášek a šupiny (vločky) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7419 99 10 00 | mřížoviny a pletiva z měděného drátu | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7415 29 00 00 | ostatní výrobky z mědi bez závitu, kromě podložek (včetně pružných podložek) | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7415 39 00 00 | ostatní výrobky z mědi se závitem (kromě vrutů do dřeva, ostatních šroubů a vrutů, svorníků (maticových šroubů) a matic) | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7418 19 90 00 | stolní, kuchyňské nebo jiné výrobky pro domácnost a jejich části a součásti, z mědi (kromě drátěnek na nádobí a drátkovacích nebo čisticích polštářků, rukavic a podobných výrobků a přístrojů na vaření nebo vytápění, používaných v domácnostech, neelektrických, a jejich částí a součástí) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7419 | ostatní výrobky z mědi | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7503 00 | niklový odpad a šrot | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7602 00 | hliníkový odpad a šrot | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7802 00 00 00 | olověný odpad a šrot | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 7902 00 00 00 | zinkový odpad a šrot | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 8002 00 00 00 | cínový odpad a šrot | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 8101 97 00 00 | wolframový odpad a šrot | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 8105 30 00 00 | odpad a šrot z kobaltu a z výrobků z něho | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 8108 30 00 00 | odpad a šrot z titanu a z výrobků z něho | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | viz příloha I-D |
| 8113 00 40 00 | odpad a šrot z cermetů a z výrobků z nich | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |

Šrot ze železných slitin, neželezný kovový šrot a polotovary z něj

Kód HS

Popis zboží

RVP (2016)

RVP+1 (2017)

RVP+2 (2018)

RVP+3 (2019)

RVP+4 (2020)

RVP+5 (2021)

RVP+6 (2022)

RVP+7 (2023)

RVP+8 (2024)

RVP+9 (2025)

RVP+10 (2026)

Ochranná opatření

7202 99 80 00

ferochromnikl a ostatní slitiny železa

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7204 21

odpad a šrot z nerezavějící oceli

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7204 29 00 00

odpad a šrot z legované oceli, ostatní

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7204 50 00 00

odpad v ingotech (sázených ingotech) k přetavení, z legované oceli

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7218 10 00 00

nerezavějící ocel v ingotech a v jiných primárních formách

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7401 00 00 00

měděný kamínek (lech); cementová měď (srážená měď)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7402 00 00 00

nerafinovaná měď; měděné anody pro elektrolytickou rafinaci

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7403 12 00 00

lité tyče pro výrobu drátu (předlitky pro válcování drátu) z rafinované mědi

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7403 13 00 00

předvalky (sochory) z rafinované mědi

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7403 19 00 00

rafinovaná měď, ostatní

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7403 21 00 00

slitiny na bázi měď-zinek (mosaz)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7403 22 00 00

slitiny na bázi měď-cín (bronz)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7403 29 00 00

Ostatní slitiny mědi (jiné než předslitiny čísla 7405 ); slitiny mědi a niklu (kupronikly), nebo slitiny mědi, niklu a zinku (alpaka, niklová mosaz)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7404 00

měděný odpad a šrot

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7405 00 00 00

předslitiny mědi

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7406

měděný prášek a šupiny (vločky)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7419 99 10 00

mřížoviny a pletiva z měděného drátu

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7415 29 00 00

ostatní výrobky z mědi bez závitu, kromě podložek (včetně pružných podložek)

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7415 39 00 00

ostatní výrobky z mědi se závitem (kromě vrutů do dřeva, ostatních šroubů a vrutů, svorníků (maticových šroubů) a matic)

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7418 19 90 00

stolní, kuchyňské nebo jiné výrobky pro domácnost a jejich části a součásti, z mědi (kromě drátěnek na nádobí a drátkovacích nebo čisticích polštářků, rukavic a podobných výrobků a přístrojů na vaření nebo vytápění, používaných v domácnostech, neelektrických, a jejich částí a součástí)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7419

ostatní výrobky z mědi

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7503 00

niklový odpad a šrot

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7602 00

hliníkový odpad a šrot

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7802 00 00 00

olověný odpad a šrot

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

7902 00 00 00

zinkový odpad a šrot

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

8002 00 00 00

cínový odpad a šrot

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

8101 97 00 00

wolframový odpad a šrot

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

8105 30 00 00

odpad a šrot z kobaltu a z výrobků z něho

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

8108 30 00 00

odpad a šrot z titanu a z výrobků z něho

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

viz příloha I-D

8113 00 40 00

odpad a šrot z cermetů a z výrobků z nich

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

| Odpadní produkty a šrot ze železných kovů


















  Kód HS | Popis zboží | RVP (2016) | RVP+1 (2017) | RVP+2 (2018) | RVP+3 (2019) | RVP+4 (2020) | RVP+5 (2021) | RVP+6 (2022) | RVP+7 (2023) | RVP+8 (2024) | RVP+9 (2025) | RVP+10 (2026) | Ochranná opatření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7204 10 00 00 | odpad a šrot z litiny | 9,5 eura na tunu | 9,5 eura na tunu | 7,5 eura na tunu | 7,5 eura na tunu | 5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 3 eura na tunu | 3 eura na tunu | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 30 00 00 | odpad a šrot z pocínovaného železa nebo oceli | 9,5 eur na tunu | 9,5 eur na tunu | 7,5 eur na tunu | 7,5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 3 eura na tunu | 3 eura na tunu | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 41 10 00 | třísky ze soustružení, hobliny, odřezky, odpad z frézování a piliny | 9,5 eura na tunu | 9,5 eura na tunu | 7,5 eura na tunu | 7,5 eura na tunu | 5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 3 eura na tunu | 3 eura na tunu | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 41 91 00 | odstřižky a odpady z ražení, paketované | 9,5 eur na tunu | 9,5 eur na tunu | 7,5 eur na tunu | 7,5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 3 eur na tunu | 3 eur na tunu | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 41 99 00 | odstřižky a odpady z ražení, nepaketované | 9,5 eur na tunu | 9,5 eur na tunu | 7,5 eur na tunu | 7,5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 3 eur na tunu | 3 eur na tunu | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 49 10 00 | odpad a šrot ze železných kovů, drcený (rozstříhaný) | 9,5 eur na tunu | 9,5 eur na tunu | 7,5 eur na tunu | 7,5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 3 eura na tunu | 3 eura na tunu | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 49 30 00 | odpad a šrot ze železných kovů, paketovaný | 9,5 eur na tunu | 9,5 eur na tunu | 7,5 eur na tunu | 7,5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 3 eura na tunu | 3 eura na tunu | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 49 90 00 | odpad a šrot ze železných kovů, též tříděný | 9,5 eura na tunu | 9,5 eura na tunu | 7,5 eura na tunu | 7,5 eura na tunu | 5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 3 eura na tunu | 3 eura na tunu | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 50 00 00 | odpad ve formě tyčí (sázených tyčí) k tavení železných kovů, kromě legované oceli | 9,5 eura na tunu | 9,5 eura na tunu | 7,5 eura na tunu | 7,5 eura na tunu | 5 eur na tunu | 5 eur na tunu | 3 eura na tunu | 3 eura na tunu | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |

Odpadní produkty a šrot ze železných kovů

Kód HS

Popis zboží

RVP (2016)

RVP+1 (2017)

RVP+2 (2018)

RVP+3 (2019)

RVP+4 (2020)

RVP+5 (2021)

RVP+6 (2022)

RVP+7 (2023)

RVP+8 (2024)

RVP+9 (2025)

RVP+10 (2026)

Ochranná opatření

7204 10 00 00

odpad a šrot z litiny

9,5 eura na tunu

9,5 eura na tunu

7,5 eura na tunu

7,5 eura na tunu

5 eur na tunu

5 eur na tunu

3 eura na tunu

3 eura na tunu

0,0

0,0

0,0

7204 30 00 00

odpad a šrot z pocínovaného železa nebo oceli

9,5 eur na tunu

9,5 eur na tunu

7,5 eur na tunu

7,5 eur na tunu

5 eur na tunu

5 eur na tunu

3 eura na tunu

3 eura na tunu

0,0

0,0

0,0

7204 41 10 00

třísky ze soustružení, hobliny, odřezky, odpad z frézování a piliny

9,5 eura na tunu

9,5 eura na tunu

7,5 eura na tunu

7,5 eura na tunu

5 eur na tunu

5 eur na tunu

3 eura na tunu

3 eura na tunu

0,0

0,0

0,0

7204 41 91 00

odstřižky a odpady z ražení, paketované

9,5 eur na tunu

9,5 eur na tunu

7,5 eur na tunu

7,5 eur na tunu

5 eur na tunu

5 eur na tunu

3 eur na tunu

3 eur na tunu

0,0

0,0

0,0

7204 41 99 00

odstřižky a odpady z ražení, nepaketované

9,5 eur na tunu

9,5 eur na tunu

7,5 eur na tunu

7,5 eur na tunu

5 eur na tunu

5 eur na tunu

3 eur na tunu

3 eur na tunu

0,0

0,0

0,0

7204 49 10 00

odpad a šrot ze železných kovů, drcený (rozstříhaný)

9,5 eur na tunu

9,5 eur na tunu

7,5 eur na tunu

7,5 eur na tunu

5 eur na tunu

5 eur na tunu

3 eura na tunu

3 eura na tunu

0,0

0,0

0,0

7204 49 30 00

odpad a šrot ze železných kovů, paketovaný

9,5 eur na tunu

9,5 eur na tunu

7,5 eur na tunu

7,5 eur na tunu

5 eur na tunu

5 eur na tunu

3 eura na tunu

3 eura na tunu

0,0

0,0

0,0

7204 49 90 00

odpad a šrot ze železných kovů, též tříděný

9,5 eura na tunu

9,5 eura na tunu

7,5 eura na tunu

7,5 eura na tunu

5 eur na tunu

5 eur na tunu

3 eura na tunu

3 eura na tunu

0,0

0,0

0,0

7204 50 00 00

odpad ve formě tyčí (sázených tyčí) k tavení železných kovů, kromě legované oceli

9,5 eura na tunu

9,5 eura na tunu

7,5 eura na tunu

7,5 eura na tunu

5 eur na tunu

5 eur na tunu

3 eura na tunu

3 eura na tunu

0,0

0,0

0,0

---

(1)  Dále jsou údaje za rok 2016 uvedeny jen pro informaci a výlučně za účelem uvedení okamžiku vstupu dohody v platnost a souladu údajů uvedených v tabulce s dohodnutou úrovní vývozních cel.

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA I-D KAPITOLY 1 HLAVY IV DOHODY

OCHRANNÁ OPATŘENÍ U CEL Z VÝVOZU

| 1. | Po dobu 15 let od roku vstupu dohody v platnost (dále jen „RVP“) může Ukrajina v souladu s odstavci 1 až 11 uplatňovat ochranná opatření v podobě přirážky ke clu z vývozu výrobků uvedených v příloze I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody, pokud kumulativní objem vývozu z Ukrajiny do EU u každého uvedeného ukrajinského celního kódu během jakéhokoli období jednoho roku následujícího po RVP přesáhne spouštěcí úroveň stanovenou v ukrajinském seznamu uvedeném v příloze I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Přirážka, kterou může Ukrajina uplatnit podle odstavce 1, se stanoví podle jejího seznamu uvedeného v příloze I-D kapitoly 1 hlavy IV dohody a může být použita pouze po zbytek období vymezeného v odstavci 1. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ukrajina uplatní veškerá ochranná opatření transparentním způsobem. Za tímto účelem Ukrajina poskytne EU co nejdříve písemné oznámení o svém úmyslu uplatnit takové opatření, v němž uvede veškeré důležité informace včetně objemu (v tunách) domácí výroby nebo skupiny výrobků a objemu vývozu do Unie a do ostatních zemí světa. Ukrajina pozve Unii k účasti na konzultacích ještě před přijetím takových opatření, a to s předstihem dostatečným k projednání těchto informací. Po 30 dní od pozvání k účasti na konzultacích nedojde k přijetí žádných opatření. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ukrajina zajistí, aby statistické údaje užívané jako podklad pro přijetí uvedených opatření byly spolehlivé, odpovídající a včas veřejně dostupné. Ukrajina poskytne bezodkladně čtvrtletní statistické údaje o objemu (v tunách) vývozu do Unie a do ostatních zemí světa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Provedení a použití článku 31 této dohody a souvisejících příloh může být předmětem jednání a přezkumu ve Výboru pro obchod podle článku 465 této dohody. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Jakékoli dodávky dotčeného zboží, které byly na cestě na základě smlouvy uzavřené před uložením přirážky podle odstavců 1, 2 a 3, jsou od takové přirážky osvobozeny. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tato příloha stanoví: původní zboží, na které se mohou vztahovat ochranná opatření podle článku 31 této dohody, spouštěcí úrovně pro uplatnění takových opatření stanovené pro každý z uvedených ukrajinských celních kódů a maximální výši přirážky k vývoznímu clu, která se může u každého takového zboží uplatnit během jakéhokoli období jednoho roku. Není-li uvedeno jinak, jsou všechna cla vyjádřena v %. RVP označuje období 12 měsíců následující po dni vstupu této dohody v platnost; RVP + 1 označuje období 12 měsíců počínající dnem prvního výročí vstupu této dohody v platnost; a tak dále až po RVP + 15. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pro níže vymezené výrobky ze surové kůže:
  Platí pro: výrobky ze surové kůže spadající pod tyto ukrajinské celní kódy: 4101, 4102, 4103 90.











  Rok (WTO) | 2016 (1) | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 22,0 | 21,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Rok (dohoda) | RVP | RVP+1 | RVP+2 | RVP+3 | RVP+4 | RVP+5 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 11,00 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 300,0 | 315,0 | 330,0 | 345,0 | 360,0 | 375,0 |
| Maximální přirážka | 0,00 | 0,66 | 1,30 | 2,05 | 2,86 | 3,75 |

8.

Platí pro: výrobky ze surové kůže spadající pod tyto ukrajinské celní kódy: 4101, 4102, 4103 90.

Rok (WTO)

2016 (1)

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

22,0

21,0

20,0

20,0

20,0

20,0

Rok (dohoda)

RVP

RVP+1

RVP+2

RVP+3

RVP+4

RVP+5

Ukrajinské clo z vývozu do EU

11,00

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

Spouštěcí úroveň (tuny)

300,0

315,0

330,0

345,0

360,0

375,0

Maximální přirážka

0,00

0,66

1,30

2,05

2,86

3,75

| Rok (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+6 | RVP+7 | RVP+8 | RVP+9 | RVP+10 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 5,0 | 3,75 | 2,50 | 1,25 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 390,0 | 405,0 | 420,0 | 435,0 | 450,0 |
| Maximální přirážka | 5,0 | 6,25 | 7,5 | 8,75 | 10,0 |

Rok (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

20,0

20,0

20,0

20,0

20,0

Rok (dohoda)

RVP+6

RVP+7

RVP+8

RVP+9

RVP+10

Ukrajinské clo z vývozu do EU

5,0

3,75

2,50

1,25

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

390,0

405,0

420,0

435,0

450,0

Maximální přirážka

5,0

6,25

7,5

8,75

10,0

| Rok (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+11 | RVP+12 | RVP+13 | RVP+14 | RVP+15 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 450,0 | 450,0 | 450,0 | 450,0 | 450,0 |
| Maximální přirážka | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Rok (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

20,0

20,0

20,0

20,0

20,0

Rok (dohoda)

RVP+11

RVP+12

RVP+13

RVP+14

RVP+15

Ukrajinské clo z vývozu do EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

450,0

450,0

450,0

450,0

450,0

Maximální přirážka

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

| 9. | Pro níže vymezená slunečnicová semena, též drcená:
  Platí pro: slunečnicová semena, též drcená, spadající pod tyto ukrajinské celní kódy: 1206 00.











  Rok (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 11,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 |
| Rok (dohoda) | RVP | RVP+1 | RVP+2 | RVP+3 | RVP+4 | RVP+5 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 |
| Maximální přirážka | 0,9 | 1,8 | 2,7 | 3,6 | 4,5 | 5,5 |

9.

Platí pro: slunečnicová semena, též drcená, spadající pod tyto ukrajinské celní kódy: 1206 00.

Rok (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

11,0

10,0

10,0

10,0

10,0

10,0

Rok (dohoda)

RVP

RVP+1

RVP+2

RVP+3

RVP+4

RVP+5

Ukrajinské clo z vývozu do EU

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

Spouštěcí úroveň (tuny)

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

Maximální přirážka

0,9

1,8

2,7

3,6

4,5

5,5

| Rok (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+6 | RVP+7 | RVP+8 | RVP+9 | RVP+10 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 |
| Maximální přirážka | 6,4 | 7,3 | 8,2 | 9,1 | 10,0 |

Rok (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

10,0

10,0

10,0

10,0

10,0

Rok (dohoda)

RVP+6

RVP+7

RVP+8

RVP+9

RVP+10

Ukrajinské clo z vývozu do EU

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

Maximální přirážka

6,4

7,3

8,2

9,1

10,0

| Rok (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+11 | RVP+12 | RVP+13 | RVP+14 | RVP+15 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 |
| Maximální přirážka | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Rok (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

10,0

10,0

10,0

10,0

10,0

Rok (dohoda)

RVP+11

RVP+12

RVP+13

RVP+14

RVP+15

Ukrajinské clo z vývozu do EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

Maximální přirážka

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

| 10. | Pro níže vymezený šrot ze železných slitin, neželezný kovový šrot a polotovary z něj:
  Platí pro: odpad a šrot z legované oceli spadající pod tyto ukrajinské celní kódy: 7204 21, 7204 29 00 00, 7204 50 00 00.











  Rok (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP | RVP+1 | RVP+2 | RVP+3 | RVP+4 | RVP+5 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 4 000,0 | 4 200,0 | 4 400,0 | 4 600,0 | 4 800,0 | 5 000,0 |
| Maximální přirážka | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

10.

Platí pro: odpad a šrot z legované oceli spadající pod tyto ukrajinské celní kódy: 7204 21, 7204 29 00 00, 7204 50 00 00.

Rok (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP

RVP+1

RVP+2

RVP+3

RVP+4

RVP+5

Ukrajinské clo z vývozu do EU

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

4 000,0

4 200,0

4 400,0

4 600,0

4 800,0

5 000,0

Maximální přirážka

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Rok (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+6 | RVP+7 | RVP+8 | RVP+9 | RVP+10 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 5 200,0 | 5 400,0 | 5 600,0 | 5 800,0 | 6 000,0 |
| Maximální přirážka | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Rok (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP+6

RVP+7

RVP+8

RVP+9

RVP+10

Ukrajinské clo z vývozu do EU

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

5 200,0

5 400,0

5 600,0

5 800,0

6 000,0

Maximální přirážka

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Rok (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+11 | RVP+12 | RVP+13 | RVP+14 | RVP+15 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 |
| Maximální přirážka | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Rok (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP+11

RVP+12

RVP+13

RVP+14

RVP+15

Ukrajinské clo z vývozu do EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

Maximální přirážka

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Platí pro: nerezavějící ocel v ingotech a v jiných primárních formách spadající pod tyto ukrajinské celní kódy: 7218 10 00 00.

| Rok (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP | RVP+1 | RVP+2 | RVP+3 | RVP+4 | RVP+5 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 2 000,0 | 2 100,0 | 2 200,0 | 2 300,0 | 2 400,0 | 2 500,0 |
| Maximální přirážka | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Rok (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP

RVP+1

RVP+2

RVP+3

RVP+4

RVP+5

Ukrajinské clo z vývozu do EU

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

2 000,0

2 100,0

2 200,0

2 300,0

2 400,0

2 500,0

Maximální přirážka

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Rok (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+6 | RVP+7 | RVP+8 | RVP+9 | RVP+10 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 2 600,0 | 2 700,0 | 2 800,0 | 2 900,0 | 3 000,0 |
| Maximální přirážka | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Rok (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP+6

RVP+7

RVP+8

RVP+9

RVP+10

Ukrajinské clo z vývozu do EU

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

2 600,0

2 700,0

2 800,0

2 900,0

3 000,0

Maximální přirážka

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Rok (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+11 | RVP+12 | RVP+13 | RVP+14 | RVP+15 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 3 000,0 | 3 000,0 | 3 000,0 | 3 000,0 | 3 000,0 |
| Maximální přirážka | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Rok (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP+11

RVP+12

RVP+13

RVP+14

RVP+15

Ukrajinské clo z vývozu do EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

3 000,0

3 000,0

3 000,0

3 000,0

3 000,0

Maximální přirážka

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Platí pro: měď spadající pod tyto ukrajinské celní kódy: 7401 00 00 00, 7402 00 00 00, 7403 12 00 00, 7403 13 00 00, 7403 19 00 00.

| Rok (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP | RVP+1 | RVP+2 | RVP+3 | RVP+4 | RVP+5 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 200,0 | 210,0 | 220,0 | 230,0 | 240,0 | 250,0 |
| Maximální přirážka | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Rok (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP

RVP+1

RVP+2

RVP+3

RVP+4

RVP+5

Ukrajinské clo z vývozu do EU

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

200,0

210,0

220,0

230,0

240,0

250,0

Maximální přirážka

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Rok (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+6 | RVP+7 | RVP+8 | RVP+9 | RVP+10 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 260,0 | 270,0 | 280,0 | 290,0 | 300,0 |
| Maximální přirážka | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Rok (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP+6

RVP+7

RVP+8

RVP+9

RVP+10

Ukrajinské clo z vývozu do EU

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

260,0

270,0

280,0

290,0

300,0

Maximální přirážka

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Rok (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+11 | RVP+12 | RVP+13 | RVP+14 | RVP+15 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 |
| Maximální přirážka | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Rok (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP+11

RVP+12

RVP+13

RVP+14

RVP+15

Ukrajinské clo z vývozu do EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

Maximální přirážka

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Platí pro: měď spadající pod tyto ukrajinské celní kódy: 7403 21 00 00, 7403 22 00 00, 7403 29 00 00.

| Rok (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (FTA) | RVP | RVP+1 | RVP+2 | RVP+3 | RVP+4 | RVP+5 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 4 000,0 | 4 200,0 | 4 400,0 | 4 600,0 | 4 800,0 | 5 000,0 |
| Maximální přirážka | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Rok (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (FTA)

RVP

RVP+1

RVP+2

RVP+3

RVP+4

RVP+5

Ukrajinské clo z vývozu do EU

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

4 000,0

4 200,0

4 400,0

4 600,0

4 800,0

5 000,0

Maximální přirážka

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Rok (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+6 | RVP+7 | RVP+8 | RVP+9 | RVP+10 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 5 200,0 | 5 400,0 | 5 600,0 | 5 800,0 | 6 000,0 |
| Maximální přirážka | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Rok (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP+6

RVP+7

RVP+8

RVP+9

RVP+10

Ukrajinské clo z vývozu do EU

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

5 200,0

5 400,0

5 600,0

5 800,0

6 000,0

Maximální přirážka

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Rok (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+11 | RVP+12 | RVP+13 | RVP+14 | RVP+15 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 |
| Maximální přirážka | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Rok (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP+11

RVP+12

RVP+13

RVP+14

RVP+15

Ukrajinské clo z vývozu do EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

Maximální přirážka

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Platí pro: šrot ze železných slitin, neželezný kovový šrot a polotovary z něj spadající pod tyto ukrajinské celní kódy: 7404 00, 7405 00 00 00, 7406, 7418 19 90 00, 7419, 7503 00, 7602 00, 7802 00 00 00, 7902 00 00 00, 8108 30 00 00.

| Rok (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP | RVP+1 | RVP+2 | RVP+3 | RVP+4 | RVP+5 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 200,0 | 210,0 | 220,0 | 230,0 | 240,0 | 250,0 |
| Maximální přirážka | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Rok (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP

RVP+1

RVP+2

RVP+3

RVP+4

RVP+5

Ukrajinské clo z vývozu do EU

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

200,0

210,0

220,0

230,0

240,0

250,0

Maximální přirážka

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Rok (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+6 | RVP+7 | RVP+8 | RVP+9 | RVP+10 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 260,0 | 270,0 | 280,0 | 290,0 | 300,0 |
| Maximální přirážka | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Rok (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP+6

RVP+7

RVP+8

RVP+9

RVP+10

Ukrajinské clo z vývozu do EU

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

260,0

270,0

280,0

290,0

300,0

Maximální přirážka

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Rok (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Rok (dohoda) | RVP+11 | RVP+12 | RVP+13 | RVP+14 | RVP+15 |
| Ukrajinské clo z vývozu do EU | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Spouštěcí úroveň (tuny) | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 |
| Maximální přirážka | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Rok (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajinský závazek podle Dohody o WTO

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Rok (dohoda)

RVP+11

RVP+12

RVP+13

RVP+14

RVP+15

Ukrajinské clo z vývozu do EU

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Spouštěcí úroveň (tuny)

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

Maximální přirážka

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

| 11. | Ochranný mechanismus bude uplatňován ještě po dobu pěti let od konce přechodného období, tj. mezi RVP + 10 a RVP + 15. Maximální výše přirážky bude klesat lineárně z hodnoty stanovené pro RVP + 10 až k nulové výši pro RVP + 15. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Dále jsou údaje za rok 2016 uvedeny jen pro informaci a výlučně za účelem uvedení okamžiku vstupu dohody v platnost a souladu údajů uvedených v tabulce s dohodnutou úrovní vývozních cel.

---

| 1.2.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 29/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 29/35

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/157

ze dne 29. ledna 2018

o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Italskou republikou

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na návrh italské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2017/1334 (4) nahradil dne 11. července 2017 pan Pierluigi MARQUIS pana Augusta ROLLANDINA ve funkci člena. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2017/1334 (4) nahradil dne 11. července 2017 pan Pierluigi MARQUIS pana Augusta ROLLANDINA ve funkci člena.

| (2) | Po skončení funkčního období pana Pierluigiho MARQUISE se uvolnilo místo člena Výboru regionů, |
| --- | --- |

(2)

Po skončení funkčního období pana Pierluigiho MARQUISE se uvolnilo místo člena Výboru regionů,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Do Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenován jako člen:

| — | pan Laurent VIERIN, Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta. |
| --- | --- |

—

pan Laurent VIERIN, Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 29. ledna 2018.

Za Radu

předseda

R. PORODZANOV

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

(4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1334 ze dne 11. července 2017 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Italskou republikou (Úř. věst. L 185, 18.7.2017, s. 45).

4

---

| 1.2.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 29/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 29/36

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2018/158

ze dne 29. ledna 2018

o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Finskou republikou

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na návrh finské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020.

| (2) | Po skončení funkčního období pana Anttiho LIIKKANENA se uvolnilo místo člena Výboru regionů, |
| --- | --- |

(2)

Po skončení funkčního období pana Anttiho LIIKKANENA se uvolnilo místo člena Výboru regionů,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Do Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenován jako člen:

| — | pan Mikkel NÄKKÄLÄJÄRVI, opiskelija, Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen. |
| --- | --- |

—

pan Mikkel NÄKKÄLÄJÄRVI, opiskelija, Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 29. ledna 2018.

Za Radu

předseda

R. PORODZANOV

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 1.2.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 29/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 29/37

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU, Euratom) 2018/159

ze dne 29. ledna 2018

o jmenování dvou členů Účetního dvora

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 286 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,

s ohledem na návrhy předložené Irskem a Švédským královstvím,

s ohledem na stanoviska Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Funkční období pana Kevina CARDIFFA a pana Hanse Gustafa WESSBERGA jako členů Účetního dvora skončí dne 28. února 2018. |
| --- | --- |

(1)

Funkční období pana Kevina CARDIFFA a pana Hanse Gustafa WESSBERGA jako členů Účetního dvora skončí dne 28. února 2018.

| (2) | Je proto třeba jmenovat dva nové členy Účetního dvora, |
| --- | --- |

(2)

Je proto třeba jmenovat dva nové členy Účetního dvora,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Členy Účetního dvora na období od 1. března 2018 do 29. února 2024 jsou jmenováni:

| — | pan Tony MURPHY, |
| --- | --- |

—

pan Tony MURPHY,

| — | paní Eva LINDSTRÖMOVÁ. |
| --- | --- |

—

paní Eva LINDSTRÖMOVÁ.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 29. ledna 2018.

Za Radu

předseda

R. PORODZANOV

---

(1)  Stanoviska ze dne 17. ledna 2018 (dosud nezveřejněná v Úředním věstníku).

1

---

| 1.2.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 29/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 29/38

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/160

ze dne 30. června 2017

o státní podpoře SA.44351 (2016/C) (ex 2016/NN), kterou poskytlo Polsko v souvislosti s daní pro maloobchodní odvětví

(oznámeno pod číslem C(2017) 4449)

(Pouze polské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Prostřednictvím článků v tisku, jež byly zveřejněny v únoru 2016, se Komise dověděla, že Polsko zvažuje přijetí zákona, který by pro maloobchodní odvětví zavedl daň z obratu s progresivní strukturou sazeb. |
| --- | --- |

(1)

Prostřednictvím článků v tisku, jež byly zveřejněny v únoru 2016, se Komise dověděla, že Polsko zvažuje přijetí zákona, který by pro maloobchodní odvětví zavedl daň z obratu s progresivní strukturou sazeb.

| (2) | Dne 11. února a 30. května 2016 zaslaly útvary Komise polským orgánům dopisy, v nichž si o plánovaném zákonu vyžádaly více informací a vyzvaly Polsko ke konzultacím před jeho přijetím. V těchto dopisech byla zdůrazněna rovněž podobnost uvedeného zákona s poplatkem za inspekci v maďarském potravinovém řetězci, v souvislosti s nímž Komise zahájila formální vyšetřovací řízení ve věci státní podpory, a bylo objasněno předběžné hodnocení zmíněného poplatku z hlediska státní podpory, které bylo obsaženo v rozhodnutí Komise o zahájení řízení (2). Polsko bylo v těchto dopisech upozorněno také na skutečnost, že je-li opatření zahrnující státní podporu zavedeno bez předchozího schválení Komisí, může Komise vydat příkaz k pozastavení podpory. |
| --- | --- |

(2)

Dne 11. února a 30. května 2016 zaslaly útvary Komise polským orgánům dopisy, v nichž si o plánovaném zákonu vyžádaly více informací a vyzvaly Polsko ke konzultacím před jeho přijetím. V těchto dopisech byla zdůrazněna rovněž podobnost uvedeného zákona s poplatkem za inspekci v maďarském potravinovém řetězci, v souvislosti s nímž Komise zahájila formální vyšetřovací řízení ve věci státní podpory, a bylo objasněno předběžné hodnocení zmíněného poplatku z hlediska státní podpory, které bylo obsaženo v rozhodnutí Komise o zahájení řízení (2). Polsko bylo v těchto dopisech upozorněno také na skutečnost, že je-li opatření zahrnující státní podporu zavedeno bez předchozího schválení Komisí, může Komise vydat příkaz k pozastavení podpory.

2

| (3) | Polské orgány na tyto dopisy odpověděly dne 2. března resp. 27. června 2016. V dopise ze dne 2. března 2016 se polské orgány zavázaly oznámit Komisi návrh zákona, jakmile bude dokončen. Dopisem ze dne 27. června 2016 polské orgány Komisi sdělily, že návrh zákona již byl předložen polskému parlamentu a že bude brzy přijat. Útvarům Komise poskytly rovněž znění návrhu zákona. |
| --- | --- |

(3)

Polské orgány na tyto dopisy odpověděly dne 2. března resp. 27. června 2016. V dopise ze dne 2. března 2016 se polské orgány zavázaly oznámit Komisi návrh zákona, jakmile bude dokončen. Dopisem ze dne 27. června 2016 polské orgány Komisi sdělily, že návrh zákona již byl předložen polskému parlamentu a že bude brzy přijat. Útvarům Komise poskytly rovněž znění návrhu zákona.

| (4) | Dne 6. července 2016 přijal polský parlament zákon o maloobchodní dani (USTAWA z dnia 6 lipca 2016 r. o podatku od sprzedaży detalicznej (3), dále jen „zákon“). Zákon vstoupil v platnost dne 1. září 2016. |
| --- | --- |

(4)

Dne 6. července 2016 přijal polský parlament zákon o maloobchodní dani (USTAWA z dnia 6 lipca 2016 r. o podatku od sprzedaży detalicznej (3), dále jen „zákon“). Zákon vstoupil v platnost dne 1. září 2016.

USTAWA z dnia 6 lipca 2016 r. o podatku od sprzedaży detalicznej

3

| (5) | Dopisem ze dne 8. července 2016 sdělila Komise Polsku svůj předběžný názor, že maloobchodní daň podle zákona (dále jen „maloobchodní daň“) představuje státní podporu, a požádala polské orgány, aby se vyjádřily k možnému vydání příkazu Komise k pozastavení podpory. Odpověď byla obdržena dne 22. července 2016. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 8. července 2016 sdělila Komise Polsku svůj předběžný názor, že maloobchodní daň podle zákona (dále jen „maloobchodní daň“) představuje státní podporu, a požádala polské orgány, aby se vyjádřily k možnému vydání příkazu Komise k pozastavení podpory. Odpověď byla obdržena dne 22. července 2016.

| (6) | Dne 4. srpna 2016 obdržela Komise stížnost na státní podporu, která se týkala téhož opatření. |
| --- | --- |

(6)

Dne 4. srpna 2016 obdržela Komise stížnost na státní podporu, která se týkala téhož opatření.

| (7) | Dopisem ze dne 19. září 2016 Komise Polsku sdělila, že se s ohledem na opatření podpory rozhodla zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Komise požádala rovněž o okamžité pozastavení opatření v souladu s čl. 13 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2015/1589 (4). |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 19. září 2016 Komise Polsku sdělila, že se s ohledem na opatření podpory rozhodla zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Komise požádala rovněž o okamžité pozastavení opatření v souladu s čl. 13 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2015/1589 (4).

4

| (8) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k opatření podpory. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k opatření podpory.

Úředním věstníku Evropské unie

5

| (9) | Polsko podalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 7. listopadu 2016. Od zúčastněných stran neobdržela Komise žádné připomínky. |
| --- | --- |

(9)

Polsko podalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 7. listopadu 2016. Od zúčastněných stran neobdržela Komise žádné připomínky.

| (10) | Nařízením polského ministra pro rozvoj a finance, které vstoupilo v platnost dne 19. října 2016, pozastavilo Polsko výběr maloobchodní daně z obratu vytvořeného v období od 1. září 2016 do 31. prosince 2016 (6). Dne 15. listopadu 2016 přijal polský parlament zákon, který vstoupil v platnost dne 22. prosince 2016 (7) a který pozastavuje uplatňování maloobchodní daně do 1. ledna 2018. |
| --- | --- |

(10)

Nařízením polského ministra pro rozvoj a finance, které vstoupilo v platnost dne 19. října 2016, pozastavilo Polsko výběr maloobchodní daně z obratu vytvořeného v období od 1. září 2016 do 31. prosince 2016 (6). Dne 15. listopadu 2016 přijal polský parlament zákon, který vstoupil v platnost dne 22. prosince 2016 (7) a který pozastavuje uplatňování maloobchodní daně do 1. ledna 2018.

6

7

| (11) | Dopisem ze dne 11. ledna 2017 Komise Polsku sdělila, že od zúčastněných stran neobdržela žádné připomínky, a vyzvala polské orgány, aby své připomínky a rovněž případné plánované změny zákona projednaly s útvary Komise. Dne 14. března 2017 se uskutečnila videokonference. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 11. ledna 2017 Komise Polsku sdělila, že od zúčastněných stran neobdržela žádné připomínky, a vyzvala polské orgány, aby své připomínky a rovněž případné plánované změny zákona projednaly s útvary Komise. Dne 14. března 2017 se uskutečnila videokonference.

2.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ PODPORY

PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ PODPORY

| (12) | Zákon ukládá daň maloobchodnímu odvětví v Polsku. |
| --- | --- |

(12)

Zákon ukládá daň maloobchodnímu odvětví v Polsku.

| (13) | Podle § 5 zákona podléhá prodej zboží fyzickým osobám nevykonávajícím hospodářskou činnost (spotřebitelům) dani z obratu. V souladu s § 4 zákona je osobou povinnou k dani maloobchodník, čímž se rozumí fyzická osoba, společnost založená podle občanského zákoníku (spółka cywilna), organizační jednotka bez právní subjektivity a právnická osoba, jako jsou osobní společnosti (spółki osobowe) a ostatní společnosti upravené podle obchodního zákoníku (kodeks spolek handlowych) (společnosti s ručením omezeným (z.o.o.) a akciové společnosti (S.A.)) (8). |
| --- | --- |

(13)

Podle § 5 zákona podléhá prodej zboží fyzickým osobám nevykonávajícím hospodářskou činnost (spotřebitelům) dani z obratu. V souladu s § 4 zákona je osobou povinnou k dani maloobchodník, čímž se rozumí fyzická osoba, společnost založená podle občanského zákoníku (spółka cywilna), organizační jednotka bez právní subjektivity a právnická osoba, jako jsou osobní společnosti (spółki osobowe) a ostatní společnosti upravené podle obchodního zákoníku (kodeks spolek handlowych) (společnosti s ručením omezeným (z.o.o.) a akciové společnosti (S.A.)) (8).

spółka cywilna

spółki osobowe

kodeks spolek handlowych

8

| (14) | Podle § 8 zákona povinnost odvést daň z obratu vzniká, jakmile osoba povinná k dani dosáhne měsíčního obratu, který přesahuje 17 milionů PLN. Podle § 6 odst. 1 zákona je zdanitelným základem výše měsíčního maloobchodního obratu přesahující 17 milionů PLN. Maloobchodní daň je splatná měsíčně, a to do 25. dne měsíce následujícího po měsíci, v němž bylo dosaženo zdanitelného příjmu. |
| --- | --- |

(14)

Podle § 8 zákona povinnost odvést daň z obratu vzniká, jakmile osoba povinná k dani dosáhne měsíčního obratu, který přesahuje 17 milionů PLN. Podle § 6 odst. 1 zákona je zdanitelným základem výše měsíčního maloobchodního obratu přesahující 17 milionů PLN. Maloobchodní daň je splatná měsíčně, a to do 25. dne měsíce následujícího po měsíci, v němž bylo dosaženo zdanitelného příjmu.

| (15) | V § 9 zákona jsou stanoveny dvě sazby daně:






  — | daň je vybírána se sazbou ve výši 0,8 % z části měsíčního maloobchodního obratu podniku přesahující 17 milionů PLN (přibližně 4 miliony EUR (9)), která však nepřevyšuje 170 milionů PLN (přibližně 40 milionů EUR), a |
| --- | --- | --- |

(15)

V § 9 zákona jsou stanoveny dvě sazby daně:

—

daň je vybírána se sazbou ve výši 0,8 % z části měsíčního maloobchodního obratu podniku přesahující 17 milionů PLN (přibližně 4 miliony EUR (9)), která však nepřevyšuje 170 milionů PLN (přibližně 40 milionů EUR), a

9

| — | daň je vybírána se sazbou ve výši 1,4 % z části měsíčního maloobchodního obratu podniku přesahující 170 milionů PLN. |
| --- | --- |

—

daň je vybírána se sazbou ve výši 1,4 % z části měsíčního maloobchodního obratu podniku přesahující 170 milionů PLN.

| (16) | Na základě ustanovení § 6 odst. 1 a § 8 zákona, podle nichž je část měsíčního maloobchodního obratu podniku nepřesahující 17 milionů PLN od daně osvobozena, lze proto usuzovat, že systém maloobchodní daně je založen na progresivní struktuře sazeb se třemi různými pásmy měsíčního obratu, která podléhají třem různým daňovým sazbám: sazba daně ve výši 0 % z části měsíčního maloobchodního obratu podniku nepřesahující 17 milionů PLN, sazba daně ve výši 0,8 % z části měsíčního obratu podniku vyšší než 17 milionů EUR, která však nepřekračuje 170 milionů PLN, a sazba daně ve výši 1,4 % z části měsíčního maloobchodního obratu podniku přesahující 170 milionů PLN. |
| --- | --- |

(16)

Na základě ustanovení § 6 odst. 1 a § 8 zákona, podle nichž je část měsíčního maloobchodního obratu podniku nepřesahující 17 milionů PLN od daně osvobozena, lze proto usuzovat, že systém maloobchodní daně je založen na progresivní struktuře sazeb se třemi různými pásmy měsíčního obratu, která podléhají třem různým daňovým sazbám: sazba daně ve výši 0 % z části měsíčního maloobchodního obratu podniku nepřesahující 17 milionů PLN, sazba daně ve výši 0,8 % z části měsíčního obratu podniku vyšší než 17 milionů EUR, která však nepřekračuje 170 milionů PLN, a sazba daně ve výši 1,4 % z části měsíčního maloobchodního obratu podniku přesahující 170 milionů PLN.

3.   FORMÁLNÍ VYŠETŘOVACÍ ŘÍZENÍ

FORMÁLNÍ VYŠETŘOVACÍ ŘÍZENÍ

3.1.   Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení

Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení

| (17) | Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, jelikož se v této fázi domnívala, že progresivní struktura sazeb polské daně uložené maloobchodnímu odvětví představuje protiprávní a neslučitelnou státní podporu. |
| --- | --- |

(17)

Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, jelikož se v této fázi domnívala, že progresivní struktura sazeb polské daně uložené maloobchodnímu odvětví představuje protiprávní a neslučitelnou státní podporu.

| (18) | Komise měla zejména za to, že zákon rozlišuje mezi podniky působícími v oblasti maloobchodu na základě jejich obratu, a tudíž jejich velikosti, a poskytuje selektivní výhodu podnikům s nízkým obratem, a tedy menším podnikům. Polsko nepředložilo žádné přesvědčivé vysvětlení, proč se větší a menší maloobchodní subjekty nacházejí v rozdílné skutkové a právní situaci, pokud jde o výběr maloobchodní daně. Polsko proto neprokázalo, že opatření je odůvodněné povahou nebo obecnou strukturou daňového systému. Komise se tudíž předběžně domnívala, že zákon zakládá státní podporu, jelikož se zdály být splněny všechny ostatní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(18)

Komise měla zejména za to, že zákon rozlišuje mezi podniky působícími v oblasti maloobchodu na základě jejich obratu, a tudíž jejich velikosti, a poskytuje selektivní výhodu podnikům s nízkým obratem, a tedy menším podnikům. Polsko nepředložilo žádné přesvědčivé vysvětlení, proč se větší a menší maloobchodní subjekty nacházejí v rozdílné skutkové a právní situaci, pokud jde o výběr maloobchodní daně. Polsko proto neprokázalo, že opatření je odůvodněné povahou nebo obecnou strukturou daňového systému. Komise se tudíž předběžně domnívala, že zákon zakládá státní podporu, jelikož se zdály být splněny všechny ostatní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (19) | Komise vyjádřila rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti zákona s vnitřním trhem. Komise podotkla, že se nezdá, že by byla použitelná některá z výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 nebo 3 Smlouvy, a Polsko nepředložilo žádné tvrzení ohledně důvodu slučitelnosti maloobchodní daně s vnitřním trhem. Komise dále připomenula, že za slučitelné opatření nemůže prohlásit opatření státní podpory, které představuje neoddělitelné porušování ostatních pravidel práva Unie, jako jsou například základní svobody stanovené ve Smlouvě nebo ustanovení nařízení a směrnic Unie. V této fázi nemohla Komise vyloučit, že opatření je zacíleno převážně na podniky zahraničních vlastníků, což může představovat porušení článku 49 Smlouvy, který stanoví základní svobodu usazování. |
| --- | --- |

(19)

Komise vyjádřila rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti zákona s vnitřním trhem. Komise podotkla, že se nezdá, že by byla použitelná některá z výjimek stanovených v čl. 107 odst. 2 nebo 3 Smlouvy, a Polsko nepředložilo žádné tvrzení ohledně důvodu slučitelnosti maloobchodní daně s vnitřním trhem. Komise dále připomenula, že za slučitelné opatření nemůže prohlásit opatření státní podpory, které představuje neoddělitelné porušování ostatních pravidel práva Unie, jako jsou například základní svobody stanovené ve Smlouvě nebo ustanovení nařízení a směrnic Unie. V této fázi nemohla Komise vyloučit, že opatření je zacíleno převážně na podniky zahraničních vlastníků, což může představovat porušení článku 49 Smlouvy, který stanoví základní svobodu usazování.

3.2.   Připomínky Polska

Připomínky Polska

| (20) | Polské orgány se domnívají, že popis maloobchodní daně jako daně se třemi různými pásmy a sazbami uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení není správný. Podle názoru polských orgánů má maloobchodní daň pouze dvě sazby, jelikož příjmy nepřesahující 17 milionů PLN dani nepodléhají vůbec, a to bez ohledu na typ podniku vytvářejícího příjem a na celkovou výši příjmů vytvořených v dotyčném měsíci. Podle jejich názoru se osvobození od daně liší od nulové sazby daně a prahové hodnoty se vztahují na všechny osoby povinné k dani „stejně a objektivně“. |
| --- | --- |

(20)

Polské orgány se domnívají, že popis maloobchodní daně jako daně se třemi různými pásmy a sazbami uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení není správný. Podle názoru polských orgánů má maloobchodní daň pouze dvě sazby, jelikož příjmy nepřesahující 17 milionů PLN dani nepodléhají vůbec, a to bez ohledu na typ podniku vytvářejícího příjem a na celkovou výši příjmů vytvořených v dotyčném měsíci. Podle jejich názoru se osvobození od daně liší od nulové sazby daně a prahové hodnoty se vztahují na všechny osoby povinné k dani „stejně a objektivně“.

| (21) | Co se týká účelu daně, polské orgány zdůrazňují, že příjmy plynoucí z maloobchodní daně budou použity k financování programu přídavků na děti 500+. Vzhledem k odhadovanému rozpočtu tohoto programu (tj. přibližně 16 miliard PLN v roce 2016 a zhruba 22 miliard PLN v dalších letech) však bude jeho financování prostřednictvím maloobchodní daně dosaženo pouze částečně (tj. očekávané výnosy na celoroční bázi ve výši přibližně 1,6 miliardy PLN v roce 2017). Polsko rovněž tvrdí, že program přídavků na děti 500+ sice znamená výdaje, má však rovněž pozitivní účinek na hospodářství, jelikož zvyšuje spotřebu, a má tudíž přímý dopad na příjmy maloobchodníků. |
| --- | --- |

(21)

Co se týká účelu daně, polské orgány zdůrazňují, že příjmy plynoucí z maloobchodní daně budou použity k financování programu přídavků na děti 500+. Vzhledem k odhadovanému rozpočtu tohoto programu (tj. přibližně 16 miliard PLN v roce 2016 a zhruba 22 miliard PLN v dalších letech) však bude jeho financování prostřednictvím maloobchodní daně dosaženo pouze částečně (tj. očekávané výnosy na celoroční bázi ve výši přibližně 1,6 miliardy PLN v roce 2017). Polsko rovněž tvrdí, že program přídavků na děti 500+ sice znamená výdaje, má však rovněž pozitivní účinek na hospodářství, jelikož zvyšuje spotřebu, a má tudíž přímý dopad na příjmy maloobchodníků.

| (22) | Pokud jde o financování opatření ze státních prostředků, Polsko uvedlo, že návrh daně neznamená ušlé příjmy, jež by byly za běžných podmínek vybrány od maloobchodníků. Polské orgány konkrétně tvrdí, že částka osvobozená od daně a snížená daňová sazba ve výši 0,8 % platí pro všechny společnosti a že se polský stát vzdává příjmů, jež by bylo možno jinak získat od všech společností, a nikoli pouze od menších podniků. |
| --- | --- |

(22)

Pokud jde o financování opatření ze státních prostředků, Polsko uvedlo, že návrh daně neznamená ušlé příjmy, jež by byly za běžných podmínek vybrány od maloobchodníků. Polské orgány konkrétně tvrdí, že částka osvobozená od daně a snížená daňová sazba ve výši 0,8 % platí pro všechny společnosti a že se polský stát vzdává příjmů, jež by bylo možno jinak získat od všech společností, a nikoli pouze od menších podniků.

| (23) | Polsko se také domnívá, že je třeba rozlišovat mezi „celkovou progresivností“, kdy se jednotlivé sazby vztahují na veškerý obrat podniků v závislosti na výši tohoto obratu, a „ohraničenou progresivností“, kdy se jednotlivé sazby vztahují na různé části (pásma) obratu všech podniků. Ohraničená progresivnost neznamená podle názoru Polska selektivní výhodu, jelikož se na všechny maloobchodní podniky vztahuje stejná struktura sazeb. Polsko zejména uvedlo, že progresivní povaha daně neznamená výhodu pro menší podniky, jelikož částka osvobozená od daně a snížená daňová sazba ve výši 0,8 % snižují provozní náklady podniků s vyššími i nižšími příjmy. Podle Polska platí, že čím vyšší příjmy podnik vytvoří, tím vyšší podporu obdrží. |
| --- | --- |

(23)

Polsko se také domnívá, že je třeba rozlišovat mezi „celkovou progresivností“, kdy se jednotlivé sazby vztahují na veškerý obrat podniků v závislosti na výši tohoto obratu, a „ohraničenou progresivností“, kdy se jednotlivé sazby vztahují na různé části (pásma) obratu všech podniků. Ohraničená progresivnost neznamená podle názoru Polska selektivní výhodu, jelikož se na všechny maloobchodní podniky vztahuje stejná struktura sazeb. Polsko zejména uvedlo, že progresivní povaha daně neznamená výhodu pro menší podniky, jelikož částka osvobozená od daně a snížená daňová sazba ve výši 0,8 % snižují provozní náklady podniků s vyššími i nižšími příjmy. Podle Polska platí, že čím vyšší příjmy podnik vytvoří, tím vyšší podporu obdrží.

| (24) | Polsko mimoto tvrdí, že Komise neurčila správně příjemce, které opatření zvýhodňuje, jelikož neplatí vždy, že podniky s nižšími příjmy jsou menšími podniky a podniky vytvářející vyšší příjmy jsou většími podniky. Podle Polska nesouvisejí ve skutečnosti příjmy podniků přímo (nebo přinejmenším výhradně) s jejich velikostí. |
| --- | --- |

(24)

Polsko mimoto tvrdí, že Komise neurčila správně příjemce, které opatření zvýhodňuje, jelikož neplatí vždy, že podniky s nižšími příjmy jsou menšími podniky a podniky vytvářející vyšší příjmy jsou většími podniky. Podle Polska nesouvisejí ve skutečnosti příjmy podniků přímo (nebo přinejmenším výhradně) s jejich velikostí.

| (25) | Pokud jde o selektivitu opatření, Polsko zpochybnilo referenční systém, který Komise určila, a tvrdilo, že by se za referenční systém mělo pokládat pouze zdanění příjmů v maloobchodním odvětví, které přesahují 17 milionů PLN měsíčně. Polsko poté uvedlo, že důvodem je skutečnost, že příjmy nepřesahující 17 milionů PLN maloobchodní dani nepodléhají. Polsko dále tvrdí, že systém není navržen svévolným ani předpojatým způsobem a že se osvobození od daně vztahuje na všechny osoby povinné k dani. Polsko také s odkazem na 26. bod odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení uvedlo, že nelze vyvodit závěr, že opatření představuje státní podporu, aniž by byla stanovena jediná referenční sazba, která slouží jako výchozí bod. |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde o selektivitu opatření, Polsko zpochybnilo referenční systém, který Komise určila, a tvrdilo, že by se za referenční systém mělo pokládat pouze zdanění příjmů v maloobchodním odvětví, které přesahují 17 milionů PLN měsíčně. Polsko poté uvedlo, že důvodem je skutečnost, že příjmy nepřesahující 17 milionů PLN maloobchodní dani nepodléhají. Polsko dále tvrdí, že systém není navržen svévolným ani předpojatým způsobem a že se osvobození od daně vztahuje na všechny osoby povinné k dani. Polsko také s odkazem na 26. bod odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení uvedlo, že nelze vyvodit závěr, že opatření představuje státní podporu, aniž by byla stanovena jediná referenční sazba, která slouží jako výchozí bod.

| (26) | Za druhé, v reakci na 32. bod odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení Polsko uvedlo, že průměrná sazba maloobchodní daně stanovená Komisí představuje umělý konstrukt. Polsko tvrdí, že struktura maloobchodní daně je založena na zvláštních sazbách přidělených předem dvěma konkrétním pásmům, jež se vztahují stejně na všechny osoby povinné k dani. „Ohraničená progresivnost“ není selektivní, jelikož snížené sazby platí za stejných podmínek pro všechny podniky bez ohledu na jejich velikost. Polsko se tudíž domnívá, že s podniky, které se nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci, není zacházeno rozdílně. |
| --- | --- |

(26)

Za druhé, v reakci na 32. bod odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení Polsko uvedlo, že průměrná sazba maloobchodní daně stanovená Komisí představuje umělý konstrukt. Polsko tvrdí, že struktura maloobchodní daně je založena na zvláštních sazbách přidělených předem dvěma konkrétním pásmům, jež se vztahují stejně na všechny osoby povinné k dani. „Ohraničená progresivnost“ není selektivní, jelikož snížené sazby platí za stejných podmínek pro všechny podniky bez ohledu na jejich velikost. Polsko se tudíž domnívá, že s podniky, které se nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci, není zacházeno rozdílně.

| (27) | Na základě výše uvedených skutečností Polsko tvrdí, že odůvodnění opírající se o povahu nebo obecnou strukturu systému není nutné. Polské orgány však uvedly, že by se s progresivní strukturou maloobchodní daně a progresivní strukturou daně z příjmu mělo zacházet stejně a že by se pro účely přerozdělování měly považovat za odůvodněné. Polsko však nepředložilo žádná další tvrzení na podporu tohoto údajného odůvodnění. |
| --- | --- |

(27)

Na základě výše uvedených skutečností Polsko tvrdí, že odůvodnění opírající se o povahu nebo obecnou strukturu systému není nutné. Polské orgány však uvedly, že by se s progresivní strukturou maloobchodní daně a progresivní strukturou daně z příjmu mělo zacházet stejně a že by se pro účely přerozdělování měly považovat za odůvodněné. Polsko však nepředložilo žádná další tvrzení na podporu tohoto údajného odůvodnění.

| (28) | Pokud jde o ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže, Polsko představilo strukturu svého maloobchodního odvětví a uvedlo, že se obchody vytvářející nejvyšší příjmy (v nákupních centrech) obvykle nacházejí ve městech, což zajišťuje vyšší počet zákazníků než v případě obchodů nacházejících se mimo města, kdy zákazníci musí hradit cestovní výdaje. Malé obchody se zase nacházejí převážně v malých městech a na venkově, kde platí opak (obchody jsou méně dostupné a počet zákazníků a obrat jsou nižší). Polsko rovněž poznamenalo, že u skupiny obchodníků s nejvyššími příjmy se běžně používají postupy daňové optimalizace, což vede k tomu, že tito neodvádějí žádnou daň z příjmu právnických osob, a že obchodníci s vysokým obratem mají prospěch z úspor z rozsahu (čím více prodají, tím nižší jsou jednotkové náklady) a obvykle vyvíjejí tlak na snížení marží výrobců a dodavatelů ve svůj prospěch. Polsko závěrem uvedlo, že rozvoj moderního obchodu v Polsku významně oslabil segment nezávislých maloobchodníků (51 % trhu v roce 2008 a 37 % v roce 2015). |
| --- | --- |

(28)

Pokud jde o ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže, Polsko představilo strukturu svého maloobchodního odvětví a uvedlo, že se obchody vytvářející nejvyšší příjmy (v nákupních centrech) obvykle nacházejí ve městech, což zajišťuje vyšší počet zákazníků než v případě obchodů nacházejících se mimo města, kdy zákazníci musí hradit cestovní výdaje. Malé obchody se zase nacházejí převážně v malých městech a na venkově, kde platí opak (obchody jsou méně dostupné a počet zákazníků a obrat jsou nižší). Polsko rovněž poznamenalo, že u skupiny obchodníků s nejvyššími příjmy se běžně používají postupy daňové optimalizace, což vede k tomu, že tito neodvádějí žádnou daň z příjmu právnických osob, a že obchodníci s vysokým obratem mají prospěch z úspor z rozsahu (čím více prodají, tím nižší jsou jednotkové náklady) a obvykle vyvíjejí tlak na snížení marží výrobců a dodavatelů ve svůj prospěch. Polsko závěrem uvedlo, že rozvoj moderního obchodu v Polsku významně oslabil segment nezávislých maloobchodníků (51 % trhu v roce 2008 a 37 % v roce 2015).

| (29) | Polsko dospělo k těmto závěrům: i) i kdyby se mělo za to, že maloobchodní daň je selektivní, nebyla by hospodářská soutěž narušena, jelikož velcí obchodníci již mají v porovnání s malými obchodníky značnou konkurenční výhodu, a ii) progresivnost sazeb maloobchodní daně omezuje nepříznivé změny ve struktuře obchodu (zánik obchodu v malém měřítku ve spojení se zvýšením obchodu ve velkém), jež v současnosti narušují hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(29)

Polsko dospělo k těmto závěrům: i) i kdyby se mělo za to, že maloobchodní daň je selektivní, nebyla by hospodářská soutěž narušena, jelikož velcí obchodníci již mají v porovnání s malými obchodníky značnou konkurenční výhodu, a ii) progresivnost sazeb maloobchodní daně omezuje nepříznivé změny ve struktuře obchodu (zánik obchodu v malém měřítku ve spojení se zvýšením obchodu ve velkém), jež v současnosti narušují hospodářskou soutěž.

| (30) | Polsko taktéž tvrdilo, že rozhodnutí o zahájení řízení neoprávněně omezuje autonomii členských států při vypracovávání jejich fiskální politiky. Podle Polska je na daném státu, aby vytvořil strukturu daně, která má být zavedena, tj. předmět, základ a sazby daně, která je z hlediska sledované fiskální politiky optimální. |
| --- | --- |

(30)

Polsko taktéž tvrdilo, že rozhodnutí o zahájení řízení neoprávněně omezuje autonomii členských států při vypracovávání jejich fiskální politiky. Podle Polska je na daném státu, aby vytvořil strukturu daně, která má být zavedena, tj. předmět, základ a sazby daně, která je z hlediska sledované fiskální politiky optimální.

3.3.   Připomínky zúčastněných stran

Připomínky zúčastněných stran

| (31) | Komise k této věci neobdržela připomínky zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(31)

Komise k této věci neobdržela připomínky zúčastněných stran.

4.   POSOUZENÍ PODPORY

POSOUZENÍ PODPORY

| (32) | Komise na úvod a v reakci na tvrzení Polska uvedené v jeho odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení, že se maloobchodní daň týká opatření v oblasti přímých daní, a že tudíž Komise při výkonu své pravomoci v oblasti státních podpor neoprávněně omezuje jeho autonomii při vypracovávání fiskální politiky, připomíná, že ačkoli se má za to, že členské státy mají v oblasti přímých daní fiskální autonomii, musí být jakékoli fiskální opatření, které členský stát přijme, v souladu s článkem 107 Smlouvy (10). |
| --- | --- |

(32)

Komise na úvod a v reakci na tvrzení Polska uvedené v jeho odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení, že se maloobchodní daň týká opatření v oblasti přímých daní, a že tudíž Komise při výkonu své pravomoci v oblasti státních podpor neoprávněně omezuje jeho autonomii při vypracovávání fiskální politiky, připomíná, že ačkoli se má za to, že členské státy mají v oblasti přímých daní fiskální autonomii, musí být jakékoli fiskální opatření, které členský stát přijme, v souladu s článkem 107 Smlouvy (10).

10

4.1.   Existence podpory

Existence podpory

| (33) | V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Aby bylo možno označit určité opatření za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1, je nutné, aby byly splněny všechny podmínky, které jsou uvedeny v tomto ustanovení (11). Podle ustálené judikatury tudíž platí, že aby se opatření považovalo za státní podporu, musí se za prvé jednat o státní zásah nebo o zásah ze státních prostředků; za druhé, tento zásah musí být schopen ovlivnit obchod mezi členskými státy; za třetí, musí určitému podniku poskytovat selektivní výhodu a za čtvrté, musí nebo může narušovat hospodářskou soutěž (12). |
| --- | --- |

(33)

V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Aby bylo možno označit určité opatření za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1, je nutné, aby byly splněny všechny podmínky, které jsou uvedeny v tomto ustanovení (11). Podle ustálené judikatury tudíž platí, že aby se opatření považovalo za státní podporu, musí se za prvé jednat o státní zásah nebo o zásah ze státních prostředků; za druhé, tento zásah musí být schopen ovlivnit obchod mezi členskými státy; za třetí, musí určitému podniku poskytovat selektivní výhodu a za čtvrté, musí nebo může narušovat hospodářskou soutěž (12).

11

12

4.1.1.   Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (34) | Má-li určité opatření představovat státní podporu, musí být přičitatelné státu a financované ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(34)

Má-li určité opatření představovat státní podporu, musí být přičitatelné státu a financované ze státních prostředků.

| (35) | Jelikož maloobchodní daň vyplývá ze zákona polského parlamentu, lze ji jednoznačně přičíst polskému státu. |
| --- | --- |

(35)

Jelikož maloobchodní daň vyplývá ze zákona polského parlamentu, lze ji jednoznačně přičíst polskému státu.

| (36) | Pokud jde o financování předmětného opatření ze státních prostředků, podle ustálené judikatury Soudního dvora představuje opatření, jímž orgány veřejné moci udělují určitým podnikům osvobození od daní, které sice nezahrnuje pozitivní převod státních prostředků, avšak staví osoby, jichž se týká, do výhodnější finanční situace než ostatní daňové poplatníky, státní podporu (13). V 37. až 60. bodě odůvodnění Komise prokáže, že progresivní struktura sazeb maloobchodní daně popsaná v 15. a 16. bodě odůvodnění vede k tomu, že se Polsko vzdává daňových příjmů, jež by jinak mohlo vybrat od maloobchodních subjektů s nižší úrovní obratu (a tudíž menších maloobchodníků), pokud by podléhali stejné průměrné efektivní sazbě maloobchodní daně jako maloobchodní subjekty s vyšší úrovní obratu (a tudíž větší maloobchodníci). Progresivní struktura sazeb rozlišující mezi maloobchodníky na základě jejich velikosti vede zejména k tomu, že se Polsko vzdává daňových příjmů, jež by jinak mohlo vybrat od maloobchodních podniků, jež jsou provozovány v rámci franšízové sítě, v porovnání s maloobchodním podnikem, který je provozován podle modelu holdingové společnosti (14). V důsledku vzdání se těchto příjmů vede maloobchodní daň ke ztrátě státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (15). |
| --- | --- |

(36)

Pokud jde o financování předmětného opatření ze státních prostředků, podle ustálené judikatury Soudního dvora představuje opatření, jímž orgány veřejné moci udělují určitým podnikům osvobození od daní, které sice nezahrnuje pozitivní převod státních prostředků, avšak staví osoby, jichž se týká, do výhodnější finanční situace než ostatní daňové poplatníky, státní podporu (13). V 37. až 60. bodě odůvodnění Komise prokáže, že progresivní struktura sazeb maloobchodní daně popsaná v 15. a 16. bodě odůvodnění vede k tomu, že se Polsko vzdává daňových příjmů, jež by jinak mohlo vybrat od maloobchodních subjektů s nižší úrovní obratu (a tudíž menších maloobchodníků), pokud by podléhali stejné průměrné efektivní sazbě maloobchodní daně jako maloobchodní subjekty s vyšší úrovní obratu (a tudíž větší maloobchodníci). Progresivní struktura sazeb rozlišující mezi maloobchodníky na základě jejich velikosti vede zejména k tomu, že se Polsko vzdává daňových příjmů, jež by jinak mohlo vybrat od maloobchodních podniků, jež jsou provozovány v rámci franšízové sítě, v porovnání s maloobchodním podnikem, který je provozován podle modelu holdingové společnosti (14). V důsledku vzdání se těchto příjmů vede maloobchodní daň ke ztrátě státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (15).

13

14

15

4.1.2.   Výhoda

Výhoda

| (37) | Podle judikatury soudů Unie zahrnuje pojem podpora nejen pozitivní plnění, nýbrž také opatření, která v různých formách snižují náklady, jež obvykle zatěžují rozpočet podniku (16). Výhoda může být poskytnuta prostřednictvím různých typů snížení daňové zátěže společnosti, a zejména snížením platné daňové sazby, zdanitelného základu nebo částky splatné daně (17). Opatření, které znamená snížení daně nebo poplatku, poskytuje výhodu, jelikož staví podniky, na něž se vztahuje, do výhodnější finanční situace oproti ostatním daňovým poplatníkům a pro stát má za následek ztrátu příjmů (18). |
| --- | --- |

(37)

Podle judikatury soudů Unie zahrnuje pojem podpora nejen pozitivní plnění, nýbrž také opatření, která v různých formách snižují náklady, jež obvykle zatěžují rozpočet podniku (16). Výhoda může být poskytnuta prostřednictvím různých typů snížení daňové zátěže společnosti, a zejména snížením platné daňové sazby, zdanitelného základu nebo částky splatné daně (17). Opatření, které znamená snížení daně nebo poplatku, poskytuje výhodu, jelikož staví podniky, na něž se vztahuje, do výhodnější finanční situace oproti ostatním daňovým poplatníkům a pro stát má za následek ztrátu příjmů (18).

16

17

18

| (38) | Zákon stanoví progresivní strukturu sazeb, která se vztahuje na všechny podniky podléhající maloobchodní dani, a daňová zátěž každého maloobchodníka závisí na pásmu, do kterého spadá jeho obrat. |
| --- | --- |

(38)

Zákon stanoví progresivní strukturu sazeb, která se vztahuje na všechny podniky podléhající maloobchodní dani, a daňová zátěž každého maloobchodníka závisí na pásmu, do kterého spadá jeho obrat.

| (39) | Progresivní povaha daně má za následek, že se zvýší nejen částka daně, nýbrž i průměrný procentní podíl daně uložené z maloobchodního obratu maloobchodníka, pokud jeho obrat vzroste a dosáhne dalšího pásma (19). Maloobchodníci s nízkým obratem proto maloobchodní dani nepodléhají, nebo podléhají dani s podstatně nižšími průměrnými efektivními sazbami než maloobchodníci s vysokým obratem, což u podniků s nízkým obratem snižuje náklady, které musí tyto podniky nést, v porovnání s podniky s vysokým obratem. Jelikož výše obratu, jehož podnik dosáhne, souvisí do jisté míry s velikostí tohoto podniku, lze uvést, že progresivní struktura sazeb podle zákona poskytuje hospodářskou výhodu menším maloobchodníkům na úkor větších maloobchodníků, a to ve formě snížení daňové zátěže a snížení průměrné efektivní daňové sazby, které tyto podniky podléhají. Náklady, které na konci měsíce představuje daň za každých 100 PLN obratu, budou u podniků s celkovým obratem nepřesahujícím 17 milionů PLN ve skutečnosti nulové; u maloobchodníků s celkovým obratem vyšším než 17 milionů PLN, avšak nepřesahujícím 170 milionů PLN se postupně zvýší na 0,8 % a u maloobchodníků s celkovým obratem přesahujícím 170 milionů PLN se dále zvýší na 1,4 %, jak dokládá následující tabulka:








  Obrat (v PLN) | Minimální sazba (%) | Daň (v PLN) | Daň/obrat (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 500 000 000 | 1,4 | 5 844 000 | 1,2 |
| 100 000 000 | 0,8 | 664 000 | 0,7 |
| 20 000 000 | 0,8 | 24 000 | 0,1 |
| 15 000 000 | 0 | 0 | 0,0 |

(39)

Progresivní povaha daně má za následek, že se zvýší nejen částka daně, nýbrž i průměrný procentní podíl daně uložené z maloobchodního obratu maloobchodníka, pokud jeho obrat vzroste a dosáhne dalšího pásma (19). Maloobchodníci s nízkým obratem proto maloobchodní dani nepodléhají, nebo podléhají dani s podstatně nižšími průměrnými efektivními sazbami než maloobchodníci s vysokým obratem, což u podniků s nízkým obratem snižuje náklady, které musí tyto podniky nést, v porovnání s podniky s vysokým obratem. Jelikož výše obratu, jehož podnik dosáhne, souvisí do jisté míry s velikostí tohoto podniku, lze uvést, že progresivní struktura sazeb podle zákona poskytuje hospodářskou výhodu menším maloobchodníkům na úkor větších maloobchodníků, a to ve formě snížení daňové zátěže a snížení průměrné efektivní daňové sazby, které tyto podniky podléhají. Náklady, které na konci měsíce představuje daň za každých 100 PLN obratu, budou u podniků s celkovým obratem nepřesahujícím 17 milionů PLN ve skutečnosti nulové; u maloobchodníků s celkovým obratem vyšším než 17 milionů PLN, avšak nepřesahujícím 170 milionů PLN se postupně zvýší na 0,8 % a u maloobchodníků s celkovým obratem přesahujícím 170 milionů PLN se dále zvýší na 1,4 %, jak dokládá následující tabulka:

19

Obrat (v PLN)

Minimální sazba (%)

Daň (v PLN)

Daň/obrat (%)

500 000 000

1,4

5 844 000

1,2

100 000 000

0,8

664 000

0,7

20 000 000

0,8

24 000

0,1

15 000 000

0

0

0,0

| (40) | Progresivní struktura sazeb rozlišující mezi maloobchodníky podle jejich velikosti rovněž znamená, že jednotliví maloobchodníci, kteří působí v rámci franšízové sítě jako nabyvatelé franšízy, jsou zvýhodněni, jelikož jejich daňová zátěž je stanovena na základě měsíčního maloobchodního obratu jednotlivých prodejen místo na základě měsíčního maloobchodního obratu celého řetězce, jak je tomu u maloobchodních řetězců provozovaných podle modelu holdingové společnosti (20). |
| --- | --- |

(40)

Progresivní struktura sazeb rozlišující mezi maloobchodníky podle jejich velikosti rovněž znamená, že jednotliví maloobchodníci, kteří působí v rámci franšízové sítě jako nabyvatelé franšízy, jsou zvýhodněni, jelikož jejich daňová zátěž je stanovena na základě měsíčního maloobchodního obratu jednotlivých prodejen místo na základě měsíčního maloobchodního obratu celého řetězce, jak je tomu u maloobchodních řetězců provozovaných podle modelu holdingové společnosti (20).

20

4.1.3.   Selektivita

Selektivita

| (41) | Opatření je selektivní, pokud zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Co se týká režimů podpory, Soudní dvůr stanovil, že by selektivita opatření měla být v zásadě posuzována prostřednictvím analýzy sestávající ze tří kroků (21). Nejprve je třeba určit obecný nebo obvyklý daňový režim, který se v dotčeném členském státě používá, tj. „referenční systém“. Za druhé je třeba zjistit, zda dané opatření představuje odchylku od tohoto systému, jelikož rozlišuje mezi hospodářskými subjekty, které jsou vzhledem k cílům systému ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Jestliže se dotyčné opatření neodchyluje od referenčního systému, není selektivní. Pokud se od něj odchyluje (a je tudíž prima facie selektivní), je třeba ve třetím kroku analýzy zjistit, zda je odchylka odůvodněna povahou nebo obecnou strukturou (referenčního) daňového systému (22). Je-li prima facie selektivní opatření odůvodněno povahou nebo obecnou strukturou systému, nebude se považovat za selektivní, a nebude tudíž spadat do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(41)

Opatření je selektivní, pokud zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Co se týká režimů podpory, Soudní dvůr stanovil, že by selektivita opatření měla být v zásadě posuzována prostřednictvím analýzy sestávající ze tří kroků (21). Nejprve je třeba určit obecný nebo obvyklý daňový režim, který se v dotčeném členském státě používá, tj. „referenční systém“. Za druhé je třeba zjistit, zda dané opatření představuje odchylku od tohoto systému, jelikož rozlišuje mezi hospodářskými subjekty, které jsou vzhledem k cílům systému ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Jestliže se dotyčné opatření neodchyluje od referenčního systému, není selektivní. Pokud se od něj odchyluje (a je tudíž prima facie selektivní), je třeba ve třetím kroku analýzy zjistit, zda je odchylka odůvodněna povahou nebo obecnou strukturou (referenčního) daňového systému (22). Je-li prima facie selektivní opatření odůvodněno povahou nebo obecnou strukturou systému, nebude se považovat za selektivní, a nebude tudíž spadat do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

21

prima facie

22

prima facie

4.1.3.1.   Referenční systém

Referenční systém

| (42) | Referenční systém se skládá z konzistentního souboru pravidel, která se vztahují obecně – na základě objektivních kritérií – na všechny podniky, jež spadají do jeho oblasti působnosti, jak je vymezena jeho cílem. |
| --- | --- |

(42)

Referenční systém se skládá z konzistentního souboru pravidel, která se vztahují obecně – na základě objektivních kritérií – na všechny podniky, jež spadají do jeho oblasti působnosti, jak je vymezena jeho cílem.

| (43) | V rozporu s tím, co tvrdí Polsko, nelze mít za to, že cílem maloobchodní daně je financování rozpočtových výdajů v rámci programu dětských přídavků Rodina 500+. Polsko potvrdilo, že daňové příjmy nelze přidělit zcela a výhradně na financování předem stanoveného druhu výdajů, takže údajnou souvislost mezi péčí o dítě a maloobchodním odvětvím stejně jako údajnou souvislost mezi náklady programu péče o dítě a výší obratu maloobchodních subjektů nelze zjistit. Financování programu přídavků na děti Rodina 500+ nelze považovat za cíl související s maloobchodní daní. |
| --- | --- |

(43)

V rozporu s tím, co tvrdí Polsko, nelze mít za to, že cílem maloobchodní daně je financování rozpočtových výdajů v rámci programu dětských přídavků Rodina 500+. Polsko potvrdilo, že daňové příjmy nelze přidělit zcela a výhradně na financování předem stanoveného druhu výdajů, takže údajnou souvislost mezi péčí o dítě a maloobchodním odvětvím stejně jako údajnou souvislost mezi náklady programu péče o dítě a výší obratu maloobchodních subjektů nelze zjistit. Financování programu přídavků na děti Rodina 500+ nelze považovat za cíl související s maloobchodní daní.

| (44) | Cílem maloobchodní daně je spíše zdanění obratu všech hospodářských subjektů působících v oblasti prodeje zboží spotřebitelům – fyzickým osobám. Vzhledem k tomuto cíli je třeba mít za to, že se všechny podniky, jejichž obrat plyne z prodeje zboží fyzickým osobám, nacházejí v podobné skutkové a právní situaci. Komise proto usuzuje, že referenčním systémem je maloobchodní daň vztahující se na obrat podniků působících v oblasti maloobchodního prodeje veškerého zboží v Polsku. |
| --- | --- |

(44)

Cílem maloobchodní daně je spíše zdanění obratu všech hospodářských subjektů působících v oblasti prodeje zboží spotřebitelům – fyzickým osobám. Vzhledem k tomuto cíli je třeba mít za to, že se všechny podniky, jejichž obrat plyne z prodeje zboží fyzickým osobám, nacházejí v podobné skutkové a právní situaci. Komise proto usuzuje, že referenčním systémem je maloobchodní daň vztahující se na obrat podniků působících v oblasti maloobchodního prodeje veškerého zboží v Polsku.

| (45) | V rozporu s tím, co Polsko uvedlo (23), by referenční systém neměl být omezen pouze na podniky s obratem vyšším než 17 milionů EUR, a to kvůli skutečnosti, že měsíční maloobchodní obrat vytvořený podniky, který nepřesahuje 17 milionů PLN, podle zákona dani nepodléhá. Tato výjimka se vztahuje na všechny podniky, jejichž obrat plyne z prodeje maloobchodního zboží, bez ohledu na to, zda dosahují obratu vyššího nebo nižšího než 17 milionů PLN. |
| --- | --- |

(45)

V rozporu s tím, co Polsko uvedlo (23), by referenční systém neměl být omezen pouze na podniky s obratem vyšším než 17 milionů EUR, a to kvůli skutečnosti, že měsíční maloobchodní obrat vytvořený podniky, který nepřesahuje 17 milionů PLN, podle zákona dani nepodléhá. Tato výjimka se vztahuje na všechny podniky, jejichž obrat plyne z prodeje maloobchodního zboží, bez ohledu na to, zda dosahují obratu vyššího nebo nižšího než 17 milionů PLN.

23

| (46) | Komise se rovněž nedomnívá, že součástí referenčního systému je progresivní struktura sazeb daně podle zákona. Soudní dvůr upřesnil, že ne vždy postačuje omezit analýzu selektivity na to, zda se dané opatření odchyluje od referenčního systému, jak jej vymezil dotyčný členský stát (24). Je také nezbytné vyhodnotit, zda hranice uvedeného systému byly členským státem vymezeny důsledně, nebo naopak jednoznačně svévolným nebo předpojatým způsobem s cílem zvýhodnit určité podniky proti jiným. V opačném případě by členský stát mohl namísto stanovení obecných pravidel použitelných na všechny podniky, ze kterých je provedena odchylka ve prospěch některých podniků, dosáhnout totožného výsledku (opomíjeje pravidla státní podpory) tím, že přizpůsobuje a kombinuje daňová pravidla takovým způsobem, že samotné jejich použití vede k různému daňovému zatížení pro různé podniky (25). V této souvislosti je obzvláště důležité připomenout, že podle ustálené judikatury Soudního dvora ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy nerozlišuje podle důvodů nebo cílů státních zásahů, ale definuje je podle jejich účinků, a tedy nezávisle na použitých prostředcích (26). |
| --- | --- |

(46)

Komise se rovněž nedomnívá, že součástí referenčního systému je progresivní struktura sazeb daně podle zákona. Soudní dvůr upřesnil, že ne vždy postačuje omezit analýzu selektivity na to, zda se dané opatření odchyluje od referenčního systému, jak jej vymezil dotyčný členský stát (24). Je také nezbytné vyhodnotit, zda hranice uvedeného systému byly členským státem vymezeny důsledně, nebo naopak jednoznačně svévolným nebo předpojatým způsobem s cílem zvýhodnit určité podniky proti jiným. V opačném případě by členský stát mohl namísto stanovení obecných pravidel použitelných na všechny podniky, ze kterých je provedena odchylka ve prospěch některých podniků, dosáhnout totožného výsledku (opomíjeje pravidla státní podpory) tím, že přizpůsobuje a kombinuje daňová pravidla takovým způsobem, že samotné jejich použití vede k různému daňovému zatížení pro různé podniky (25). V této souvislosti je obzvláště důležité připomenout, že podle ustálené judikatury Soudního dvora ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy nerozlišuje podle důvodů nebo cílů státních zásahů, ale definuje je podle jejich účinků, a tedy nezávisle na použitých prostředcích (26).

24

25

26

| (47) | Výsledkem progresivní struktury sazeb stanovené v zákoně je to, že podniky s nízkým maloobchodním obratem maloobchodní dani nepodléhají, nebo podléhají dani s podstatně nižšími průměrnými efektivními sazbami (tj za každý zlotý vytvořeného měsíčního obratu) než podniky s vysokým obratem, což snižuje náklady podniků s nízkým obratem, které musí tyto podniky nést, v porovnání s podniky s vysokým obratem. Jelikož je každá společnost zdaňována jinou průměrnou efektivní daňovou sazbou, nemůže Komise určit jedinou referenční sazbu. Polsko mimoto nepředložilo konkrétní sazbu jako sazbu referenční nebo sazbu „obvyklou“ ani neobjasnilo, proč je v případě maloobchodních subjektů s vysokou úrovní obratu vyšší sazba odůvodněna výjimečnými okolnostmi a proč by se na subjekty s nižšími úrovněmi obratu měly vztahovat nižší sazby. Účinkem progresivní struktury sazeb daně je tudíž to, že jednotlivé podniky hradí různé efektivní daňové sazby v závislosti na svém měsíčním obratu, a tudíž podle své velikosti a modelu provozování. Lze mít tudíž za to, že progresivní struktura sazeb daně zavedená zákonem je výslovně navržena ve prospěch menších maloobchodníků v porovnání s většími maloobchodníky, a to uplatňováním rozdílných daňových sazeb na měsíční obrat dosažený podniky působícími v oblasti prodeje zboží spotřebitelům – fyzickým osobám, a podniky s nižším obratem tudíž podléhají nižší průměrné efektivní daňové sazbě než podniky s vyšším obratem, což bývají rovněž podniky zahraničních vlastníků (27), ačkoliv oba typy podniků vykonávají stejnou činnost. |
| --- | --- |

(47)

Výsledkem progresivní struktury sazeb stanovené v zákoně je to, že podniky s nízkým maloobchodním obratem maloobchodní dani nepodléhají, nebo podléhají dani s podstatně nižšími průměrnými efektivními sazbami (tj za každý zlotý vytvořeného měsíčního obratu) než podniky s vysokým obratem, což snižuje náklady podniků s nízkým obratem, které musí tyto podniky nést, v porovnání s podniky s vysokým obratem. Jelikož je každá společnost zdaňována jinou průměrnou efektivní daňovou sazbou, nemůže Komise určit jedinou referenční sazbu. Polsko mimoto nepředložilo konkrétní sazbu jako sazbu referenční nebo sazbu „obvyklou“ ani neobjasnilo, proč je v případě maloobchodních subjektů s vysokou úrovní obratu vyšší sazba odůvodněna výjimečnými okolnostmi a proč by se na subjekty s nižšími úrovněmi obratu měly vztahovat nižší sazby. Účinkem progresivní struktury sazeb daně je tudíž to, že jednotlivé podniky hradí různé efektivní daňové sazby v závislosti na svém měsíčním obratu, a tudíž podle své velikosti a modelu provozování. Lze mít tudíž za to, že progresivní struktura sazeb daně zavedená zákonem je výslovně navržena ve prospěch menších maloobchodníků v porovnání s většími maloobchodníky, a to uplatňováním rozdílných daňových sazeb na měsíční obrat dosažený podniky působícími v oblasti prodeje zboží spotřebitelům – fyzickým osobám, a podniky s nižším obratem tudíž podléhají nižší průměrné efektivní daňové sazbě než podniky s vyšším obratem, což bývají rovněž podniky zahraničních vlastníků (27), ačkoliv oba typy podniků vykonávají stejnou činnost.

27

| (48) | Lze mít rovněž za to, že progresivní struktura sazeb rozlišující mezi obchodníky podle jejich velikosti zvýhodňuje maloobchodníky působící v rámci franšízové sítě nebo nezávisle (např. jako společnost založená podle občanského zákoníku) v porovnání s maloobchodníky působícími podle modelu holdingové společnosti. |
| --- | --- |

(48)

Lze mít rovněž za to, že progresivní struktura sazeb rozlišující mezi obchodníky podle jejich velikosti zvýhodňuje maloobchodníky působící v rámci franšízové sítě nebo nezávisle (např. jako společnost založená podle občanského zákoníku) v porovnání s maloobchodníky působícími podle modelu holdingové společnosti.

| (49) | Jelikož Polsko navrhlo daň tak, že zvýhodňuje určité podniky (konkrétně maloobchodníky s nízkou úrovní obratu – menší maloobchodníky – a maloobchodníky působící v rámci franšízové sítě nebo nezávisle (nikoli v rámci řetězce)) a ostatní znevýhodňuje (konkrétně maloobchodníky s vysokou úrovní obratu – větší maloobchodníky – a maloobchodní řetězce provozované podle modelu holdingové společnosti), je referenční systém navržen jako selektivní, a to způsobem, který není odůvodněný vzhledem k cíli daně, jímž je zdanění obratu všech maloobchodních subjektů. Komise proto usuzuje, že v daném případě je vhodným referenčním systémem uložení jediné (paušální) daňové sazby na měsíční maloobchodní obrat, aniž by součástí tohoto systému byla progresivní struktura sazeb. |
| --- | --- |

(49)

Jelikož Polsko navrhlo daň tak, že zvýhodňuje určité podniky (konkrétně maloobchodníky s nízkou úrovní obratu – menší maloobchodníky – a maloobchodníky působící v rámci franšízové sítě nebo nezávisle (nikoli v rámci řetězce)) a ostatní znevýhodňuje (konkrétně maloobchodníky s vysokou úrovní obratu – větší maloobchodníky – a maloobchodní řetězce provozované podle modelu holdingové společnosti), je referenční systém navržen jako selektivní, a to způsobem, který není odůvodněný vzhledem k cíli daně, jímž je zdanění obratu všech maloobchodních subjektů. Komise proto usuzuje, že v daném případě je vhodným referenčním systémem uložení jediné (paušální) daňové sazby na měsíční maloobchodní obrat, aniž by součástí tohoto systému byla progresivní struktura sazeb.

4.1.3.2.   Odchylka od referenčního systému

Odchylka od referenčního systému

| (50) | Jako druhý krok je zapotřebí určit, zda se opatření odchyluje od uplatňování referenčních pravidel ve prospěch určitých podniků, které se s ohledem na vlastní cíl referenčního systému nacházejí v obdobné skutkové a právní situaci. |
| --- | --- |

(50)

Jako druhý krok je zapotřebí určit, zda se opatření odchyluje od uplatňování referenčních pravidel ve prospěch určitých podniků, které se s ohledem na vlastní cíl referenčního systému nacházejí v obdobné skutkové a právní situaci.

| (51) | Podle § 6 odst. 1 zákona se daň nevybírá z části měsíčního maloobchodního obratu maloobchodníka, která nepřesahuje 17 milionů PLN. U značného počtu maloobchodníků, zejména v pododvětví obchodu se smíšeným zbožím, tato výjimka znamená, že jsou od daně z obratu plynoucího z maloobchodního prodeje zcela osvobozeni, jelikož jejich měsíční obrat z této činnosti je nižší než 17 milionů PLN. Podle veřejně dostupných údajů (28) bylo za měsíc září 2016 vyhotoveno 109 daňových přiznání stanovících částku splatné maloobchodní daně, zatímco podle odhadů polského ministerstva financí působí v Polsku přibližně 200 000 maloobchodních subjektů. Velká většina podniků působících v pododvětví obchodu se smíšeným zbožím v Polsku proto spadá pod prahovou hodnotu, která je stanovena v § 6 odst. 1, a neodvádí žádnou maloobchodní daň. |
| --- | --- |

(51)

Podle § 6 odst. 1 zákona se daň nevybírá z části měsíčního maloobchodního obratu maloobchodníka, která nepřesahuje 17 milionů PLN. U značného počtu maloobchodníků, zejména v pododvětví obchodu se smíšeným zbožím, tato výjimka znamená, že jsou od daně z obratu plynoucího z maloobchodního prodeje zcela osvobozeni, jelikož jejich měsíční obrat z této činnosti je nižší než 17 milionů PLN. Podle veřejně dostupných údajů (28) bylo za měsíc září 2016 vyhotoveno 109 daňových přiznání stanovících částku splatné maloobchodní daně, zatímco podle odhadů polského ministerstva financí působí v Polsku přibližně 200 000 maloobchodních subjektů. Velká většina podniků působících v pododvětví obchodu se smíšeným zbožím v Polsku proto spadá pod prahovou hodnotu, která je stanovena v § 6 odst. 1, a neodvádí žádnou maloobchodní daň.

28

| (52) | Co se týká maloobchodníků, kteří dosahují měsíčního obratu přesahujícího 17 milionů PLN: jejich měsíční obrat pod touto prahovou hodnotou je od daně osvobozen; jejich měsíční obrat v rozmezí od 17 milionů PLN do 170 milionů PLN podléhá daňové sazbě ve výši 0,8 % a část jejich obratu, která přesahuje 170 milionů PLN, je zdaněna sazbou ve výši 1,4 %. |
| --- | --- |

(52)

Co se týká maloobchodníků, kteří dosahují měsíčního obratu přesahujícího 17 milionů PLN: jejich měsíční obrat pod touto prahovou hodnotou je od daně osvobozen; jejich měsíční obrat v rozmezí od 17 milionů PLN do 170 milionů PLN podléhá daňové sazbě ve výši 0,8 % a část jejich obratu, která přesahuje 170 milionů PLN, je zdaněna sazbou ve výši 1,4 %.

| (53) | Polsko rozlišuje mezi „ohraničenou progresivností“ a „celkovou progresivností“ a tvrdí, že jelikož se všechny daňové sazby (tj. osvobození od daně odpovídající nulové sazbě a sazby ve výši 1,4 % a 0,8 %) vztahují za stejných podmínek na všechny podniky, odchylka od referenčního systému neexistuje. Tyto dva typy progresivního zdanění však vedou k rozdílným průměrným efektivním sazbám, které se vztahují na jednotlivé společnosti podle jejich obratu (jenž je předmětem zdanění), a tudíž i podle jejich velikosti. Jak dokládá níže uvedený příklad tří maloobchodníků (osob povinných k dani) s měsíčním obratem ve výši 10 milionů PLN, 100 milionů PLN a 750 milionů PLN, ačkoli všichni maloobchodníci podléhají stejným daňovým sazbám a ačkoli stejná část jejich příjmů spadá do týchž tří pásem, jejich efektivní průměrné daňové sazby se značně liší. Za každých 100 PLN vytvořeného obratu neodvádí maloobchodník č. 1 žádnou daň, maloobchodník č. 2 hradí daň ve výši přibližně 0,7 PLN a u maloobchodníka č. 3 činí částka daně přibližně 1,2 PLN.








  Měsíční příjmy z maloobchodního prodeje | Maloobchodník č. 1
  10 milionů PLN | Maloobchodník č. 2
  100 milionů PLN | Maloobchodník č. 3
  750 milionů PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Splatná daň z části příjmů nedosahující 17 milionů PLN | 0 | 0 | 0 |
| Splatná daň z části příjmu v rozmezí od 17 milionů PLN do 170 milionů PLN | — | 664 000 PLN
  (82 999 999 × 0,008 PLN) | 1 224 000 PLN
  (152 999 999 × 0,008 PLN) |
| Splatná daň z části příjmu přesahujícího 170 milionů PLN | — | — | 8 120 000 PLN
  (579 999 999 × 0,014 PLN) |
| Celková splatná daň | 0 | 664 000 PLN | 9 344 000 PLN |
| Efektivní průměrná daňová sazba | 0 % | 0,664 % | 1,246 % |

(53)

Polsko rozlišuje mezi „ohraničenou progresivností“ a „celkovou progresivností“ a tvrdí, že jelikož se všechny daňové sazby (tj. osvobození od daně odpovídající nulové sazbě a sazby ve výši 1,4 % a 0,8 %) vztahují za stejných podmínek na všechny podniky, odchylka od referenčního systému neexistuje. Tyto dva typy progresivního zdanění však vedou k rozdílným průměrným efektivním sazbám, které se vztahují na jednotlivé společnosti podle jejich obratu (jenž je předmětem zdanění), a tudíž i podle jejich velikosti. Jak dokládá níže uvedený příklad tří maloobchodníků (osob povinných k dani) s měsíčním obratem ve výši 10 milionů PLN, 100 milionů PLN a 750 milionů PLN, ačkoli všichni maloobchodníci podléhají stejným daňovým sazbám a ačkoli stejná část jejich příjmů spadá do týchž tří pásem, jejich efektivní průměrné daňové sazby se značně liší. Za každých 100 PLN vytvořeného obratu neodvádí maloobchodník č. 1 žádnou daň, maloobchodník č. 2 hradí daň ve výši přibližně 0,7 PLN a u maloobchodníka č. 3 činí částka daně přibližně 1,2 PLN.

Měsíční příjmy z maloobchodního prodeje

Maloobchodník č. 1

10 milionů PLN

Maloobchodník č. 2

100 milionů PLN

Maloobchodník č. 3

750 milionů PLN

Splatná daň z části příjmů nedosahující 17 milionů PLN

0

0

0

Splatná daň z části příjmu v rozmezí od 17 milionů PLN do 170 milionů PLN

—

664 000 PLN

(82 999 999 × 0,008 PLN)

1 224 000 PLN

(152 999 999 × 0,008 PLN)

Splatná daň z části příjmu přesahujícího 170 milionů PLN

—

—

8 120 000 PLN

(579 999 999 × 0,014 PLN)

Celková splatná daň

Celková splatná daň

0

0

664 000 PLN

664 000 PLN

9 344 000 PLN

9 344 000 PLN

Efektivní průměrná daňová sazba

Efektivní průměrná daňová sazba

0 %

0 %

0,664 %

0,664 %

1,246 %

1,246 %

| (54) | Jak dokládá tato tabulka, právě progresivní sazby a pásma, na něž se tyto sazby vztahují, znamenají, že maloobchodní daň rozlišuje mezi maloobchodníky (osobami povinnými k dani) v závislosti na úrovni jejich obratu, a tudíž na jejich velikosti. Kvůli progresivní povaze sazeb stanovených v zákoně podléhají podniky s vysokou úrovní obratu v porovnání s hospodářskými subjekty s nízkou úrovní obratu podstatně vyšším minimálním sazbám i podstatně vyšším průměrným daňovým sazbám. Komise má tudíž za to, že se progresivní struktura sazeb zavedená zákonem odchyluje od referenčního systému, který spočívá v uložení jediné (paušální) daňové sazby z maloobchodního prodeje všech podniků působících v maloobchodním odvětví v Polsku, a to ve prospěch maloobchodníků s nižším obratem, a tudíž menších maloobchodníků. |
| --- | --- |

(54)

Jak dokládá tato tabulka, právě progresivní sazby a pásma, na něž se tyto sazby vztahují, znamenají, že maloobchodní daň rozlišuje mezi maloobchodníky (osobami povinnými k dani) v závislosti na úrovni jejich obratu, a tudíž na jejich velikosti. Kvůli progresivní povaze sazeb stanovených v zákoně podléhají podniky s vysokou úrovní obratu v porovnání s hospodářskými subjekty s nízkou úrovní obratu podstatně vyšším minimálním sazbám i podstatně vyšším průměrným daňovým sazbám. Komise má tudíž za to, že se progresivní struktura sazeb zavedená zákonem odchyluje od referenčního systému, který spočívá v uložení jediné (paušální) daňové sazby z maloobchodního prodeje všech podniků působících v maloobchodním odvětví v Polsku, a to ve prospěch maloobchodníků s nižším obratem, a tudíž menších maloobchodníků.

| (55) | Vzhledem k výše uvedeným úvahám Komise usuzuje, že se opatření odchyluje od referenčního systému, a že je tudíž prima facie selektivní. |
| --- | --- |

(55)

Vzhledem k výše uvedeným úvahám Komise usuzuje, že se opatření odchyluje od referenčního systému, a že je tudíž prima facie selektivní.

prima facie

4.1.3.3.   Opodstatněnost na základě povahy nebo obecné struktury systému

Opodstatněnost na základě povahy nebo obecné struktury systému

| (56) | Poté, co Komise prokázala, že státní opatření je prima facie selektivní, jelikož rozlišuje mezi podniky ve srovnatelné skutkové a právní situaci vzhledem k referenčnímu systému, je na členském státě, aby poskytl odůvodnění na základě povahy nebo obecné struktury tohoto systému. Opatření, které se odchyluje od referenčního systému, není selektivní, je-li odůvodněno povahou nebo obecnou strukturou tohoto systému. Tak je tomu v případě, kdy je selektivní výhoda výsledkem vlastních mechanismů, které jsou nezbytné pro fungování a účinnost systému (29). |
| --- | --- |

(56)

Poté, co Komise prokázala, že státní opatření je prima facie selektivní, jelikož rozlišuje mezi podniky ve srovnatelné skutkové a právní situaci vzhledem k referenčnímu systému, je na členském státě, aby poskytl odůvodnění na základě povahy nebo obecné struktury tohoto systému. Opatření, které se odchyluje od referenčního systému, není selektivní, je-li odůvodněno povahou nebo obecnou strukturou tohoto systému. Tak je tomu v případě, kdy je selektivní výhoda výsledkem vlastních mechanismů, které jsou nezbytné pro fungování a účinnost systému (29).

prima facie

29

| (57) | Polsko tvrdí, že pokud by bylo zjištěno, že progresivní struktura daňových sazeb podle zákona je diskriminační, což popírá, je odůvodněná svou přerozdělovací funkcí, stejně jako v případě daní založených na zisku. Polsko dále tvrdí, že podniky s vysokými úrovněmi obratu mají větší platební schopnost, jelikož mají prospěch z úspor z rozsahu, že tyto podniky mohou vyvíjet tlak na marže výrobců a dodavatelů ve svůj vlastní prospěch a že často využívají strategie daňové optimalizace. |
| --- | --- |

(57)

Polsko tvrdí, že pokud by bylo zjištěno, že progresivní struktura daňových sazeb podle zákona je diskriminační, což popírá, je odůvodněná svou přerozdělovací funkcí, stejně jako v případě daní založených na zisku. Polsko dále tvrdí, že podniky s vysokými úrovněmi obratu mají větší platební schopnost, jelikož mají prospěch z úspor z rozsahu, že tyto podniky mohou vyvíjet tlak na marže výrobců a dodavatelů ve svůj vlastní prospěch a že často využívají strategie daňové optimalizace.

| (58) | Komise připomíná, že zákon zdaňuje podniky podle úrovně jejich obratu. Na rozdíl od daní vycházejících ze zisku (30) daň na základě obratu nepřihlíží k nákladům, které vzniknou při dosahování prodeje. Daně z obratu tudíž společnosti postihují spíše z hlediska jejich velikosti než ziskovosti nebo platební schopnosti, jejich schopnosti dosahovat efektivnosti plynoucí z úspor z rozsahu, jejich schopnosti ovlivňovat marže výrobců a dodavatelů ve svůj prospěch (31) a jejich schopnosti využít strategie daňové optimalizace, jak tvrdilo Polsko. Žádný z těchto faktorů proto nemůže představovat odůvodnění progresivní daně vybírané z obratu podniku. |
| --- | --- |

(58)

Komise připomíná, že zákon zdaňuje podniky podle úrovně jejich obratu. Na rozdíl od daní vycházejících ze zisku (30) daň na základě obratu nepřihlíží k nákladům, které vzniknou při dosahování prodeje. Daně z obratu tudíž společnosti postihují spíše z hlediska jejich velikosti než ziskovosti nebo platební schopnosti, jejich schopnosti dosahovat efektivnosti plynoucí z úspor z rozsahu, jejich schopnosti ovlivňovat marže výrobců a dodavatelů ve svůj prospěch (31) a jejich schopnosti využít strategie daňové optimalizace, jak tvrdilo Polsko. Žádný z těchto faktorů proto nemůže představovat odůvodnění progresivní daně vybírané z obratu podniku.

30

31

| (59) | Progresivní daně z obratu lze odůvodnit pouze povahou a obecnou strukturou (tj. vnitřní logikou) daňového systému, pokud specifický cíl, který daň sleduje, vyžaduje progresivní sazby. Například v případě daně z obratu, která se má zabývat určitými negativními externalitami, lze určitou úroveň progresivnosti odůvodnit tehdy, je-li prokázáno, že se i externality vytvářené činnostmi, které podléhají dani, zvyšují progresivně, roste-li obrat (nebo velikost) daňového poplatníka. Polské orgány žádné takovéto odůvodnění nepředložily. |
| --- | --- |

(59)

Progresivní daně z obratu lze odůvodnit pouze povahou a obecnou strukturou (tj. vnitřní logikou) daňového systému, pokud specifický cíl, který daň sleduje, vyžaduje progresivní sazby. Například v případě daně z obratu, která se má zabývat určitými negativními externalitami, lze určitou úroveň progresivnosti odůvodnit tehdy, je-li prokázáno, že se i externality vytvářené činnostmi, které podléhají dani, zvyšují progresivně, roste-li obrat (nebo velikost) daňového poplatníka. Polské orgány žádné takovéto odůvodnění nepředložily.

| (60) | Komise tudíž nepovažuje progresivní sazby maloobchodní daně za odůvodněné povahou a obecnou strukturou referenčního daňového systému. Opatření proto poskytuje selektivní výhodu maloobchodním podnikům s nižší úrovní obratu (a tudíž menším podnikům). |
| --- | --- |

(60)

Komise tudíž nepovažuje progresivní sazby maloobchodní daně za odůvodněné povahou a obecnou strukturou referenčního daňového systému. Opatření proto poskytuje selektivní výhodu maloobchodním podnikům s nižší úrovní obratu (a tudíž menším podnikům).

4.1.4.   Potenciální narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod uvnitř Unie

Potenciální narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod uvnitř Unie

| (61) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy musí opatření narušovat hospodářskou soutěž nebo by ji mohlo narušit a ovlivnit obchod mezi členskými státy, aby představovalo státní podporu. |
| --- | --- |

(61)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy musí opatření narušovat hospodářskou soutěž nebo by ji mohlo narušit a ovlivnit obchod mezi členskými státy, aby představovalo státní podporu.

| (62) | Maloobchodní daň se vztahuje na všechny podniky, které dosahují obratu z určitého maloobchodního prodeje v Polsku. Maloobchodní prodej v Polsku je otevřen hospodářské soutěži a vyznačuje se přítomností hospodářských subjektů z ostatních členských států. Obdobně mohou maloobchodní subjekty usazené v Polsku vykonávat (nebo rozvíjet v budoucnu) činnosti v ostatních členských státech. Jakákoli podpora ve prospěch určitých hospodářských subjektů v tomto odvětví může tudíž ovlivnit obchod uvnitř EU. |
| --- | --- |

(62)

Maloobchodní daň se vztahuje na všechny podniky, které dosahují obratu z určitého maloobchodního prodeje v Polsku. Maloobchodní prodej v Polsku je otevřen hospodářské soutěži a vyznačuje se přítomností hospodářských subjektů z ostatních členských států. Obdobně mohou maloobchodní subjekty usazené v Polsku vykonávat (nebo rozvíjet v budoucnu) činnosti v ostatních členských státech. Jakákoli podpora ve prospěch určitých hospodářských subjektů v tomto odvětví může tudíž ovlivnit obchod uvnitř EU.

| (63) | Progresivnost maloobchodní daně má skutečně vliv na konkurenční postavení podniků, které podléhají dani. Jestliže opatření osvobozuje podniky s nižší úrovní obratu od daňové povinnosti, které by jinak podléhali, pokud by se na ně vztahovala stejná daňová sazba jako na podniky s vysokou úrovní obratu, představuje selektivní výhoda poskytnutá těmito opatřeními provozní podporu. Podle ustálené judikatury Soudního dvora narušuje provozní podpora hospodářskou soutěž, a proto by jakákoli podpora poskytnutá těmto podnikům měla být považována za podporu, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž posílením jejich finančního postavení na polském maloobchodním trhu. Vyšší daňové sazby pro větší maloobchodníky (s vyšším obratem) mohou obdobně odrazovat větší maloobchodníky od prodeje a snižovat jejich podíl na trhu nebo je nutit k odchodu z trhu. Hospodářská soutěž bude narušena, jelikož maloobchodníci nebudou soutěžit pouze na základě své efektivnosti a konkurenceschopnosti na trhu, nýbrž budou čelit rovněž rozdílnému daňovému zacházení v závislosti na úrovni jejich obratu, jež není odůvodněné negativními externalitami, které vytvářejí. |
| --- | --- |

(63)

Progresivnost maloobchodní daně má skutečně vliv na konkurenční postavení podniků, které podléhají dani. Jestliže opatření osvobozuje podniky s nižší úrovní obratu od daňové povinnosti, které by jinak podléhali, pokud by se na ně vztahovala stejná daňová sazba jako na podniky s vysokou úrovní obratu, představuje selektivní výhoda poskytnutá těmito opatřeními provozní podporu. Podle ustálené judikatury Soudního dvora narušuje provozní podpora hospodářskou soutěž, a proto by jakákoli podpora poskytnutá těmto podnikům měla být považována za podporu, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž posílením jejich finančního postavení na polském maloobchodním trhu. Vyšší daňové sazby pro větší maloobchodníky (s vyšším obratem) mohou obdobně odrazovat větší maloobchodníky od prodeje a snižovat jejich podíl na trhu nebo je nutit k odchodu z trhu. Hospodářská soutěž bude narušena, jelikož maloobchodníci nebudou soutěžit pouze na základě své efektivnosti a konkurenceschopnosti na trhu, nýbrž budou čelit rovněž rozdílnému daňovému zacházení v závislosti na úrovni jejich obratu, jež není odůvodněné negativními externalitami, které vytvářejí.

| (64) | Pokud jde o připomínky Polska ohledně struktury maloobchodního odvětví, Komise podotýká, že skutečnost, že Polsko tvrdí (32), že progresivní daňové sazby omezují nepříznivé změny ve struktuře obchodu (zánik obchodu v malém měřítku ve spojení s růstem obchodu ve velkém), což podle Polska v současnosti narušuje hospodářskou soutěž, pouze potvrzuje, že opatření bylo přijato s cílem ovlivnit konkurenční prostředí v maloobchodním odvětví v dané zemi. |
| --- | --- |

(64)

Pokud jde o připomínky Polska ohledně struktury maloobchodního odvětví, Komise podotýká, že skutečnost, že Polsko tvrdí (32), že progresivní daňové sazby omezují nepříznivé změny ve struktuře obchodu (zánik obchodu v malém měřítku ve spojení s růstem obchodu ve velkém), což podle Polska v současnosti narušuje hospodářskou soutěž, pouze potvrzuje, že opatření bylo přijato s cílem ovlivnit konkurenční prostředí v maloobchodním odvětví v dané zemi.

32

| (65) | Komise se proto domnívá, že opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod uvnitř Unie. |
| --- | --- |

(65)

Komise se proto domnívá, že opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod uvnitř Unie.

4.1.5.   Závěr

Závěr

| (66) | Jelikož jsou splněny všechny podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, vyvozuje Komise závěr, že maloobchodní daň s progresivní strukturou sazeb představuje státní podporu ve smyslu zmíněného ustanovení. |
| --- | --- |

(66)

Jelikož jsou splněny všechny podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, vyvozuje Komise závěr, že maloobchodní daň s progresivní strukturou sazeb představuje státní podporu ve smyslu zmíněného ustanovení.

4.2.   Slučitelnost podpory s vnitřním trhem

Slučitelnost podpory s vnitřním trhem

| (67) | Státní podpora je považována za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud spadá do některé z kategorií uvedených v čl. 107 odst. 2 Smlouvy (33), a může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud Komise shledá, že spadá do kterékoli z kategorií uvedených v čl. 107 odst. 3 Smlouvy (34). Je však na členském státě, který podporu uděluje, aby prokázal, že jím poskytovaná státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 nebo podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy (35). |
| --- | --- |

(67)

Státní podpora je považována za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud spadá do některé z kategorií uvedených v čl. 107 odst. 2 Smlouvy (33), a může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud Komise shledá, že spadá do kterékoli z kategorií uvedených v čl. 107 odst. 3 Smlouvy (34). Je však na členském státě, který podporu uděluje, aby prokázal, že jím poskytovaná státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 nebo podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy (35).

33

34

35

| (68) | Komise podotýká, že polské orgány nepředložily žádné argumenty ohledně slučitelnosti maloobchodní daně s vnitřním trhem. Polsko se nevyjádřilo k pochybnostem uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení, pokud jde o slučitelnost opatření. |
| --- | --- |

(68)

Komise podotýká, že polské orgány nepředložily žádné argumenty ohledně slučitelnosti maloobchodní daně s vnitřním trhem. Polsko se nevyjádřilo k pochybnostem uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení, pokud jde o slučitelnost opatření.

| (69) | Komise se domnívá, že se nepoužije žádná z výjimek, na něž se odkazuje ve výše zmíněných ustanoveních, jelikož se nezdá, že by opatření mělo dosáhnout některého z cílů uvedených v těchto ustanoveních. Opatření proto nelze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(69)

Komise se domnívá, že se nepoužije žádná z výjimek, na něž se odkazuje ve výše zmíněných ustanoveních, jelikož se nezdá, že by opatření mělo dosáhnout některého z cílů uvedených v těchto ustanoveních. Opatření proto nelze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.

4.3.   Navrácení podpory

Navrácení podpory

| (70) | Zákon nebyl oznámen ani nebyl Komisí prohlášen za slučitelný s vnitřním trhem. Jelikož zákon představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a novou podporu ve smyslu čl. 1 písm. c) nařízení Rady (EU) 2015/1589, která byla zavedena v rozporu s povinností zdržet se jednání podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, představuje toto opatření rovněž protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (EU) 2015/1589. |
| --- | --- |

(70)

Zákon nebyl oznámen ani nebyl Komisí prohlášen za slučitelný s vnitřním trhem. Jelikož zákon představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a novou podporu ve smyslu čl. 1 písm. c) nařízení Rady (EU) 2015/1589, která byla zavedena v rozporu s povinností zdržet se jednání podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy, představuje toto opatření rovněž protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (EU) 2015/1589.

| (71) | Zjištění, že zákon představuje protiprávní a neslučitelnou podporu, má za následek to, že podle článku 16 nařízení (EU) 2015/1589 je nutno zajistit navrácení podpory jejími příjemci. |
| --- | --- |

(71)

Zjištění, že zákon představuje protiprávní a neslučitelnou podporu, má za následek to, že podle článku 16 nařízení (EU) 2015/1589 je nutno zajistit navrácení podpory jejími příjemci.

| (72) | V důsledku příkazu k pozastavení podpory, který Komise vydala v rozhodnutí o zahájení řízení, však Polsko dopisem ze dne 7. listopadu 2016 potvrdilo, že platbu maloobchodní daně podle zákona pozastavilo. |
| --- | --- |

(72)

V důsledku příkazu k pozastavení podpory, který Komise vydala v rozhodnutí o zahájení řízení, však Polsko dopisem ze dne 7. listopadu 2016 potvrdilo, že platbu maloobchodní daně podle zákona pozastavilo.

| (73) | Na základě tohoto opatření proto nebyla ve skutečnosti žádná státní podpora udělena. Z tohoto důvodu není nutné požadovat její navrácení. |
| --- | --- |

(73)

Na základě tohoto opatření proto nebyla ve skutečnosti žádná státní podpora udělena. Z tohoto důvodu není nutné požadovat její navrácení.

5.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (74) | Komise konstatuje, že Polsko poskytlo protiprávně dotyčnou podporu v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(74)

Komise konstatuje, že Polsko poskytlo protiprávně dotyčnou podporu v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.

| (75) | Tímto rozhodnutím nejsou dotčena případná řízení podle článku 258 Smlouvy týkající se souladu opatření se základními svobodami stanovenými ve Smlouvě, zejména svobodou usazování, která je zaručena v článku 49 Smlouvy, |
| --- | --- |

(75)

Tímto rozhodnutím nejsou dotčena případná řízení podle článku 258 Smlouvy týkající se souladu opatření se základními svobodami stanovenými ve Smlouvě, zejména svobodou usazování, která je zaručena v článku 49 Smlouvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Maloobchodní daň s progresivní strukturou sazeb zavedená zákonem ze dne 6. července 2016 o maloobchodní dani představuje státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie a kterou Polsko zavedlo protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.

Článek 2

Polsko s účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby podpory na základě opatření uvedeného v článku 1.

Článek 3

Polsko zajistí, aby bylo toto rozhodnutí provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 4

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Polsko podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

2.   Polsko bude Komisi průběžně informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem provést toto rozhodnutí. Na žádost Komise poskytne Polsko neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.

V Bruselu dne 30. června 2017.

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. C 406, 4.11.2016, s. 76.

1

(2)  Viz rozhodnutí Komise ve věci změny poplatku za inspekci v maďarském potravinovém řetězci (Úř. věst. C 277, 21.8.2015, s. 12); viz rovněž rozhodnutí Komise v těchto věcech: SA.39235 – maďarská daň z reklamy (Úř. věst. C 136, 24.4.2015, s. 7) a SA.41187 – maďarský příspěvek podniků tabákového průmyslu na zdravotní péči (Úř. věst. C 277, 21.8.2015, s. 24).

2

(3)  Dz. U. z 2016 r. poz. 1155.

3

(4)  Nařízení Rady (EU) 2015/1589 ze dne 13. července 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 248, 24.9.2015, s. 9).

4

(5)  Viz pozn. pod čarou č. [1].

5

(6)  Dz. U. z 2016 r. poz. 1723.

6

(7)  Dz. U. z 2016 r. poz. 2099.

7

(8)  Definice maloobchodníků je obsažena v § 3 odst. 4 zákona.

8

(9)  Při směnném kurzu 1 PLN ≈ 0,238 EUR.

9

(10)  Viz spojené věci Belgie a Forum 187 ASBL v. Komise, C-182/03 a C-217/03, EU:C:2006:416, bod 81; spojené věci Komise v. Government of Gibraltar a Spojené království, C-106/09 P a C-107/09 P, EU:C:2011:732; věc 3M Italia, C-417/10, EU:C:2012:184, bod 25 a příkaz ve věci Safilo, C-529/10, EU:C:2012:188, bod 18; viz rovněž věc Belgie v. Komise, T-538/11, EU:T:2015:188, bod 66.

10

(11)  Viz věc Komise v. Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481, bod 38, jakož i citovaná judikatura.

11

(12)  Viz věc Komise v. Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481, bod 39, jakož i citovaná judikatura.

12

(13)  Viz spojené věci Komise v. Government of Gibraltar a Spojené království, C-106/09 P a C-107/09 P, EU:C:2011:732, bod 72, jakož i citovaná judikatura.

13

(14)  Maloobchodní podniky, které vlastní a provozují několik obchodů v rámci maloobchodního řetězce, se pro účely maloobchodní daně považují za jednu osobu povinnou k dani.

14

(15)  Viz věc Presidente del Consiglio dei Ministri, C-169/08, EU:C:2009:709, bod 58.

15

(16)  Věc Adria-Wien Pipeline, C-143/99, EU:C:2001:598, bod 38.

16

(17)  Viz věc Itálie v. Komise, C-66/02, EU:C:2005:768, bod 78; věc Cassa di Risparmio di Firenze a další, C-222/04, EU:C:2006:8, bod 132; věc Ministerio de Defensa a Navantia, C-522/13, EU:C:2014:2262, body 21 až 31.

17

(18)  Spojené věci Air Liquide Industries Belgium, C-393/04 a C-41/05, EU:C:2006:403, bod 30 a věc Banco Exterior de España, C-387/92, EU:C:1994:100, bod 14.

18

(19)  Vypočítáno jako částka daně, kterou má daňový poplatník odvést v konkrétním měsíci, vydělená obratem dotyčného daňového poplatníka v daném měsíci.

19

(20)  V rámci franšízové sítě je každý nabyvatel franšízy individuální osobou povinnou k dani. V pravděpodobné situaci, kdy nabyvatel franšízy vlastní a provozuje jeden obchod, se daň z obratu vztahuje na obrat této jediné prodejny. Podle modelu holdingové společnosti nepředstavuje jednotlivý obchod osobu povinnou k dani. Daň a její progresivní struktura sazeb se vztahují pouze na souhrnný obrat všech obchodů dotyčné holdingové společnosti.

20

(21)  Viz například věc Komise v. Nizozemsko (NOx), C-279/08 P, EU:C:2011:551; věc Adria-Wien Pipeline, C-143/99, EU:C:2001:598, spojené věci Paint Graphos a další, C-78/08 až C-80/08, EU:C:2011;550 a EU:C:2010:411, věc GIL Insurance, C-308/01, EU:C:2004:252 a EU:C:2003:481.

21

(22)  Sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3).

22

(23)  Viz 25. bod odůvodnění.

23

(24)  Spojené věci Komise a Španělsko v. Government of Gibraltar a Spojené království, C-106/09 P a C-107/09 P, EU:C:2011:732.

24

(25)  Tamtéž, bod 92.

25

(26)  Věc British Aggregates v. Komise, C-487/06 P, EU:C:2008:757, body 85 a 89 a citovaná judikatura a věc Komise v. Nizozemsko (NOx), C-279/08 P, EU:C:2011:551, bod 51.

26

(27)  Spojené věci Komise a Španělsko v. Government of Gibraltar a Spojené království, C-106/09 P a C-107/09 P, EU:C:2011:732.

27

(28)  Viz https://www.wiadomoscihandlowe.pl/artykuly/podatek-handlowy-w-praktyce-wiemy-ile-firm-zlozylo,9669/5 Částka splatné maloobchodní daně, kterou za daný měsíc vykázali všichni daňoví poplatníci, činila 114 milionů PLN. Přibližně 70 % této částky, tj. 78,9 milionu PLN, mělo odvést deset největších maloobchodníků působících v Polsku a pouze dvanáct maloobchodních subjektů podléhalo nejvyšší daňové sazbě ve výši 1,4 %. Pokud jde o počet maloobchodních subjektů v Polsku, viz rovněž „
  Rynek detalicznego handlu spożywczego w Polsce
  “, Fundacja Republikańska, Varsovie 2016.

28

Rynek detalicznego handlu spożywczego w Polsce

(29)  Viz například spojené věci Paint Graphos a další, C-78/08 až C-80/08, EU:C:2011:550, bod 69.

29

(30)  Viz sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3), bod 24. Prohlášení týkající se účelu přerozdělování, který může odůvodnit progresivní sazbu daně, se činí výslovně pouze v souvislosti s daní ze zisku nebo (čistého) příjmu, nikoli v souvislosti s daní z obratu.

30

(31)  Síť nabyvatelů franšízy působících pod stejnou značkou může mimoto rovněž vyvíjet společně podobný tlak na marže výrobců a dodavatelů jako velké integrované hospodářské subjekty a případně jej zneužít. Pro účely maloobchodní daně se však s nimi zachází rozdílně.

31

(32)  Viz podání Polska ze dne 7. listopadu 2016 zaslané Komisi v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení.

32

(33)  Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 Smlouvy se týkají: a) podpor sociální povahy poskytovaných individuálním spotřebitelům; b) podpor určených k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a c) podpor poskytovaných hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo.

33

(34)  Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 Smlouvy se týkají: a) podpor, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji určitých oblastí; b) podpor, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu nebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu; c) podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí; d) podpor určených na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví a e) podpor, které určí Rada rozhodnutím.

34

(35)  Věc Olympiaki Aeroporia Ypiresies v. Komise, T-68/03, EU:T:2007:253, bod 34.

35

---