# Az Európai Unió L 317/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 317 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. december 1. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 317

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. december 1.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2111 határozata (2016. július 5.) az Airport Handling S.p.A. Olaszország által végrehajtott megalakításáról és feltőkésítéséről SA.21420 (2014/C) (korábbi 2014/NN) (az értesítés a C(2016) 4103. számú dokumentummal történt) (Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles) (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2112 határozata (2017. március 6.) az SA.38454 – 2015/C (korábbi 2015/N) számú intézkedésről/támogatási programról/állami támogatásról, amelyet Magyarország a Paks II. atomerőműben két új atomreaktor fejlesztésének támogatása céljából tervez megvalósítani (az értesítés a C(2017) 1486. számú dokumentummal történt) (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles) (
  1
  ) | 45 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/2113 felhatalmazáson alapuló határozata (2017. szeptember 11.) a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv V. mellékletének az előírt képesítések megszerzését tanúsító okiratok és a képzések megnevezései tekintetében történő módosításáról (az értesítés a C(2017) 6054. számú dokumentummal történt)
   (
  1
  ) | 119 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2017/2111 határozata (2016. július 5.) az Airport Handling S.p.A. Olaszország által végrehajtott megalakításáról és feltőkésítéséről SA.21420 (2014/C) (korábbi 2014/NN) (az értesítés a C(2016) 4103. számú dokumentummal történt) (Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles) (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 4103. számú dokumentummal történt)

1

1

*

A Bizottság (EU) 2017/2112 határozata (2017. március 6.) az SA.38454 – 2015/C (korábbi 2015/N) számú intézkedésről/támogatási programról/állami támogatásról, amelyet Magyarország a Paks II. atomerőműben két új atomreaktor fejlesztésének támogatása céljából tervez megvalósítani (az értesítés a C(2017) 1486. számú dokumentummal történt) (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles) (
  1
  )

(az értesítés a C(2017) 1486. számú dokumentummal történt)

1

45

*

A Bizottság (EU) 2017/2113 felhatalmazáson alapuló határozata (2017. szeptember 11.) a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv V. mellékletének az előírt képesítések megszerzését tanúsító okiratok és a képzések megnevezései tekintetében történő módosításáról (az értesítés a C(2017) 6054. számú dokumentummal történt)
   (
  1
  )

(az értesítés a C(2017) 6054. számú dokumentummal történt)

1

119

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 2017.12.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2111 HATÁROZATA

(2016. július 5.)

az Airport Handling S.p.A. Olaszország által végrehajtott megalakításáról és feltőkésítéséről SA.21420 (2014/C) (korábbi 2014/NN)

(az értesítés a C(2016) 4103. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felhívta az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezés(ek)nek megfelelően (1) tegyék meg észrevételeiket, és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2010. június 23-án, egy panaszt követően, a Bizottság arról értesítette az olaszországi hatóságokat, hogy úgy döntött, hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményez az Európai Unió működéséről szóló szerződés („a Szerződés”) 108. cikke (2) bekezdése alapján, a milánói Malpensa és a milánói Linate repülőterek állami tulajdonú üzemeltetője, SEA S.p.A. (a továbbiakban az „SEA”), valamint annak leányvállalata, az említett repülőtereken földi kiszolgáló tevékenységet végző SEA Handling S.p.A. (a továbbiakban az „SEAH”) által 2002. és 2010. között végrehajtott tőkeinjekciókkal összefüggésben. |
| --- | --- |

(1)

2010. június 23-án, egy panaszt követően, a Bizottság arról értesítette az olaszországi hatóságokat, hogy úgy döntött, hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményez az Európai Unió működéséről szóló szerződés („a Szerződés”) 108. cikke (2) bekezdése alapján, a milánói Malpensa és a milánói Linate repülőterek állami tulajdonú üzemeltetője, SEA S.p.A. (a továbbiakban az „SEA”), valamint annak leányvállalata, az említett repülőtereken földi kiszolgáló tevékenységet végző SEA Handling S.p.A. (a továbbiakban az „SEAH”) által 2002. és 2010. között végrehajtott tőkeinjekciókkal összefüggésben.

| (2) | Az érintett időszakban a SEA tulajdonosai szinte teljes egészében állami szervezetek, nevezetesen Milánó Önkormányzata (84,56 %) és Milánó tartomány (14,56 %), voltak a kisebb tulajdonosok (0,88 %) mellett. 2011 decemberében az F2i (Fondi italiani per le infrastrutture) magánalap megvásárolta a SEA részvényeinek 29,75 %-át. 2012 végén az F2i a SEA-ban lévő tulajdonrészét 44,31 %-ra emelte. A jelen határozattal záruló hivatalos vizsgálati eljárás végén a SEA 54,81 %-os tulajdonosa Milánó Önkormányzata, továbbá az 44,31 %-os és 0,88 %-os részarányban az F2i-hez, illetve más tulajdonokhoz tartozik. |
| --- | --- |

(2)

Az érintett időszakban a SEA tulajdonosai szinte teljes egészében állami szervezetek, nevezetesen Milánó Önkormányzata (84,56 %) és Milánó tartomány (14,56 %), voltak a kisebb tulajdonosok (0,88 %) mellett. 2011 decemberében az F2i (Fondi italiani per le infrastrutture) magánalap megvásárolta a SEA részvényeinek 29,75 %-át. 2012 végén az F2i a SEA-ban lévő tulajdonrészét 44,31 %-ra emelte. A jelen határozattal záruló hivatalos vizsgálati eljárás végén a SEA 54,81 %-os tulajdonosa Milánó Önkormányzata, továbbá az 44,31 %-os és 0,88 %-os részarányban az F2i-hez, illetve más tulajdonokhoz tartozik.

Fondi italiani per le infrastrutture

| (3) | 2012. december 19-én a Bizottság meghozta C(2012) 9448. sz., utóbb a 2013. március 22-i C(2013)1668. sz. határozattal módosított határozatát (a továbbiakban a „visszafizettetési határozat”) a SEA által 2002. és 2010. között a leányvállalatának, a SEAH-nak nyújtott támogatásról. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a SEA által a leányvállalatának biztosított tőkeinjekciók teljes egészében jogellenes állami támogatásnak minősülnek. A Bizottság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy bár a SEAH nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló uniós iránymutatás értelmében az érintett tőkeinjekciók nem tekinthetők a belső piaccal összeegyeztethetőnek. (2) |
| --- | --- |

(3)

2012. december 19-én a Bizottság meghozta C(2012) 9448. sz., utóbb a 2013. március 22-i C(2013)1668. sz. határozattal módosított határozatát (a továbbiakban a „visszafizettetési határozat”) a SEA által 2002. és 2010. között a leányvállalatának, a SEAH-nak nyújtott támogatásról. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a SEA által a leányvállalatának biztosított tőkeinjekciók teljes egészében jogellenes állami támogatásnak minősülnek. A Bizottság továbbá arra a következtetésre jutott, hogy bár a SEAH nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló uniós iránymutatás értelmében az érintett tőkeinjekciók nem tekinthetők a belső piaccal összeegyeztethetőnek. (2)

2

| (4) | Következésképpen Olaszországot arra hívták fel, hogy az alkalmazandó nemzeti jogszabályokkal összhangban haladéktalanul tegyen meg minden szükséges intézkedést ahhoz, hogy a SEAH visszafizesse a mintegy 359,644 millió EUR és a visszafizetés kamatainak megfelelő összeegyeztethetetlen állami támogatást. |
| --- | --- |

(4)

Következésképpen Olaszországot arra hívták fel, hogy az alkalmazandó nemzeti jogszabályokkal összhangban haladéktalanul tegyen meg minden szükséges intézkedést ahhoz, hogy a SEAH visszafizesse a mintegy 359,644 millió EUR és a visszafizetés kamatainak megfelelő összeegyeztethetetlen állami támogatást.

| (5) | 2013. március 4-én, 2013. március 15-én, majd 2013. március 18-án Olaszország, a SEAH, illetve Milánó Önkormányzata keresetet nyújtott be az Európai Unió Törvényszéke előtt a visszafizettetési határozat megsemmisítése érdekében (T-125/13., T-152/13. és T-167/13. sz. ügy). A T-125/13., T-152/13. és T-167/13. sz. ügyek folyamatban vannak. |
| --- | --- |

(5)

2013. március 4-én, 2013. március 15-én, majd 2013. március 18-án Olaszország, a SEAH, illetve Milánó Önkormányzata keresetet nyújtott be az Európai Unió Törvényszéke előtt a visszafizettetési határozat megsemmisítése érdekében (T-125/13., T-152/13. és T-167/13. sz. ügy). A T-125/13., T-152/13. és T-167/13. sz. ügyek folyamatban vannak.

| (6) | 2013. március 18-án és 2013. március 21-én a SEAH és Milánó Önkormányzata kérelmezte a visszafizettetési határozat végrehajtásának a felfüggesztését (T-152/13 R és T-167/13 R sz. ügyek). 2013. május 21-én Lombardia Közigazgatási Bírósága („TAR Lombardia”) elrendelte a visszafizettetési határozat végrehajtásának a felfüggesztését. 2013. szeptember 25-én az Államtanács („CdS”) megsemmisítette a TAR Lombardia végzését. Az Európai Unió Törvényszéke elé terjesztett felfüggesztési kérelmet 2013 júniusában visszavonták. (3) |
| --- | --- |

(6)

2013. március 18-án és 2013. március 21-én a SEAH és Milánó Önkormányzata kérelmezte a visszafizettetési határozat végrehajtásának a felfüggesztését (T-152/13 R és T-167/13 R sz. ügyek). 2013. május 21-én Lombardia Közigazgatási Bírósága („TAR Lombardia”) elrendelte a visszafizettetési határozat végrehajtásának a felfüggesztését. 2013. szeptember 25-én az Államtanács („CdS”) megsemmisítette a TAR Lombardia végzését. Az Európai Unió Törvényszéke elé terjesztett felfüggesztési kérelmet 2013 júniusában visszavonták. (3)

3

| (7) | 2013. november 27-én, nem hivatalos prenotifikációs eljárás keretében Olaszország az alábbi projektekről egyeztetett a Bizottsággal: Elsősorban a SEA-nak a SEAH felszámolására irányuló tervéről; másodsorban a SEA szándékáról, hogy „Airport Handling S.p.A.” néven a milánói repülőtereken földi kiszolgáló tevékenységet végző, új leányvállalatot (a továbbiakban „Airport Handling”) kíván alapítani, és számára kezdőtőkét biztosít. Az említett prenotifikációs eljárás során Olaszország a következők megerősítésére kérte a Bizottságot:






  a) | a felszámolás folyamatában a SEAH eszközeinek értékesítése nem tartalmaz olyan tényezőket, amelyek az Airport Handling vonatkozásában a gazdasági folytonosságra utalnának, és amelyek révén a SEA kötelezettségeit átruháznák az újonnan alakult vállalkozásra, különösen ami a SEAH javára nyújtott jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatás visszafizetését illeti; |
| --- | --- | --- |

(7)

2013. november 27-én, nem hivatalos prenotifikációs eljárás keretében Olaszország az alábbi projektekről egyeztetett a Bizottsággal: Elsősorban a SEA-nak a SEAH felszámolására irányuló tervéről; másodsorban a SEA szándékáról, hogy „Airport Handling S.p.A.” néven a milánói repülőtereken földi kiszolgáló tevékenységet végző, új leányvállalatot (a továbbiakban „Airport Handling”) kíván alapítani, és számára kezdőtőkét biztosít. Az említett prenotifikációs eljárás során Olaszország a következők megerősítésére kérte a Bizottságot:

a)

a felszámolás folyamatában a SEAH eszközeinek értékesítése nem tartalmaz olyan tényezőket, amelyek az Airport Handling vonatkozásában a gazdasági folytonosságra utalnának, és amelyek révén a SEA kötelezettségeit átruháznák az újonnan alakult vállalkozásra, különösen ami a SEAH javára nyújtott jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatás visszafizetését illeti;

| b) | a SEA-nak az Airport Handling számára biztosított tőkeinjekciója nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

b)

a SEA-nak az Airport Handling számára biztosított tőkeinjekciója nem minősül állami támogatásnak.

| (8) | A Bizottság 2014. július 9-i levelében tájékoztatta Olaszországot határozatáról, mely szerint az Airport Handling SEA általi megalapításával kapcsolatban megindítja a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást („2014-es eljárást megindító határozat”). Az eljárással a Bizottság felhívta Olaszországot, hogy az értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül adjon át minden olyan információt, amely segítheti a SEAH-tól az Airport Handling számára a visszafizetési kötelezettségnek az átruházásával, valamint a SEA által az Airport Handlingnek juttatott tőkeinjekcióban lévő, esetleges támogatási elemmel kapcsolatos kérdés értékelését. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2014. július 9-i levelében tájékoztatta Olaszországot határozatáról, mely szerint az Airport Handling SEA általi megalapításával kapcsolatban megindítja a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást („2014-es eljárást megindító határozat”). Az eljárással a Bizottság felhívta Olaszországot, hogy az értesítés kézhezvételétől számított egy hónapon belül adjon át minden olyan információt, amely segítheti a SEAH-tól az Airport Handling számára a visszafizetési kötelezettségnek az átruházásával, valamint a SEA által az Airport Handlingnek juttatott tőkeinjekcióban lévő, esetleges támogatási elemmel kapcsolatos kérdés értékelését.

| (9) | 2014. szeptember 19-én Olaszország, a SEA és az Airport Handling az Európai Unió Törvényszéke előtt keresetet nyújtott be a 2014-es eljárást megindító határozat megsemmisítése érdekében (T-673/14., T-674/14. és T-688/14. sz. határozat). Az Európai Unió Törvényszéke (Negyedik Tanács) a 2015. december 8-i végzésével elutasította a T-673/14. sz. ügyben a keresetet; a T-674/14. és T-688/14. sz. ügyekben a keresetet 2015. július 14-én, illetve 2015. július 15-én visszavonták. |
| --- | --- |

(9)

2014. szeptember 19-én Olaszország, a SEA és az Airport Handling az Európai Unió Törvényszéke előtt keresetet nyújtott be a 2014-es eljárást megindító határozat megsemmisítése érdekében (T-673/14., T-674/14. és T-688/14. sz. határozat). Az Európai Unió Törvényszéke (Negyedik Tanács) a 2015. december 8-i végzésével elutasította a T-673/14. sz. ügyben a keresetet; a T-674/14. és T-688/14. sz. ügyekben a keresetet 2015. július 14-én, illetve 2015. július 15-én visszavonták.

| (10) | 2014. szeptember 23-án és 2014. szeptember 25-én SEA és az Airport Handling ideiglenes intézkedéseket kért a Bizottság 2014-es eljárást megindító határozata (T-674/14 R és T-688/14 R sz. ügy) végrehajtásának a felfüggesztése érdekében. 2014. szeptember 29-én az Európai Unió Törvényszékének elnöke elrendelte a 2014-es eljárást megindító határozat közzétételének a felfüggesztését az Európai Unió Hivatalos Lapjában. 2014. november 28-án az Európai Unió Törvényszékének elnöke elutasította a SEA és az Airport Handling ideiglenes intézkedések iránti kérelmét, továbbá visszavonta az előzetes ideiglenes intézkedést, melynek keretében a Bizottság számára elrendelte, hogy ne tegye közzé a 2014-es eljárást megindító határozatot. (4) |
| --- | --- |

(10)

2014. szeptember 23-án és 2014. szeptember 25-én SEA és az Airport Handling ideiglenes intézkedéseket kért a Bizottság 2014-es eljárást megindító határozata (T-674/14 R és T-688/14 R sz. ügy) végrehajtásának a felfüggesztése érdekében. 2014. szeptember 29-én az Európai Unió Törvényszékének elnöke elrendelte a 2014-es eljárást megindító határozat közzétételének a felfüggesztését az Európai Unió Hivatalos Lapjában. 2014. november 28-án az Európai Unió Törvényszékének elnöke elutasította a SEA és az Airport Handling ideiglenes intézkedések iránti kérelmét, továbbá visszavonta az előzetes ideiglenes intézkedést, melynek keretében a Bizottság számára elrendelte, hogy ne tegye közzé a 2014-es eljárást megindító határozatot. (4)

ideiglenes

Európai Unió Hivatalos Lapjában

ideiglenes

ideiglenes

4

| (11) | 2015. február 6-án a 2014-es eljárást megindító határozatot közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapja (5), a Bizottság ezért felhívta az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a vizsgálat tárgyát képező intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(11)

2015. február 6-án a 2014-es eljárást megindító határozatot közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapja (5), a Bizottság ezért felhívta az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a vizsgálat tárgyát képező intézkedésekkel kapcsolatban.

Európai Unió Hivatalos Lapja

5

| (12) | Olaszország a 2014-es eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételeit 2014. szeptember 9-én kelt levelében küldte meg. |
| --- | --- |

(12)

Olaszország a 2014-es eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételeit 2014. szeptember 9-én kelt levelében küldte meg.

| (13) | A Bizottsághoz négy érdekelt féltől érkeztek észrevételek. A Bizottság az észrevételeket továbbította Olaszországnak, illetve lehetőséget adott a válaszadásra. Olaszország a 2015. május 26-i levelében tájékoztatta a Biztosságot az említett észrevételekkel kapcsolatos megjegyzéseiről. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottsághoz négy érdekelt féltől érkeztek észrevételek. A Bizottság az észrevételeket továbbította Olaszországnak, illetve lehetőséget adott a válaszadásra. Olaszország a 2015. május 26-i levelében tájékoztatta a Biztosságot az említett észrevételekkel kapcsolatos megjegyzéseiről.

| (14) | 2015. május 20-án kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért Olaszországtól. Erre Olaszország a 2015. június 19-i és 22-i, illetve 2015. július 2-i levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(14)

2015. május 20-án kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért Olaszországtól. Erre Olaszország a 2015. június 19-i és 22-i, illetve 2015. július 2-i levelében válaszolt.

| (15) | A Bizottság szervezeti egységei, az olasz hatóságok képviselői és a Milan Airport Handling vagyonkezelő szervezete 2015. január 30-án, 2015. május 7-én és 2015. szeptember 15-én tartottak megbeszéléseket. E megbeszéléseket követően a vagyonkezelő szervezet több adatszolgáltatást juttatott el a Bizottsághoz 2015. február 6-án, 2015. június 8-án, 2015. augusztus 13-án és 2015. szeptember 23-án, amelyek alapvetően azt a cél szolgálták, hogy tájékoztatásul szolgáljanak a Bizottságnak az Airport Handlingben lévő kisebbségi tulajdonrész értékesítésének a folyamatáról. A vagyonkezelő szervezet jellegét és feladatát lentebb a 2.3. rész tárgyalja. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság szervezeti egységei, az olasz hatóságok képviselői és a Milan Airport Handling vagyonkezelő szervezete 2015. január 30-án, 2015. május 7-én és 2015. szeptember 15-én tartottak megbeszéléseket. E megbeszéléseket követően a vagyonkezelő szervezet több adatszolgáltatást juttatott el a Bizottsághoz 2015. február 6-án, 2015. június 8-án, 2015. augusztus 13-án és 2015. szeptember 23-án, amelyek alapvetően azt a cél szolgálták, hogy tájékoztatásul szolgáljanak a Bizottságnak az Airport Handlingben lévő kisebbségi tulajdonrész értékesítésének a folyamatáról. A vagyonkezelő szervezet jellegét és feladatát lentebb a 2.3. rész tárgyalja.

| (16) | 2015. október 23-án kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért Olaszországtól. Olaszország 2015. november 10-i levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(16)

2015. október 23-án kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért Olaszországtól. Olaszország 2015. november 10-i levelében válaszolt.

| (17) | 2015. november 25-én megbeszélésre került sor a Bizottság szervezeti egységei, az olasz hatóságok képviselői, a Milan Airport Handling vagyonkezelő szervezete és D’Nata vállalat között, mely utóbbi arra készült, hogy részesedést szerez az Airport Handling részvénytőkéjében. |
| --- | --- |

(17)

2015. november 25-én megbeszélésre került sor a Bizottság szervezeti egységei, az olasz hatóságok képviselői, a Milan Airport Handling vagyonkezelő szervezete és D’Nata vállalat között, mely utóbbi arra készült, hogy részesedést szerez az Airport Handling részvénytőkéjében.

| (18) | 2015. december 16-i levelében Olaszország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az Airport Handling gazdasági tevékenységeinek részleges módosítását tervezi. |
| --- | --- |

(18)

2015. december 16-i levelében Olaszország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az Airport Handling gazdasági tevékenységeinek részleges módosítását tervezi.

| (19) | 2015. december 18-i levelében a Olaszország összefoglalta azokat a fő elemeket, melyekről az eljárás során tájékoztatást nyújtott. Erre a Bizottság 2016. január 19-i levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(19)

2015. december 18-i levelében a Olaszország összefoglalta azokat a fő elemeket, melyekről az eljárás során tájékoztatást nyújtott. Erre a Bizottság 2016. január 19-i levelében válaszolt.

| (20) | A 2016. január 29-én és február 15-én kelt levelekben Olaszország aktualizált információkat közölt a Bizottság felé az Airport Handling privatizációjának a folyamatáról. |
| --- | --- |

(20)

A 2016. január 29-én és február 15-én kelt levelekben Olaszország aktualizált információkat közölt a Bizottság felé az Airport Handling privatizációjának a folyamatáról.

2.   AZ INTÉZKEDÉS ISMERTETÉSE

AZ INTÉZKEDÉS ISMERTETÉSE

| (21) | A vizsgálat két intézkedésre terjed ki: Az első az Airport Handling létrehozása, valamint ezzel összefüggésben a SEAH felszámolása. A Bizottság értékelte, hogy ez az intézkedés gazdasági folytonosságot eredményezett-e a két társaság között, a visszafizetési kötelezettség átszállt-e a SEAH-ról az Airport Handlingre. A másik intézkedés a saját tőkének az állami tulajdonú anyavállalat általi biztosítása az Airport Handling részére. A Bizottság itt azt értékelte, hogy ez az intézkedés piaci feltételek mellett valósult-e meg. Az alábbiakban azok a körülmények kerülnek ismertetésre, melyek között ezen ügyletek lezajlottak. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat két intézkedésre terjed ki: Az első az Airport Handling létrehozása, valamint ezzel összefüggésben a SEAH felszámolása. A Bizottság értékelte, hogy ez az intézkedés gazdasági folytonosságot eredményezett-e a két társaság között, a visszafizetési kötelezettség átszállt-e a SEAH-ról az Airport Handlingre. A másik intézkedés a saját tőkének az állami tulajdonú anyavállalat általi biztosítása az Airport Handling részére. A Bizottság itt azt értékelte, hogy ez az intézkedés piaci feltételek mellett valósult-e meg. Az alábbiakban azok a körülmények kerülnek ismertetésre, melyek között ezen ügyletek lezajlottak.

2.1.   Megállapodások a szakszervezetekkel és új munkaszerződések

Megállapodások a szakszervezetekkel és új munkaszerződések

| (22) | A vizsgálat tárgyát képező intézkedések során, miközben zajlott a SEAH végelszámolása, a SEA kezdeményezésére a SEA Csoport (a SEA és a SEAH), a SEAH, illetve az Airport Handling megállapodásokat kötött a SEAH munkavállalóit képviselő szakszervezetekkel. E megállapodások általános célja volt, hogy megóvja a SEAH összes munkavállalójának az állását, továbbá a SEA-csoport keretein belül folytatólagos és fenntartható kiszolgáló működést biztosítson. A következő megállapodások jöttek létre: |
| --- | --- |

(22)

A vizsgálat tárgyát képező intézkedések során, miközben zajlott a SEAH végelszámolása, a SEA kezdeményezésére a SEA Csoport (a SEA és a SEAH), a SEAH, illetve az Airport Handling megállapodásokat kötött a SEAH munkavállalóit képviselő szakszervezetekkel. E megállapodások általános célja volt, hogy megóvja a SEAH összes munkavállalójának az állását, továbbá a SEA-csoport keretein belül folytatólagos és fenntartható kiszolgáló működést biztosítson. A következő megállapodások jöttek létre:

| (23) | Miután a SEA a visszafizettetési határozat teljesítése érdekében a SEAH felszámolása mellett döntött, 2013. november 4-én a SEA Csoport szakszervezeti testületekkel megállapodást kötött, hogy megoldást találjon a SEAH dolgozóinak elbocsátásával kapcsolatos kérdésre. A megállapodás a SEAH összes munkavállalója számára, a csoportos elbocsátás körében egy önkéntes szerződésbontásra ösztönző programról, valamint egy új, a SEA kizárólagos tulajdonában lévő, a SEAH dolgozónak egy részét átvevő leányvállalat megalapításáról rendelkezett. |
| --- | --- |

(23)

Miután a SEA a visszafizettetési határozat teljesítése érdekében a SEAH felszámolása mellett döntött, 2013. november 4-én a SEA Csoport szakszervezeti testületekkel megállapodást kötött, hogy megoldást találjon a SEAH dolgozóinak elbocsátásával kapcsolatos kérdésre. A megállapodás a SEAH összes munkavállalója számára, a csoportos elbocsátás körében egy önkéntes szerződésbontásra ösztönző programról, valamint egy új, a SEA kizárólagos tulajdonában lévő, a SEAH dolgozónak egy részét átvevő leányvállalat megalapításáról rendelkezett.

| (24) | A megállapodást olyan „rendezéstervezetként” rögzítették, amely előírta, hogy „Végrehajtási megállapodásra” van szükség az új szerződéses feltételek szabályainak, valamint az Airport Handling munkavállalói számára az új munkavégzési struktúrának a meghatározásához, mivel a Bizottság által előírt diszkontinuitási követelmény ex novo munkaviszonyok létrehozását tette volna szükségessé. Továbbá, a megállapodás alapján, az említett Végrehajtási megállapodás megkötése kizárólag az „Airport Handling, valamint a Linate és Malpensa repülőtereken működő légitársaságok között, a szabad versenyt szellemében tartott tárgyalások” (6) lefolytatása után lett volna lehetséges. Összegezve, a Végrehajtási megállapodásnak meg kellett felelnie a következő alapelveknek:






  — | a SEAH teljes személyzete tekintetében az állások megóvására, mint célkitűzésre való folytatólagos törekvés, |
| --- | --- | --- |

(24)

A megállapodást olyan „rendezéstervezetként” rögzítették, amely előírta, hogy „Végrehajtási megállapodásra” van szükség az új szerződéses feltételek szabályainak, valamint az Airport Handling munkavállalói számára az új munkavégzési struktúrának a meghatározásához, mivel a Bizottság által előírt diszkontinuitási követelmény ex novo munkaviszonyok létrehozását tette volna szükségessé. Továbbá, a megállapodás alapján, az említett Végrehajtási megállapodás megkötése kizárólag az „Airport Handling, valamint a Linate és Malpensa repülőtereken működő légitársaságok között, a szabad versenyt szellemében tartott tárgyalások” (6) lefolytatása után lett volna lehetséges. Összegezve, a Végrehajtási megállapodásnak meg kellett felelnie a következő alapelveknek:

ex novo

Airport Handling, valamint a Linate és Malpensa repülőtereken működő légitársaságok között, a szabad versenyt szellemében tartott tárgyalások

6

—

a SEAH teljes személyzete tekintetében az állások megóvására, mint célkitűzésre való folytatólagos törekvés,

| — | a SEA Csoporton belül a személyzet esetleges áthelyezésére vonatkozó, világos szempontok azonosítása, |
| --- | --- |

—

a SEA Csoporton belül a személyzet esetleges áthelyezésére vonatkozó, világos szempontok azonosítása,

| — | a kiszolgáló vállalkozás gazdasági életképessége, |
| --- | --- |

—

a kiszolgáló vállalkozás gazdasági életképessége,

| — | az iparági kapcsolatok megfelelő, mindenki számára nyitott rendszerének meghatározása, |
| --- | --- |

—

az iparági kapcsolatok megfelelő, mindenki számára nyitott rendszerének meghatározása,

| — | a SEA Csoport vállalati jóléti rendszerének folytatólagos alkalmazása. |
| --- | --- |

—

a SEA Csoport vállalati jóléti rendszerének folytatólagos alkalmazása.

| (25) | 2014. április 22-én a SEAH kezdeményezte a létszámleépítésben érintett munkavállalók mobilitási programjának (Collocamento in mobilità) alkalmazását; ez tulajdonképpen egy, az olasz állam által elérhetővé tett társadalombiztosítási program, amelynek fő célja a nehéz helyzetben lévő vállalkozások munkavállalóinak támogatása a munkanélküliség időszakában (7). Ekkor a SEAH-nak 2 214 munkavállalója volt, ami 1 980 teljes munkaidős dolgozónak felelt meg. |
| --- | --- |

(25)

2014. április 22-én a SEAH kezdeményezte a létszámleépítésben érintett munkavállalók mobilitási programjának (Collocamento in mobilità) alkalmazását; ez tulajdonképpen egy, az olasz állam által elérhetővé tett társadalombiztosítási program, amelynek fő célja a nehéz helyzetben lévő vállalkozások munkavállalóinak támogatása a munkanélküliség időszakában (7). Ekkor a SEAH-nak 2 214 munkavállalója volt, ami 1 980 teljes munkaidős dolgozónak felelt meg.

Collocamento in mobilità

7

| (26) | 2015. május 31-én az Airport Handling [...] (*1) munkavállalóval ([...] (*1) teljes munkaidő egyenérték, a továbbiakban „FTE”) rendelkezett, és közülük [...] (*1) munkavállaló ([...] (*1) FTE) volt korábban a SEAH dolgozója. |
| --- | --- |

(26)

2015. május 31-én az Airport Handling [...] (*1) munkavállalóval ([...] (*1) teljes munkaidő egyenérték, a továbbiakban „FTE”) rendelkezett, és közülük [...] (*1) munkavállaló ([...] (*1) FTE) volt korábban a SEAH dolgozója.

*1

*1

*1

*1

| (27) | 2014. június 4-én a SEAH és a szakszervezetek aláírták a Végrehajtási megállapodást azzal a céllal, hogy a végrehajtsák a fenti (24) preambulumbekezdésben meghatározott rendezéstervezet rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(27)

2014. június 4-én a SEAH és a szakszervezetek aláírták a Végrehajtási megállapodást azzal a céllal, hogy a végrehajtsák a fenti (24) preambulumbekezdésben meghatározott rendezéstervezet rendelkezéseit.

| (28) | A megállapodás rögzítette, hogy a SEA először is beleegyezett, hogy az Airport Handling a számára szükséges mértékben és munkaköri leírásoknak megfelelően foglalkoztatja a SEAH személyzetét, továbbá – másodsorban – hogy a szakszervezeti testületekkel tárgyalásokat kezdenek a személyzet kiválasztása terén érvényesítendő szempontok tekintetében. A megállapodás azt is előírja, hogy az Airport Handlinggel kötött bármely új munkaszerződés szükségszerűen eltér a SEAH-nál alkalmazott munkaszerződés formai és tartalmi elemeitől. |
| --- | --- |

(28)

A megállapodás rögzítette, hogy a SEA először is beleegyezett, hogy az Airport Handling a számára szükséges mértékben és munkaköri leírásoknak megfelelően foglalkoztatja a SEAH személyzetét, továbbá – másodsorban – hogy a szakszervezeti testületekkel tárgyalásokat kezdenek a személyzet kiválasztása terén érvényesítendő szempontok tekintetében. A megállapodás azt is előírja, hogy az Airport Handlinggel kötött bármely új munkaszerződés szükségszerűen eltér a SEAH-nál alkalmazott munkaszerződés formai és tartalmi elemeitől.

| (29) | Az akkori megállapodás szerint az SEAH készséget mutatott az olyan dolgozók számára egy pénzügyi ösztönző rendszert biztosítani, akik 2014. június 30-ig vállalják, hogy nem ellenzik a létszám-leépítési intézkedéseket. |
| --- | --- |

(29)

Az akkori megállapodás szerint az SEAH készséget mutatott az olyan dolgozók számára egy pénzügyi ösztönző rendszert biztosítani, akik 2014. június 30-ig vállalják, hogy nem ellenzik a létszám-leépítési intézkedéseket.

| (30) | Szintén 2014. június 4-én az Airport Handling megállapodást írt alá a szakszervezeti testületekkel. Ez a szerződés rögzítette az Airport Handlingnél 2014. július 1-én szükséges, határozatlan időtartamú szerződéssel rendelkező munkavállalók létszámát. Azt is rögzítette, hogy az Airport Handling vállalja, hogy a SEAH korábbi munkavállalóinak elsőbbséget biztosít az újrafoglalkoztatás tekintetében. |
| --- | --- |

(30)

Szintén 2014. június 4-én az Airport Handling megállapodást írt alá a szakszervezeti testületekkel. Ez a szerződés rögzítette az Airport Handlingnél 2014. július 1-én szükséges, határozatlan időtartamú szerződéssel rendelkező munkavállalók létszámát. Azt is rögzítette, hogy az Airport Handling vállalja, hogy a SEAH korábbi munkavállalóinak elsőbbséget biztosít az újrafoglalkoztatás tekintetében.

| (31) | A megállapodás FTE-ben kifejezve jelzi az Airport Handling feltételezett munkaerő-szükségletét. E körben a megállapodás hangsúlyozza, hogy a jelzett összlétszám és/vagy a megállapodásban rögzített változók tekintetében a kimutatott értékek módosulhatnak. A személyzetre vonatkozó becslések az alábbiak voltak: [...] (*1) FTE állandó személyzet az üzemi tevékenységekhez; [...] (*1) FTE adminisztrációs személyzet; [...] (*1) FTE határozott idejű szerződéssel rendelkező személyzet a szezonális tevékenységekhez. A megállapodás előírja, hogy a szükségletek kielégítése érdekében az Airport Handling elsődleges stratégiája a SEAH által aktuálisan foglalkoztatott dolgozók megkeresése. A megállapodás a toborzási eljárás, a munkaszerződések jogi és pénzügyi tartalma, a jóléti politika és a munkaszervezet felől is rendelkezik. A megállapodás rendelkezései arra utalnak, hogy a SEAH korábbi személyzetét új szerződések alapján, lényegesen eltérő gazdasági feltételek mellett kívánják foglalkoztatni. |
| --- | --- |

(31)

A megállapodás FTE-ben kifejezve jelzi az Airport Handling feltételezett munkaerő-szükségletét. E körben a megállapodás hangsúlyozza, hogy a jelzett összlétszám és/vagy a megállapodásban rögzített változók tekintetében a kimutatott értékek módosulhatnak. A személyzetre vonatkozó becslések az alábbiak voltak: [...] (*1) FTE állandó személyzet az üzemi tevékenységekhez; [...] (*1) FTE adminisztrációs személyzet; [...] (*1) FTE határozott idejű szerződéssel rendelkező személyzet a szezonális tevékenységekhez. A megállapodás előírja, hogy a szükségletek kielégítése érdekében az Airport Handling elsődleges stratégiája a SEAH által aktuálisan foglalkoztatott dolgozók megkeresése. A megállapodás a toborzási eljárás, a munkaszerződések jogi és pénzügyi tartalma, a jóléti politika és a munkaszervezet felől is rendelkezik. A megállapodás rendelkezései arra utalnak, hogy a SEAH korábbi személyzetét új szerződések alapján, lényegesen eltérő gazdasági feltételek mellett kívánják foglalkoztatni.

*1

*1

*1

| (32) | A megállapodásban a munkavégzéssel összefüggésben rögzített rendelkezések eltérnek attól, amit a SEAH saját munkavállalói tekintetében alkalmazott. Különös tekintettel a következőkre:






  — | a légi közlekedési személyzet nemzeti kollektív szerződése alapján az Airport Handling a kiszolgáló személyzetre vonatkozó részt alkalmazná, miközben a SEAH által korábban foglalkoztatott dolgozók munkaszerződésére a repülőtér-üzemeltetői rész volt irányadó. Olaszország szerint a kiszolgáló személyzet esetében eltérő feltételek érvényesek a szabadságra (évi 20 nap 22 nap helyett), a munkaidőre (napi 7 óra és 30 perc a 7 óra és 15 perc helyett), valamint a javadalmazásra és juttatásokra (6 napnyi javadalmazás megszűnése), |
| --- | --- | --- |

(32)

A megállapodásban a munkavégzéssel összefüggésben rögzített rendelkezések eltérnek attól, amit a SEAH saját munkavállalói tekintetében alkalmazott. Különös tekintettel a következőkre:

—

a légi közlekedési személyzet nemzeti kollektív szerződése alapján az Airport Handling a kiszolgáló személyzetre vonatkozó részt alkalmazná, miközben a SEAH által korábban foglalkoztatott dolgozók munkaszerződésére a repülőtér-üzemeltetői rész volt irányadó. Olaszország szerint a kiszolgáló személyzet esetében eltérő feltételek érvényesek a szabadságra (évi 20 nap 22 nap helyett), a munkaidőre (napi 7 óra és 30 perc a 7 óra és 15 perc helyett), valamint a javadalmazásra és juttatásokra (6 napnyi javadalmazás megszűnése),

| — | a bérrel és fizetéssel összefüggő jogok eltérő összetétele, pl. az Airport Handling nem alkalmazná a nemzeti kollektív szerződést kiegészítő vállalati szerződés egyes szakaszait, amelyeket a SEAH saját munkavállalói tekintetében alkalmazott, |
| --- | --- |

—

a bérrel és fizetéssel összefüggő jogok eltérő összetétele, pl. az Airport Handling nem alkalmazná a nemzeti kollektív szerződést kiegészítő vállalati szerződés egyes szakaszait, amelyeket a SEAH saját munkavállalói tekintetében alkalmazott,

| — | a munkavállalók eltérő szervezése (pl. [...] (*1)). |
| --- | --- |

—

a munkavállalók eltérő szervezése (pl. [...] (*1)).

*1

| (33) | Olaszország szerint ennek eredményeként:






  — | az Airport Handling teljes munkaerőköltsége 30 %-kal csökken a SEAH teljes munkaerőköltségéhez képest, |
| --- | --- | --- |

(33)

Olaszország szerint ennek eredményeként:

—

az Airport Handling teljes munkaerőköltsége 30 %-kal csökken a SEAH teljes munkaerőköltségéhez képest,

| — | az Airport Handling kiegészítő vállalati szerződésével összefüggő terhek [...] (*1) %-kal csökkennek a SEAH hasonló terheivel összevetve, miközben a fizetések átlagos csökkenésének a mértéke éves szinten eléri a havi fizetés [...]-szorosát (*1). |
| --- | --- |

—

az Airport Handling kiegészítő vállalati szerződésével összefüggő terhek [...] (*1) %-kal csökkennek a SEAH hasonló terheivel összevetve, miközben a fizetések átlagos csökkenésének a mértéke éves szinten eléri a havi fizetés [...]-szorosát (*1).

*1

*1

| (34) | 2014. június 9-én a SEAH rendkívüli közgyűlése jóváhagyta a vállalat felszámolását végelszámolás útján, és a felszámolás tényleges napját 2014. július 1-ében határozta meg (8). |
| --- | --- |

(34)

2014. június 9-én a SEAH rendkívüli közgyűlése jóváhagyta a vállalat felszámolását végelszámolás útján, és a felszámolás tényleges napját 2014. július 1-ében határozta meg (8).

8

| (35) | A felszámolót kijelölték, és azzal a feladattal bízták meg, hogy értékesítse a társaság eszközeit, fizesse ki a hitelezőket, továbbá a készítse el a felszámolás keretében a záró mérleget és beszámolót. |
| --- | --- |

(35)

A felszámolót kijelölték, és azzal a feladattal bízták meg, hogy értékesítse a társaság eszközeit, fizesse ki a hitelezőket, továbbá a készítse el a felszámolás keretében a záró mérleget és beszámolót.

| (36) | A szakszervezetek a 2014. június 4-i megállapodások hatálybalépését ahhoz a feltételhez kötötték, hogy a SEAH munkavállalói körében szervezett szavazás pozitív eredményt hozzon. A szavazást 2014. június 11. és 13. között tartották meg. A 2014. június 4-i megállapodást a szavazás elutasította. |
| --- | --- |

(36)

A szakszervezetek a 2014. június 4-i megállapodások hatálybalépését ahhoz a feltételhez kötötték, hogy a SEAH munkavállalói körében szervezett szavazás pozitív eredményt hozzon. A szavazást 2014. június 11. és 13. között tartották meg. A 2014. június 4-i megállapodást a szavazás elutasította.

| (37) | Ezért 2014. július 1-én a SEAH közgyűlése a SEAH tevékenységeinek a beszüntetésére vonatkozó határidő 2014. augusztus 31-ig történő meghosszabbítása mellett döntött, és egyúttal felhatalmazták a felszámolót (aki a tisztséget 2014. július 1-től látta el), hogy addig átmenetileg lássa el a társaság vezetését, majd a határidő lejártával tevékenységét a SEAH eszközeinek az értékesítésével és a tevékenység megszüntetésével folytassa. |
| --- | --- |

(37)

Ezért 2014. július 1-én a SEAH közgyűlése a SEAH tevékenységeinek a beszüntetésére vonatkozó határidő 2014. augusztus 31-ig történő meghosszabbítása mellett döntött, és egyúttal felhatalmazták a felszámolót (aki a tisztséget 2014. július 1-től látta el), hogy addig átmenetileg lássa el a társaság vezetését, majd a határidő lejártával tevékenységét a SEAH eszközeinek az értékesítésével és a tevékenység megszüntetésével folytassa.

| (38) | A 2014. június 14-i szavazás kedvezőtlen eredményének a megfordítása érdekében a szakszervezetek 2014. július 4-én javasolták a 2014. június 4-i megállapodás egyes rendelkezéseinek a pontosítását, például hogy a kiegészítő munkanapokat az év során egyenlően osszák el, a „munkaidő hatékonyságára” vonatkozó hivatkozás azt jelenti, hogy legalább napi 7,5 órát és munkahetenként 5 napot kell ledolgozni, továbbá hogy a munkavállalóknak két lehetőség közül lehessen választani a tekintetben, hogy hogyan dolgoznak egyes ünnepek alatt, melyek esetében az új megállapodás külön fizetést nem állapít meg. 2014. július 7-én az Airport Handling helyben hagyta ezeket a javaslatokat. 2014. július 15-én az Airport Handling kiegészítő megállapodást írt alá, amelyben megerősítette a 2014. június 4-i megállapodás érvényességét, illetve annak keretében tisztázta a szakszervezetek által jelzett kérdéseket. Mindazonáltal az új megállapodás nem hozott érdemi változásokat a korábban elutasított, 2014. június 4-i megállapodáshoz képest. |
| --- | --- |

(38)

A 2014. június 14-i szavazás kedvezőtlen eredményének a megfordítása érdekében a szakszervezetek 2014. július 4-én javasolták a 2014. június 4-i megállapodás egyes rendelkezéseinek a pontosítását, például hogy a kiegészítő munkanapokat az év során egyenlően osszák el, a „munkaidő hatékonyságára” vonatkozó hivatkozás azt jelenti, hogy legalább napi 7,5 órát és munkahetenként 5 napot kell ledolgozni, továbbá hogy a munkavállalóknak két lehetőség közül lehessen választani a tekintetben, hogy hogyan dolgoznak egyes ünnepek alatt, melyek esetében az új megállapodás külön fizetést nem állapít meg. 2014. július 7-én az Airport Handling helyben hagyta ezeket a javaslatokat. 2014. július 15-én az Airport Handling kiegészítő megállapodást írt alá, amelyben megerősítette a 2014. június 4-i megállapodás érvényességét, illetve annak keretében tisztázta a szakszervezetek által jelzett kérdéseket. Mindazonáltal az új megállapodás nem hozott érdemi változásokat a korábban elutasított, 2014. június 4-i megállapodáshoz képest.

| (39) | 2014. augusztusában a SEAH a teljes munkavállalói körnek felmondott. Ezzel egyidejűleg az Airport Handling megkezdte a toborzást a SEAH korábbi dolgozói körében, tekintettel a tevékenységéhez elengedhetetlennek tekintett munkavállalókra. Az Airport Handling egyúttal szerződést kötött az Adeccóval, egy munkaerő-kölcsönzés terén működő szolgáltatóval munkaerő-kölcsönzés érdekében. |
| --- | --- |

(39)

2014. augusztusában a SEAH a teljes munkavállalói körnek felmondott. Ezzel egyidejűleg az Airport Handling megkezdte a toborzást a SEAH korábbi dolgozói körében, tekintettel a tevékenységéhez elengedhetetlennek tekintett munkavállalókra. Az Airport Handling egyúttal szerződést kötött az Adeccóval, egy munkaerő-kölcsönzés terén működő szolgáltatóval munkaerő-kölcsönzés érdekében.

| (40) | A SEAH 2014. szeptember 1-én beszüntette tevékenységét. Ugyanezen a napon az Airport Handling megkezdte működését a milánói repülőtereken. 2014. szeptember 1-én az Airport Handling [...] (*1) munkavállalóval ([...] (*1) FTE) rendelkezett, így a SEAH 2014. április 22-i – a SEAH ezen a napon kezdeményezte a hivatalos eljárást munkavállalói csoportos létszám-leépítésére – dolgozói létszámának a [...] (*1) %-át foglalkoztatta. Ezen kívül az Airport Handling [...] (*1) kölcsönzött munkavállalónak ([...] (*1) FTE) [...] (*1) is munkát adott. |
| --- | --- |

(40)

A SEAH 2014. szeptember 1-én beszüntette tevékenységét. Ugyanezen a napon az Airport Handling megkezdte működését a milánói repülőtereken. 2014. szeptember 1-én az Airport Handling [...] (*1) munkavállalóval ([...] (*1) FTE) rendelkezett, így a SEAH 2014. április 22-i – a SEAH ezen a napon kezdeményezte a hivatalos eljárást munkavállalói csoportos létszám-leépítésére – dolgozói létszámának a [...] (*1) %-át foglalkoztatta. Ezen kívül az Airport Handling [...] (*1) kölcsönzött munkavállalónak ([...] (*1) FTE) [...] (*1) is munkát adott.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

2.2.   A légitársaságokkal kötött szerződés

A légitársaságokkal kötött szerződés

| (41) | 2014. április 22-i levelében a SEAH tájékoztatta a légitársaságokat, a szolgáltatókat és minden más érdekelt felet, hogy 2014. július 1-ével beszünteti tevékenységét, következésképpen az adott napon már nem biztosít a milánói repülőtereken földi kiszolgálói tevékenységet. |
| --- | --- |

(41)

2014. április 22-i levelében a SEAH tájékoztatta a légitársaságokat, a szolgáltatókat és minden más érdekelt felet, hogy 2014. július 1-ével beszünteti tevékenységét, következésképpen az adott napon már nem biztosít a milánói repülőtereken földi kiszolgálói tevékenységet.

| (42) | A fenti közlés nyomán 10 légitársaság döntött úgy, hogy a milánói repülőtereken a földi kiszolgáló tevékenységekkel nem a SEAH -t és az Airport Handlinget bízza meg. |
| --- | --- |

(42)

A fenti közlés nyomán 10 légitársaság döntött úgy, hogy a milánói repülőtereken a földi kiszolgáló tevékenységekkel nem a SEAH -t és az Airport Handlinget bízza meg.

| (43) | Ugyanakkor a milánói repülőtereken működő 19 légitársaság nyílt pályáztatás útján az Airport Handlinget választotta a földi kiszolgáló tevékenységekre. Más légitársaságok versenypárbeszéd alkalmazásával választották ki az Airport Handlinget. Olaszország szerint a szolgáltató kiválasztásának az alapja rendes esetben bizonyos tényezők értékelése, úgy mint az ár, a szolgáltató pénzügyi helyzete, a hatékony eszközök rendelkezésre állása, a hálózat megléte, a múltbeli teljesítmény, a tapasztalat és a vállalkozás hozzáértése. |
| --- | --- |

(43)

Ugyanakkor a milánói repülőtereken működő 19 légitársaság nyílt pályáztatás útján az Airport Handlinget választotta a földi kiszolgáló tevékenységekre. Más légitársaságok versenypárbeszéd alkalmazásával választották ki az Airport Handlinget. Olaszország szerint a szolgáltató kiválasztásának az alapja rendes esetben bizonyos tényezők értékelése, úgy mint az ár, a szolgáltató pénzügyi helyzete, a hatékony eszközök rendelkezésre állása, a hálózat megléte, a múltbeli teljesítmény, a tapasztalat és a vállalkozás hozzáértése.

2.3.   Az Airport Handling létrehozása és a SEA részesedésének az átruházása a Milan Airport Handling vagyonkezelő szervezete felé; az Airport Handling feltőkésítése

Az Airport Handling létrehozása és a SEA részesedésének az átruházása a Milan Airport Handling vagyonkezelő szervezete felé; az Airport Handling feltőkésítése

| (44) | Az Airport Handling 2013. szeptember 9-én került megalapításra 10 000 EUR törzstőkével rendelkező, korlátolt felelősségű társaságként. |
| --- | --- |

(44)

Az Airport Handling 2013. szeptember 9-én került megalapításra 10 000 EUR törzstőkével rendelkező, korlátolt felelősségű társaságként.

| (45) | 2014. március 10-én a SEA Igazgatótanácsa úgy döntött, hogy az Airport Handling tőkéjét 2,5 millió euróval megemeli annak érdekében, hogy az Airport Handling teljesíthesse a földi kiszolgáló szervezetek tanúsításával kapcsolatos, az olasz Nemzeti Polgári Légiközlekedési Hatóság (ENAC) által előírt követelményeket. A hatályos nemzeti szabályozással összhangban az ENAC olyan földi kiszolgáló szervezeteknek ad engedélyt, melyek teljesítik az alábbi követelményeket (9):






  — | a valószínűsíthető forgalom legalább egynegyedét elérő tőke, |
| --- | --- | --- |

(45)

2014. március 10-én a SEA Igazgatótanácsa úgy döntött, hogy az Airport Handling tőkéjét 2,5 millió euróval megemeli annak érdekében, hogy az Airport Handling teljesíthesse a földi kiszolgáló szervezetek tanúsításával kapcsolatos, az olasz Nemzeti Polgári Légiközlekedési Hatóság (ENAC) által előírt követelményeket. A hatályos nemzeti szabályozással összhangban az ENAC olyan földi kiszolgáló szervezeteknek ad engedélyt, melyek teljesítik az alábbi követelményeket (9):

9

—

a valószínűsíthető forgalom legalább egynegyedét elérő tőke,

| — | a szolgáltatások nyújtásához megfelelő üzemi erőforrások és szervezeti teljesítmény, |
| --- | --- |

—

a szolgáltatások nyújtásához megfelelő üzemi erőforrások és szervezeti teljesítmény,

| — | igazolás, hogy a munkaügyi és munkabiztonsági jogszabályokból eredő összes kötelezettség teljesül. |
| --- | --- |

—

igazolás, hogy a munkaügyi és munkabiztonsági jogszabályokból eredő összes kötelezettség teljesül.

| (46) | 2014. június 30-án a SEA Igazgatótanácsa úgy határozott, hogy létrehozza a Milan Airport Handling vagyonkezelő szervezetét („vagyonkezelő szervezet”), továbbá az Airport Handling tőkéjét legfeljebb 25 millió euróval emeli. |
| --- | --- |

(46)

2014. június 30-án a SEA Igazgatótanácsa úgy határozott, hogy létrehozza a Milan Airport Handling vagyonkezelő szervezetét („vagyonkezelő szervezet”), továbbá az Airport Handling tőkéjét legfeljebb 25 millió euróval emeli.

| (47) | A vagyonkezelő szervezet megalakítására 2014. június 30-án került sor, a vagyonkezelési meghatalmazását pedig ugyanazon a napon írták alá. A társasági szerződés rendelkezéseinek megfelelően a vagyonkezelő szervezet: i) jár el az Airport Handling kizárólagos tulajdonosaként, amíg a társaságban kisebbségi tulajdonrész értékesítésre nem kerül; és ii) biztosítja az Airport Handling és a SEA Handling működése közötti gazdasági diszkontinuitást. |
| --- | --- |

(47)

A vagyonkezelő szervezet megalakítására 2014. június 30-án került sor, a vagyonkezelési meghatalmazását pedig ugyanazon a napon írták alá. A társasági szerződés rendelkezéseinek megfelelően a vagyonkezelő szervezet: i) jár el az Airport Handling kizárólagos tulajdonosaként, amíg a társaságban kisebbségi tulajdonrész értékesítésre nem kerül; és ii) biztosítja az Airport Handling és a SEA Handling működése közötti gazdasági diszkontinuitást.

| (48) | A vagyonkezelési meghatalmazás szerint a vagyonkezelő szervezet megalakításának egyedi céljai:






  — | az Airport Handling, valamint a SEA és SEAH közötti gazdasági folytonosság hiányának a megerősítése és igazolása, amit kifejezetten az Airport Handlingnek a SEA-tól független irányítása biztosít, |
| --- | --- | --- |

(48)

A vagyonkezelési meghatalmazás szerint a vagyonkezelő szervezet megalakításának egyedi céljai:

—

az Airport Handling, valamint a SEA és SEAH közötti gazdasági folytonosság hiányának a megerősítése és igazolása, amit kifejezetten az Airport Handlingnek a SEA-tól független irányítása biztosít,

| — | független külső befektetők megjelenésének lehetővé tétele az Airport Handling részvénytőkéjében legalább 30 %-os tulajdonrészt elérő mértékben. |
| --- | --- |

—

független külső befektetők megjelenésének lehetővé tétele az Airport Handling részvénytőkéjében legalább 30 %-os tulajdonrészt elérő mértékben.

| (49) | A vagyonkezelési meghatalmazás rámutat, hogy e küldetés elérése érdekében a vagyonkezelő szervezet jogosultságai kiterjednek:






  — | az igazgatók, a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és más társasági területek kinevezésére olyan, arra alkalmas jelöltek közül történő választással, akik a SEA vagy a SEAH tekintetében nem bírnak működési jellegű felelősségekkel, illetve nem rendelkeznek munkaviszonnyal, |
| --- | --- | --- |

(49)

A vagyonkezelési meghatalmazás rámutat, hogy e küldetés elérése érdekében a vagyonkezelő szervezet jogosultságai kiterjednek:

—

az igazgatók, a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és más társasági területek kinevezésére olyan, arra alkalmas jelöltek közül történő választással, akik a SEA vagy a SEAH tekintetében nem bírnak működési jellegű felelősségekkel, illetve nem rendelkeznek munkaviszonnyal,

| — | az igazgatóktól olyan gazdasági diszkontinuitással kapcsolatos eseményekről történő jelentések bekérésére, melyekre a vagyonkezelő szervezet megalapítását megelőzően kerül sor, valamint |
| --- | --- |

—

az igazgatóktól olyan gazdasági diszkontinuitással kapcsolatos eseményekről történő jelentések bekérésére, melyekre a vagyonkezelő szervezet megalapítását megelőzően kerül sor, valamint

| — | a megfelelő eljárások működésének biztosítására, hogy elkerülhető legyen, hogy a SEA üzleti információi a versenytársakkal összehasonlítva jogtalan előnyt jelentsenek az Airport Handling számára a légitársaságokkal való szerződések megkötése vagy megtartása terén, a vagyonkezelési meghatalmazás A. mellékletében meghatározott korlátozások betartása mellett. |
| --- | --- |

—

a megfelelő eljárások működésének biztosítására, hogy elkerülhető legyen, hogy a SEA üzleti információi a versenytársakkal összehasonlítva jogtalan előnyt jelentsenek az Airport Handling számára a légitársaságokkal való szerződések megkötése vagy megtartása terén, a vagyonkezelési meghatalmazás A. mellékletében meghatározott korlátozások betartása mellett.

| (50) | A vagyonkezelési meghatalmazás alapján a vagyonkezelőnek biztosítania kell, hogy nem történtek olyan jogi lépések, melyek eredménye bármely eszköz, ingó vagy ingatlan vagyontárgy, légtársaságokkal és/vagy kiszolgáló tevékenységeket végző szolgáltatóval szerződések, szellemi tulajdonjogok vagy gazdasági hatással bíró, egyoldalú kötelezettségvállalások (pl. dologi vagy személyes garanciák) átruházása a SEAH részéről az Airport Handling felé, eltekintve azoktól, amelyeket a vagyonkezelési meghatalmazás egyébként biztosít. |
| --- | --- |

(50)

A vagyonkezelési meghatalmazás alapján a vagyonkezelőnek biztosítania kell, hogy nem történtek olyan jogi lépések, melyek eredménye bármely eszköz, ingó vagy ingatlan vagyontárgy, légtársaságokkal és/vagy kiszolgáló tevékenységeket végző szolgáltatóval szerződések, szellemi tulajdonjogok vagy gazdasági hatással bíró, egyoldalú kötelezettségvállalások (pl. dologi vagy személyes garanciák) átruházása a SEAH részéről az Airport Handling felé, eltekintve azoktól, amelyeket a vagyonkezelési meghatalmazás egyébként biztosít.

| (51) | Ebben az értelemben a vagyonkezelési meghatalmazás a vagyonkezelő ellenőrzési jogosultságainak köréből kizárja a következőket:






  — | azt, hogy az Airport Handlinget a SEA alapította és tőkésítette fel, |
| --- | --- | --- |

(51)

Ebben az értelemben a vagyonkezelési meghatalmazás a vagyonkezelő ellenőrzési jogosultságainak köréből kizárja a következőket:

—

azt, hogy az Airport Handlinget a SEA alapította és tőkésítette fel,

| — | azt, hogy az Airport Handling személyzetet vett át a SEAH-tól, |
| --- | --- |

—

azt, hogy az Airport Handling személyzetet vett át a SEAH-tól,

| — | azt, hogy az Airport Handling eszközeit és a kiszolgáló tevékenységhez szükséges berendezéseit a SEAH-tól bérli egy 2015. február 28-án lejáró bérleti szerződés keretében. |
| --- | --- |

—

azt, hogy az Airport Handling eszközeit és a kiszolgáló tevékenységhez szükséges berendezéseit a SEAH-tól bérli egy 2015. február 28-án lejáró bérleti szerződés keretében.

| (52) | Emellett a vagyonkezelési meghatalmazás arról is rendelkezik, hogy a vagyonkezelő köteles biztosítani, hogy:






  — | a vagyonkezelési meghatalmazás alapján a SEA-nak biztosított jogosultságok kivételével az Airport Handling üzemi vezetése váljon el a SEA vezetésétől úgy, hogy azt az Igazgatótanács ellenőrizze és felügyelje, mely utóbbi tagjait autonóm módon a vagyonkezelő nevezze ki, |
| --- | --- | --- |

(52)

Emellett a vagyonkezelési meghatalmazás arról is rendelkezik, hogy a vagyonkezelő köteles biztosítani, hogy:

—

a vagyonkezelési meghatalmazás alapján a SEA-nak biztosított jogosultságok kivételével az Airport Handling üzemi vezetése váljon el a SEA vezetésétől úgy, hogy azt az Igazgatótanács ellenőrizze és felügyelje, mely utóbbi tagjait autonóm módon a vagyonkezelő nevezze ki,

| — | a vagyonkezelő szervezet létrehozása előtt vagy után a SEA és az Airport Handling ne hozzon létre olyan jogi érvényű okiratokat, melyek eredménye a SEA eszközeinek, ingó vagy ingatlan vagyontárgyainak, szerződéseinek, szellemi tulajdonjogainak vagy gazdasági hatással bíró, egyoldalú kötelezettségvállalásainak (pl. dologi vagy személyes garanciák) átruházása, eltekintve azoktól, amelyeket a vagyonkezelési meghatalmazás egyébként biztosít, vagy a SEA a milánói repülőterek koncessziótulajdonosi minőségében kér, valamint |
| --- | --- |

—

a vagyonkezelő szervezet létrehozása előtt vagy után a SEA és az Airport Handling ne hozzon létre olyan jogi érvényű okiratokat, melyek eredménye a SEA eszközeinek, ingó vagy ingatlan vagyontárgyainak, szerződéseinek, szellemi tulajdonjogainak vagy gazdasági hatással bíró, egyoldalú kötelezettségvállalásainak (pl. dologi vagy személyes garanciák) átruházása, eltekintve azoktól, amelyeket a vagyonkezelési meghatalmazás egyébként biztosít, vagy a SEA a milánói repülőterek koncessziótulajdonosi minőségében kér, valamint

| — | az Airport Handling vezessen be arra alkalmas eljárásokat és ellenőrző eszközöket, hogy megakadályozza saját előnyszerzését a SEA olyan védett üzleti információinak köszönhetően, melyek révén az Airport Handling jogtalan előnyhöz jutna a légitársaságokkal való szerződések megkötése vagy megtartása terén; ide tartoznak, például, a SEAH által a múltban megkötött szerződésekkel kapcsolatos információk vagy a légitársaságok által a SEA, mint repülőtér-üzemeltető felé közölt elvárások. |
| --- | --- |

—

az Airport Handling vezessen be arra alkalmas eljárásokat és ellenőrző eszközöket, hogy megakadályozza saját előnyszerzését a SEA olyan védett üzleti információinak köszönhetően, melyek révén az Airport Handling jogtalan előnyhöz jutna a légitársaságokkal való szerződések megkötése vagy megtartása terén; ide tartoznak, például, a SEAH által a múltban megkötött szerződésekkel kapcsolatos információk vagy a légitársaságok által a SEA, mint repülőtér-üzemeltető felé közölt elvárások.

| (53) | A vagyonkezelési meghatalmazás szerint azonban a vagyonkezelőnek nem feladata az olyan körülmények ellenőrzése vagy értékelése, mint:






  — | a SEA képviselői részt vettek-e az Airport Handling által átvenni kívánt munkavállalókkal folytatott tárgyalásokon, |
| --- | --- | --- |

(53)

A vagyonkezelési meghatalmazás szerint azonban a vagyonkezelőnek nem feladata az olyan körülmények ellenőrzése vagy értékelése, mint:

—

a SEA képviselői részt vettek-e az Airport Handling által átvenni kívánt munkavállalókkal folytatott tárgyalásokon,

| — | az Airport Handling számára előnyt jelentenek-e a SEA kiszervezett munkavállalói, ideértve annak cégvezetőjét, mely állapot fenntartása a vagyonkezelő szervezet működési idejére szól, |
| --- | --- |

—

az Airport Handling számára előnyt jelentenek-e a SEA kiszervezett munkavállalói, ideértve annak cégvezetőjét, mely állapot fenntartása a vagyonkezelő szervezet működési idejére szól,

| — | egyes központosított szolgáltatásokat a SEA továbbra is nyújt-e, |
| --- | --- |

—

egyes központosított szolgáltatásokat a SEA továbbra is nyújt-e,

| — | a SEA ellenőrzi-e a minőségi szolgáltatási szinteket annak érdekében, hogy megfeleljen a milánói repülőtereken lévő infrastruktúra tekintetében repülőtér-üzemeltetői kötelezettségeinek, |
| --- | --- |

—

a SEA ellenőrzi-e a minőségi szolgáltatási szinteket annak érdekében, hogy megfeleljen a milánói repülőtereken lévő infrastruktúra tekintetében repülőtér-üzemeltetői kötelezettségeinek,

| — | az Airport Handling jövőbeli finanszírozásával összefüggő döntéseket teljes mértékben a SEA hozza-e meg, tekintet nélkül az Airport Handling Igazgatótanácsához tartozó, az üzleti terv megvalósítását érintő döntéshozatali jogokra. |
| --- | --- |

—

az Airport Handling jövőbeli finanszírozásával összefüggő döntéseket teljes mértékben a SEA hozza-e meg, tekintet nélkül az Airport Handling Igazgatótanácsához tartozó, az üzleti terv megvalósítását érintő döntéshozatali jogokra.

| (54) | Az Airport Handlingbe külső befektető esetleges belépését illetően a vagyonkezelési meghatalmazás úgy rendelkezik, hogy az Airport Handling tőkéjének „alkalmas tulajdonosok” (nevezetesen természetes vagy jogi személyek, illetve olyan gazdálkodó szervezetek, melyek – amennyiben olaszországi illetőségűek – nem minősülnek állami tulajdonú, az olasz állam által ellenőrzött gazdálkodó szervezeteknek vagy társaságoknak, a felsorolt társaságok kivételével) számára történő megnyitása folyamatában a kezdeti szakaszt az SEA irányítja úgy, hogy az 2015. február 28-ig lezáruljon. |
| --- | --- |

(54)

Az Airport Handlingbe külső befektető esetleges belépését illetően a vagyonkezelési meghatalmazás úgy rendelkezik, hogy az Airport Handling tőkéjének „alkalmas tulajdonosok” (nevezetesen természetes vagy jogi személyek, illetve olyan gazdálkodó szervezetek, melyek – amennyiben olaszországi illetőségűek – nem minősülnek állami tulajdonú, az olasz állam által ellenőrzött gazdálkodó szervezeteknek vagy társaságoknak, a felsorolt társaságok kivételével) számára történő megnyitása folyamatában a kezdeti szakaszt az SEA irányítja úgy, hogy az 2015. február 28-ig lezáruljon.

| (55) | A vagyonkezelési meghatalmazás előírja, hogy amennyiben a vagyonkezelő 2015. március 1-ig [...] (*1) %-ot meghaladó mértékben az Airport Handling tulajdonosa marad, a vagyonkezelő köteles elkezdeni a befektetők keresését, akiknek meg kell felelniük a SEA által a vagyonkezelő felé korábban, olyan okirat keretében közölt feltételeknek, amelyet be kell jelenteni a vagyonkezelő megbízottjaként eljáró ügyvédnek, illetve amit a SEA arra alkalmas időben felülvizsgál. Egyéb esetekben a vagyonkezelő a SEA beleegyezése nélkül nem idegenítheti el az Airport Handling tulajdonosi részesedést. |
| --- | --- |

(55)

A vagyonkezelési meghatalmazás előírja, hogy amennyiben a vagyonkezelő 2015. március 1-ig [...] (*1) %-ot meghaladó mértékben az Airport Handling tulajdonosa marad, a vagyonkezelő köteles elkezdeni a befektetők keresését, akiknek meg kell felelniük a SEA által a vagyonkezelő felé korábban, olyan okirat keretében közölt feltételeknek, amelyet be kell jelenteni a vagyonkezelő megbízottjaként eljáró ügyvédnek, illetve amit a SEA arra alkalmas időben felülvizsgál. Egyéb esetekben a vagyonkezelő a SEA beleegyezése nélkül nem idegenítheti el az Airport Handling tulajdonosi részesedést.

*1

| (56) | A vagyonkezelési meghatalmazás előírja, hogy a SEA-nak az Airport Handlingben lévő, [...] (*1) % mértékű részesedés értékesítését követően a SEA köteles olyan magánbefektetőket keresni, akik további részesedést kívánnak szerezni az Airport Handling tőkéjében, mely során figyelembe kell venni egyes társadalmi megfontolásokat, valamint a SEA kötelezettségét, hogy folytatólagosan biztosítsa a földi kiszolgáló tevékenységek végzését a milánói repülőtereken. |
| --- | --- |

(56)

A vagyonkezelési meghatalmazás előírja, hogy a SEA-nak az Airport Handlingben lévő, [...] (*1) % mértékű részesedés értékesítését követően a SEA köteles olyan magánbefektetőket keresni, akik további részesedést kívánnak szerezni az Airport Handling tőkéjében, mely során figyelembe kell venni egyes társadalmi megfontolásokat, valamint a SEA kötelezettségét, hogy folytatólagosan biztosítsa a földi kiszolgáló tevékenységek végzését a milánói repülőtereken.

*1

| (57) | 2014. augusztus 26-án az Airport Handling Igazgatótanácsa egy kiegészítést fogadott el a vagyonkezelési meghatalmazáshoz. E kiegészítés rögzítette, hogy az olasz Polgári Törvénykönyv 6. bekezdésének 2346. cikke (10) alapján az Airport Handling 20 000, egyenként 1 000 EUR névértékű, részesedést biztosító tőkeinstrumentumot – SFP -t (strumenti finanziari partecipativi) – szándékozik kibocsátani, illetve a SEA felé felajánlani. A kiegészítést másnap írták alá. |
| --- | --- |

(57)

2014. augusztus 26-án az Airport Handling Igazgatótanácsa egy kiegészítést fogadott el a vagyonkezelési meghatalmazáshoz. E kiegészítés rögzítette, hogy az olasz Polgári Törvénykönyv 6. bekezdésének 2346. cikke (10) alapján az Airport Handling 20 000, egyenként 1 000 EUR névértékű, részesedést biztosító tőkeinstrumentumot – SFP -t (strumenti finanziari partecipativi) – szándékozik kibocsátani, illetve a SEA felé felajánlani. A kiegészítést másnap írták alá.

10

strumenti finanziari partecipativi

| (58) | 2014. augusztus 27-én az Airport Handling Közgyűlése (11) arról határozott, hogy az Airport Handlingben tőkeemelést hajt végre 1,3 millió EUR összegről 5 millió EUR-ra, amit a SEA jegyez le, illetve fizet be. |
| --- | --- |

(58)

2014. augusztus 27-én az Airport Handling Közgyűlése (11) arról határozott, hogy az Airport Handlingben tőkeemelést hajt végre 1,3 millió EUR összegről 5 millió EUR-ra, amit a SEA jegyez le, illetve fizet be.

11

| (59) | Ugyanezen a napon a SEA az Airport Handlingben lévő teljes tulajdonrészét átruházta a vagyonkezelő szervezetre, majd az Airport Handling irányítására egy vagyonkezelőt, nevezetesen a Crowe Horwath Trustee Services -t („Airport Handling”) jelölt ki. |
| --- | --- |

(59)

Ugyanezen a napon a SEA az Airport Handlingben lévő teljes tulajdonrészét átruházta a vagyonkezelő szervezetre, majd az Airport Handling irányítására egy vagyonkezelőt, nevezetesen a Crowe Horwath Trustee Services -t („Airport Handling”) jelölt ki.

| (60) | 2014. augusztus 27-én a vagyonkezelő új Igazgatótanácsot nevezett ki az Airport Handlingnél. SEA: [...] (*1) felsővezetők: [...] (*1), az ötből, [...] (*1). Olaszország szerint mindketten az Airport Handling kizárólagos érdekében, a SEA-tól, mint anyavállalattól való kirendelési szerződés alapján végzik tevékenységeiket. |
| --- | --- |

(60)

2014. augusztus 27-én a vagyonkezelő új Igazgatótanácsot nevezett ki az Airport Handlingnél. SEA: [...] (*1) felsővezetők: [...] (*1), az ötből, [...] (*1). Olaszország szerint mindketten az Airport Handling kizárólagos érdekében, a SEA-tól, mint anyavállalattól való kirendelési szerződés alapján végzik tevékenységeiket.

*1

*1

*1

| (61) | Szintén 2014. augusztus 27-én, miután a SEA részesedését a vagyonkezelő szervezetnek átruházta, az Airport Handling Közgyűlése (12) arról is határozott, hogy az Airport Handling korlátolt felelősségű társasági formáját (S.R.L) részvénytársasági formává (S.p.A) alakítja át, továbbá kibocsát 20 000 SFP-t, amelyet lejegyzésre, egyenként 1000 EUR áron a SEA-nak kínál fel. A SEA másnap lejegyezte és kifizette az SFP-ket, amivel az Airport Handling tőkéje mindösszesen 25 millió EUR-ra emelkedett (5 millió EUR részvénytőke és 20 millió EUR SFP formájában). |
| --- | --- |

(61)

Szintén 2014. augusztus 27-én, miután a SEA részesedését a vagyonkezelő szervezetnek átruházta, az Airport Handling Közgyűlése (12) arról is határozott, hogy az Airport Handling korlátolt felelősségű társasági formáját (S.R.L) részvénytársasági formává (S.p.A) alakítja át, továbbá kibocsát 20 000 SFP-t, amelyet lejegyzésre, egyenként 1000 EUR áron a SEA-nak kínál fel. A SEA másnap lejegyezte és kifizette az SFP-ket, amivel az Airport Handling tőkéje mindösszesen 25 millió EUR-ra emelkedett (5 millió EUR részvénytőke és 20 millió EUR SFP formájában).

12

S.R.L

S.p.A

2.4.   A SEAH eszközeinek értékesítésére tett kísérlet; bérleti szerződés az Airport Handlinggel

A SEAH eszközeinek értékesítésére tett kísérlet; bérleti szerződés az Airport Handlinggel

| (62) | 2014. november 12-én a felszámoló ajánlattételi felhívást tett közzé a SEAH eszközeinek megvételére; a felhívás az Európai Unió Hivatalos Lapjának Kiegészítő Kiadványában jelent meg.


  „Olaszország – Milánó: Berendezések értékesítése, melyek – kizárólag tájékoztatásként – a következőkből állnak: Teherrakodók, szállítójármű, emelőpadok, raklapemelők, mozgatható/szállítószalagok, guruló/BAE rendszerű, guruló utaslépcsők, elektromos/gázolaj-/hibridhajtású vontatójárművek, hengeres utasfolyosó idomok, generátorok, légkondicionáló egységek, kompresszorok, csomag-/áruszállító targoncák 2014/5 218-385934 – Ajánlattételi felhívás”
   (13). Az ajánlattételi felhívás céljából az eszközöket kilenc tételcsoportba sorolták. |
| --- | --- |

(62)

2014. november 12-én a felszámoló ajánlattételi felhívást tett közzé a SEAH eszközeinek megvételére; a felhívás az Európai Unió Hivatalos Lapjának Kiegészítő Kiadványában jelent meg.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

„Olaszország – Milánó: Berendezések értékesítése, melyek – kizárólag tájékoztatásként – a következőkből állnak: Teherrakodók, szállítójármű, emelőpadok, raklapemelők, mozgatható/szállítószalagok, guruló/BAE rendszerű, guruló utaslépcsők, elektromos/gázolaj-/hibridhajtású vontatójárművek, hengeres utasfolyosó idomok, generátorok, légkondicionáló egységek, kompresszorok, csomag-/áruszállító targoncák 2014/5 218-385934 – Ajánlattételi felhívás”
   (13). Az ajánlattételi felhívás céljából az eszközöket kilenc tételcsoportba sorolták.

„Olaszország – Milánó: Berendezések értékesítése, melyek – kizárólag tájékoztatásként – a következőkből állnak: Teherrakodók, szállítójármű, emelőpadok, raklapemelők, mozgatható/szállítószalagok, guruló/BAE rendszerű, guruló utaslépcsők, elektromos/gázolaj-/hibridhajtású vontatójárművek, hengeres utasfolyosó idomok, generátorok, légkondicionáló egységek, kompresszorok, csomag-/áruszállító targoncák 2014/5 218-385934

13

| (63) | A SEAH az Istituto del Marchio di Qualità S.p.A.-t („IMQ”) bízta meg, hogy átfogó értékelést készítsen a SEAH eszközeiről, és arra alapozva határozza meg a SEAH földi kiszolgáló berendezéseinek bérletéért fizetendő díjat, valamint az eszközök értékesítésére vonatkozó árat. Az IMQ két jelentést adott át: 2014. június 25-én a bérleti díjra vonatkozót; 2014. október 16-án az értékesítendő eszközök tételcsoportokba való felosztására vonatkozót. Az IMQ szerint az eszközök becsült értéke úgy értelmezendő, mint a hasonló műszaki jellemzőkkel, teljesítménnyel bíró, hasonló javítási és tárolási állapotban, hasonló használatban és korban lévő eszközök pénzben kifejezett piaci értéke. |
| --- | --- |

(63)

A SEAH az Istituto del Marchio di Qualità S.p.A.-t („IMQ”) bízta meg, hogy átfogó értékelést készítsen a SEAH eszközeiről, és arra alapozva határozza meg a SEAH földi kiszolgáló berendezéseinek bérletéért fizetendő díjat, valamint az eszközök értékesítésére vonatkozó árat. Az IMQ két jelentést adott át: 2014. június 25-én a bérleti díjra vonatkozót; 2014. október 16-án az értékesítendő eszközök tételcsoportokba való felosztására vonatkozót. Az IMQ szerint az eszközök becsült értéke úgy értelmezendő, mint a hasonló műszaki jellemzőkkel, teljesítménnyel bíró, hasonló javítási és tárolási állapotban, hasonló használatban és korban lévő eszközök pénzben kifejezett piaci értéke.

Istituto del Marchio di Qualità S.p.A.-t

| (64) | Az értékesítendő kilenc tételcsoport tekintetében az ajánlatok benyújtásának határidejét 2015. január 26-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(64)

Az értékesítendő kilenc tételcsoport tekintetében az ajánlatok benyújtásának határidejét 2015. január 26-ban állapították meg.

| (65) | Az IMQ javaslata szerint a SEAH földi kiszolgáló berendezéseinek a bérleti díját félévente [...] (*1) EUR-ban (évente [...] (*1) EUR-ban) határozták meg. |
| --- | --- |

(65)

Az IMQ javaslata szerint a SEAH földi kiszolgáló berendezéseinek a bérleti díját félévente [...] (*1) EUR-ban (évente [...] (*1) EUR-ban) határozták meg.

*1

*1

| (66) | 2014. szeptember 1-jén a SEAH és az Airport Handling egymással bérleti szerződést kötött, melynek értelmében az Airport Handling [...] (*1) EUR bérleti díj, azaz az IMQ által javasolt összeg ellenében bérbe veszi a SEAH földi kiszolgáló berendezéseit. A bérleti szerződés lejárata 2015. augusztus 31. volt. |
| --- | --- |

(66)

2014. szeptember 1-jén a SEAH és az Airport Handling egymással bérleti szerződést kötött, melynek értelmében az Airport Handling [...] (*1) EUR bérleti díj, azaz az IMQ által javasolt összeg ellenében bérbe veszi a SEAH földi kiszolgáló berendezéseit. A bérleti szerződés lejárata 2015. augusztus 31. volt.

*1

| (67) | Az IMQ által elvégzett értékelési eljárás helyességének a megerősítése érdekében 2014. szeptember 1-én az Airport Handling és a SEAH egy másik független szakértővel, az Ernst & Young Financial-Business Advisors SpA-val („E&Y”) kötött szerződést, hogy az ismételten értékelje a bérleti díj szintjét. E körben a SEAH és az Airport Handling szerződésben vállalták, hogy amennyiben a második értékelés arra a következtetésre jut, hogy a piaci érték az IMQ által meghatározott szinttől legalább [...] (*1) %-kal eltér, a szerződéses díjat annak megfelelően, visszamenőleges hatállyal módosítják. |
| --- | --- |

(67)

Az IMQ által elvégzett értékelési eljárás helyességének a megerősítése érdekében 2014. szeptember 1-én az Airport Handling és a SEAH egy másik független szakértővel, az Ernst & Young Financial-Business Advisors SpA-val („E&Y”) kötött szerződést, hogy az ismételten értékelje a bérleti díj szintjét. E körben a SEAH és az Airport Handling szerződésben vállalták, hogy amennyiben a második értékelés arra a következtetésre jut, hogy a piaci érték az IMQ által meghatározott szinttől legalább [...] (*1) %-kal eltér, a szerződéses díjat annak megfelelően, visszamenőleges hatállyal módosítják.

Ernst & Young

*1

| (68) | 2014. október 15-én az E&Y átadta jelentését, amelyben a SEAH eszközeinek bérletére vonatkozó piaci díjat évi [...] (*1) euróban állapította meg. 2014. október 25-én az Airport Handling és a SEAH megállapodott, hogy az E&Y által elvégzett elemzés körét kiszélesíti, és ez utóbbit azzal a feladattal bízza meg, hogy mérje fel az eszközök tényleges üzemi és fizikai állapotát (az E&Y eredetileg értékelését az eszközöknek a mintavétel alapján történő fizikai ellenőrzésére alapozta). Az elemzés feltárta, hogy – figyelembe véve a bérlet rövid időtartamát és sok berendezéselem esetében az azok elavult állapotából következő, szükséges javítások magas költségét – számos gép és berendezés használatra alkalmatlan. A vagyonkezelő szervezet szerint abban az időpontban, amikor a vagyonkezelő szervezet benyújtotta észrevételeit a 2014-es eljárást megindító határozattal összefüggésben a SEAH és az Airport Handling éppen megoldást keresett a peres eljárás elkerülésére. Végső soron a bérleti díjat visszamenőleges hatállyal évi [...] (*1) euróra módosították. |
| --- | --- |

(68)

2014. október 15-én az E&Y átadta jelentését, amelyben a SEAH eszközeinek bérletére vonatkozó piaci díjat évi [...] (*1) euróban állapította meg. 2014. október 25-én az Airport Handling és a SEAH megállapodott, hogy az E&Y által elvégzett elemzés körét kiszélesíti, és ez utóbbit azzal a feladattal bízza meg, hogy mérje fel az eszközök tényleges üzemi és fizikai állapotát (az E&Y eredetileg értékelését az eszközöknek a mintavétel alapján történő fizikai ellenőrzésére alapozta). Az elemzés feltárta, hogy – figyelembe véve a bérlet rövid időtartamát és sok berendezéselem esetében az azok elavult állapotából következő, szükséges javítások magas költségét – számos gép és berendezés használatra alkalmatlan. A vagyonkezelő szervezet szerint abban az időpontban, amikor a vagyonkezelő szervezet benyújtotta észrevételeit a 2014-es eljárást megindító határozattal összefüggésben a SEAH és az Airport Handling éppen megoldást keresett a peres eljárás elkerülésére. Végső soron a bérleti díjat visszamenőleges hatállyal évi [...] (*1) euróra módosították.

*1

*1

| (69) | 2014. november 26-án az Airport Handling Igazgatótanácsa úgy döntött, hogy közbeszerzési eljárást hirdet új berendezéseknek a piacon történő beszerzésére. 2015. február 11-én, a közbeszerzési eljárás eredményeként az Airport Handling a berendezések mintegy [...] (*1) %-át kicserélte a piacon vásárolt eszközre, ami körülbelül [...] (*1) EUR költséggel járt. Az olasz hatóságok szerint az Airport Handling a beszerzést kizárólag saját forrásból finanszírozta. |
| --- | --- |

(69)

2014. november 26-án az Airport Handling Igazgatótanácsa úgy döntött, hogy közbeszerzési eljárást hirdet új berendezéseknek a piacon történő beszerzésére. 2015. február 11-én, a közbeszerzési eljárás eredményeként az Airport Handling a berendezések mintegy [...] (*1) %-át kicserélte a piacon vásárolt eszközre, ami körülbelül [...] (*1) EUR költséggel járt. Az olasz hatóságok szerint az Airport Handling a beszerzést kizárólag saját forrásból finanszírozta.

*1

*1

| (70) | 2015. február 9-én a SEAH eszközeinek értékesítésére meghirdetett közbeszerzési eljárást eredménytelennek nyilvánították, mivel egyetlen ajánlattevő sem mutatott érdeklődést egyik tételcsoport iránt sem. |
| --- | --- |

(70)

2015. február 9-én a SEAH eszközeinek értékesítésére meghirdetett közbeszerzési eljárást eredménytelennek nyilvánították, mivel egyetlen ajánlattevő sem mutatott érdeklődést egyik tételcsoport iránt sem.

| (71) | 2015. február 26-án a SEAH első felszólítást kapott az Airport Handlingtől, mely szerint ez utóbbi érdeklődését fejezte ki a kilenc ajánlatétekre kínált tételcsoportból hat iránt. 2015. június 3-án az Airport Handling e téren érdeklődését megerősítette. 2015. szeptember 18-án a(z) [...] (*1) az Airport Handling számára a kezdeti közbeszerzési eljárásban jelzett áron, azaz [...] (*1) EUR ellenében értékesítésre került. |
| --- | --- |

(71)

2015. február 26-án a SEAH első felszólítást kapott az Airport Handlingtől, mely szerint ez utóbbi érdeklődését fejezte ki a kilenc ajánlatétekre kínált tételcsoportból hat iránt. 2015. június 3-án az Airport Handling e téren érdeklődését megerősítette. 2015. szeptember 18-án a(z) [...] (*1) az Airport Handling számára a kezdeti közbeszerzési eljárásban jelzett áron, azaz [...] (*1) EUR ellenében értékesítésre került.

*1

*1

2.5.   Az Airport Handling kisebbségi tulajdonrészének értékesítése

Az Airport Handling kisebbségi tulajdonrészének értékesítése

| (72) | A vagyonkezelési meghatalmazásban rögzítettek szerint a vagyonkezelő kezdeményezte az Airport Handling tőkéjében egy kisebbségi részesedés értékesítését. |
| --- | --- |

(72)

A vagyonkezelési meghatalmazásban rögzítettek szerint a vagyonkezelő kezdeményezte az Airport Handling tőkéjében egy kisebbségi részesedés értékesítését.

| (73) | E célból 2015. január 27-én a vagyonkezelő a BNP Paribas olaszországi üzletágának pénzügyi tanácsadóját bízta meg az Airport Handling részvénytőkéje „legalább 30 %-ának” értékesítésével külső befektetők felé. Az olasz hatóságok rámutattak, hogy a BNP Paribas pénzügyi tanácsadói minőségében az értékesítés folyamatát teljesen függetlenül szervezte meg. A BNP Paribas az értékesítést az alábbi szakaszokra ütemezte: 1. Előzetes vizsgálat; 2. Az ügylet lebonyolítása; 3. Az ügylet zárása. |
| --- | --- |

(73)

E célból 2015. január 27-én a vagyonkezelő a BNP Paribas olaszországi üzletágának pénzügyi tanácsadóját bízta meg az Airport Handling részvénytőkéje „legalább 30 %-ának” értékesítésével külső befektetők felé. Az olasz hatóságok rámutattak, hogy a BNP Paribas pénzügyi tanácsadói minőségében az értékesítés folyamatát teljesen függetlenül szervezte meg. A BNP Paribas az értékesítést az alábbi szakaszokra ütemezte: 1. Előzetes vizsgálat; 2. Az ügylet lebonyolítása; 3. Az ügylet zárása.

BNP Paribas

| (74) | Öt érdeklődő befektető nem kötelező érvényű ajánlatot nyújtott be az Airport Handling [...] (*1)–[...] (*1) %-os mértékű részesedésének a megvásárlása: [...] (*1),[...] (*1),[...] (*1),[...] (*1) és [...] (*1). |
| --- | --- |

(74)

Öt érdeklődő befektető nem kötelező érvényű ajánlatot nyújtott be az Airport Handling [...] (*1)–[...] (*1) %-os mértékű részesedésének a megvásárlása: [...] (*1),[...] (*1),[...] (*1),[...] (*1) és [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (75) | Az Olaszország által átadott adásvételi szerződéstervezet szerint annak érdekében, hogy a befektető ellenőrzést gyakorolhasson az Airport Handling működése felett a vagyonkezelő a felfüggesztési idő lejártáig tartó teljes időszakra (14) vállalta, hogy a befektető jogosultságot kap az Igazgatótanács többségének – vagyis öt tagból háromnak –, köztük a társaság vezérigazgatójának a kinevezésére, míg az Igazgatótanács elnökét a közgyűlés jelöli ki. |
| --- | --- |

(75)

Az Olaszország által átadott adásvételi szerződéstervezet szerint annak érdekében, hogy a befektető ellenőrzést gyakorolhasson az Airport Handling működése felett a vagyonkezelő a felfüggesztési idő lejártáig tartó teljes időszakra (14) vállalta, hogy a befektető jogosultságot kap az Igazgatótanács többségének – vagyis öt tagból háromnak –, köztük a társaság vezérigazgatójának a kinevezésére, míg az Igazgatótanács elnökét a közgyűlés jelöli ki.

14

| (76) | 2015. szeptember 21-én a vagyonkezelő az Airport Handling részvényei [...] (*1) %-ának értékesítése tekintetében kötelező érvényű befektetési keretszerződést írt alá a D’Natával. E szerződés alapján az alábbi rendelkezések érvényesek: |
| --- | --- |

(76)

2015. szeptember 21-én a vagyonkezelő az Airport Handling részvényei [...] (*1) %-ának értékesítése tekintetében kötelező érvényű befektetési keretszerződést írt alá a D’Natával. E szerződés alapján az alábbi rendelkezések érvényesek:

*1

| (77) | Induló beruházás: Miután az esetleges összefonódásokat ellenőrző hatóságok a felvásárlást engedélyezik, a D’Nata az Airport Handling részvényeinek [...] (*1) %-át szerzi meg azzal a joggal együtt, hogy az Igazgatótanács többségét és a vezérigazgatót ő nevezi ki. A megállapodás célja az volt, hogy a D’Nata – jóllehet kisebbségi tulajdonos – az ellenőrzést ténylegesen gyakorló tulajdonosként járhasson el. |
| --- | --- |

(77)

Induló beruházás: Miután az esetleges összefonódásokat ellenőrző hatóságok a felvásárlást engedélyezik, a D’Nata az Airport Handling részvényeinek [...] (*1) %-át szerzi meg azzal a joggal együtt, hogy az Igazgatótanács többségét és a vezérigazgatót ő nevezi ki. A megállapodás célja az volt, hogy a D’Nata – jóllehet kisebbségi tulajdonos – az ellenőrzést ténylegesen gyakorló tulajdonosként járhasson el.

*1

| (78) | További befektetés: Egy vételi opciós megállapodás alapján a D’Nata jogosult további [...] (*1) % mértékű részesedés megszerzésére az Airport Handlingben. Egy egyedi, „állami támogatásból finanszírozott eladási opció” ugyanakkor előírja, hogy a D’Nata jogosulttá válik [...] (*1) %-os részesedésének a viszonteladására a kezdeti felvásárlási ár megfelelően módosított összegének ellenében, amennyiben a Bizottság kedvezőtlen döntést hoz, vagy ha a kezdeti beruházás teljesítését követően 18 hónappal az állami támogatást érintő eljárás még mindig folyamatban van. |
| --- | --- |

(78)

További befektetés: Egy vételi opciós megállapodás alapján a D’Nata jogosult további [...] (*1) % mértékű részesedés megszerzésére az Airport Handlingben. Egy egyedi, „állami támogatásból finanszírozott eladási opció” ugyanakkor előírja, hogy a D’Nata jogosulttá válik [...] (*1) %-os részesedésének a viszonteladására a kezdeti felvásárlási ár megfelelően módosított összegének ellenében, amennyiben a Bizottság kedvezőtlen döntést hoz, vagy ha a kezdeti beruházás teljesítését követően 18 hónappal az állami támogatást érintő eljárás még mindig folyamatban van.

*1

*1

| (79) | 2016. február 8-án az olasz versenyfelügyeleti hatóság, az Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato engedélyezte az Airport Handling D’Nata általi kizárólagos ellenőrzésének a megszerzését az olaszországi összefonódás-ellenőrzési jogszabályok alapján. A vagyonkezelő arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az engedély megadását követően a D’Natával 2016. március 8-án lép tovább a befektetés zárására. |
| --- | --- |

(79)

2016. február 8-án az olasz versenyfelügyeleti hatóság, az Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato engedélyezte az Airport Handling D’Nata általi kizárólagos ellenőrzésének a megszerzését az olaszországi összefonódás-ellenőrzési jogszabályok alapján. A vagyonkezelő arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az engedély megadását követően a D’Natával 2016. március 8-án lép tovább a befektetés zárására.

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

2.6.   A 2014–2017-es üzleti terv

A 2014–2017-es üzleti terv

2.6.1.   A 2013. november 14-i üzleti terv

A 2013. november 14-i üzleti terv

| (80) | Az előzetes vizsgálati szakaszban Olaszország benyújtotta az Airport Handling 2014–2017-es időszakra vonatkozó, 2013. november 14-én kelt üzleti tervét („a 2013. novemberi üzleti terv”), hogy bizonyítsa, a SEA-nak az Airport Handling tőkéjébe történő befektetése megfelelt a piacgazdasági befektető elvnek. Az említett terv fő elemei az alábbiak szerint foglalhatók össze: |
| --- | --- |

(80)

Az előzetes vizsgálati szakaszban Olaszország benyújtotta az Airport Handling 2014–2017-es időszakra vonatkozó, 2013. november 14-én kelt üzleti tervét („a 2013. novemberi üzleti terv”), hogy bizonyítsa, a SEA-nak az Airport Handling tőkéjébe történő befektetése megfelelt a piacgazdasági befektető elvnek. Az említett terv fő elemei az alábbiak szerint foglalhatók össze:

| (81) | Az üzleti terv homlokterében az előtéri kiszolgálás (15) és az utasszolgáltatások (16) álltak, amelyek az Airport Handling üzleti tevékenységének a fő részét képezik. A várakozások szerint a társaság összesített piaci részesedése a Malpensa és Linate repülőtereken [50–70] (*1) %, illetve [50–70] (*1) % volt 2014 második félévében, ami 2017-re [60–80] (*1) %-ra, illetve [60–80] (*1) % emelkedhet. |
| --- | --- |

(81)

Az üzleti terv homlokterében az előtéri kiszolgálás (15) és az utasszolgáltatások (16) álltak, amelyek az Airport Handling üzleti tevékenységének a fő részét képezik. A várakozások szerint a társaság összesített piaci részesedése a Malpensa és Linate repülőtereken [50–70] (*1) %, illetve [50–70] (*1) % volt 2014 második félévében, ami 2017-re [60–80] (*1) %-ra, illetve [60–80] (*1) % emelkedhet.

15

16

*1

*1

*1

*1

| (82) | A tervben kidolgozott előrejelzések emelkedő üzemi bevételekkel számolnak a várakozások szerint növekvő piaci részesedésnek köszönhetően. A teljes árbevétel a feltételezések szerint a 2014. második félévi [...] (*1) EUR-ról 2017-re [...] (*1) EUR összegre bővül azon feltételezés alapján, hogy a 2014. és 2017. közötti időszakban az utasforgalom növekedése és szinten [...] (*1)–[...] (*1) % lesz. |
| --- | --- |

(82)

A tervben kidolgozott előrejelzések emelkedő üzemi bevételekkel számolnak a várakozások szerint növekvő piaci részesedésnek köszönhetően. A teljes árbevétel a feltételezések szerint a 2014. második félévi [...] (*1) EUR-ról 2017-re [...] (*1) EUR összegre bővül azon feltételezés alapján, hogy a 2014. és 2017. közötti időszakban az utasforgalom növekedése és szinten [...] (*1)–[...] (*1) % lesz.

*1

*1

*1

*1

| (83) | A személyzet átlagos létszáma az előrejelzés szerint a 2014-es [...] (*1) FTE-ről 2017-ben [...] (*1) FTE-re nő annak okán, hogy emelkedni fog a határozott idejű szerződések száma. A munkaerőköltségek a becslések alapján a teljes üzemi költségek mintegy [...] (*1) %-át teszik ki. A SEA termelékenységét a referencia-időszakban 12 %-kal növeli három fő hatótényezőnek köszönhetően:






  — | az Airport Handling elindításából eredő jobb hatékonyság (a határozott idejű és részmunkaidős szerződések részarányának javítása; jobban meghatározott munkaprogram2; a szervezeti struktúra javítása az erőforrások hatékonyabb felhasználása érdekében, a szezonális dolgozók alkalmazásának korlátozása mellett; a meglévő munkaerő teljesítőképességének maximalizálása), |
| --- | --- | --- |

(83)

A személyzet átlagos létszáma az előrejelzés szerint a 2014-es [...] (*1) FTE-ről 2017-ben [...] (*1) FTE-re nő annak okán, hogy emelkedni fog a határozott idejű szerződések száma. A munkaerőköltségek a becslések alapján a teljes üzemi költségek mintegy [...] (*1) %-át teszik ki. A SEA termelékenységét a referencia-időszakban 12 %-kal növeli három fő hatótényezőnek köszönhetően:

*1

*1

*1

—

az Airport Handling elindításából eredő jobb hatékonyság (a határozott idejű és részmunkaidős szerződések részarányának javítása; jobban meghatározott munkaprogram2; a szervezeti struktúra javítása az erőforrások hatékonyabb felhasználása érdekében, a szezonális dolgozók alkalmazásának korlátozása mellett; a meglévő munkaerő teljesítőképességének maximalizálása),

2

| — | az emelkedő forgalomból eredő méretgazdaságosság, |
| --- | --- |

—

az emelkedő forgalomból eredő méretgazdaságosság,

| — | az üzleti folyamatok strukturális kiigazítása (jobb munkatervezés és -szervezés; műszaki megoldásokba való beruházások, ami egyes tevékenységek részleges vagy teljes automatizálását teszi lehetővé; a munkaerővel kapcsolatos ráfordítások összhangba hozása az üzleti teljesítménnyel és eredményekkel). |
| --- | --- |

—

az üzleti folyamatok strukturális kiigazítása (jobb munkatervezés és -szervezés; műszaki megoldásokba való beruházások, ami egyes tevékenységek részleges vagy teljes automatizálását teszi lehetővé; a munkaerővel kapcsolatos ráfordítások összhangba hozása az üzleti teljesítménnyel és eredményekkel).

| (84) | A kezdeti indulási költségek a várakozások szerint [...] (*1) EUR összegűek voltak az ügyfelekkel és szállítókkal kötött szerződések újratárgyalása, a munkaerővel kapcsolatos szerződések, a munkaerő-toborozás, a szervezeti/adminisztratív/működési eljárások megírása, a jogi költségek, banki díjak, a tanácsadás, valamint kisebb tételeket érintő és vegyes beszerzések kapcsán. |
| --- | --- |

(84)

A kezdeti indulási költségek a várakozások szerint [...] (*1) EUR összegűek voltak az ügyfelekkel és szállítókkal kötött szerződések újratárgyalása, a munkaerővel kapcsolatos szerződések, a munkaerő-toborozás, a szervezeti/adminisztratív/működési eljárások megírása, a jogi költségek, banki díjak, a tanácsadás, valamint kisebb tételeket érintő és vegyes beszerzések kapcsán.

*1

| (85) | A működés indulási költségeinek, azaz az ahhoz szükséges, új berendezések beszerzését érintő tőkebefektetés becsült összege [...] (*1) EUR volt, hogy az Airport Handling működőképessé váljon. Mindazonáltal a 2013. novemberi üzleti terv keretében azt feltételezték, hogy az Airport Handling [...] (*1) EUR értékben használt földi kiszolgáló berendezéseket szerez be. |
| --- | --- |

(85)

A működés indulási költségeinek, azaz az ahhoz szükséges, új berendezések beszerzését érintő tőkebefektetés becsült összege [...] (*1) EUR volt, hogy az Airport Handling működőképessé váljon. Mindazonáltal a 2013. novemberi üzleti terv keretében azt feltételezték, hogy az Airport Handling [...] (*1) EUR értékben használt földi kiszolgáló berendezéseket szerez be.

*1

*1

| (86) | A teljes becsült indulási költségek nyomán keletkező kiadások fedezésére az üzleti terv [...] (*1) EUR összegű tőkeemelést ír elő [...] évben. |
| --- | --- |

(86)

A teljes becsült indulási költségek nyomán keletkező kiadások fedezésére az üzleti terv [...] (*1) EUR összegű tőkeemelést ír elő [...] évben.

*1

2.6.2.   A 2014. augusztus 6-i üzleti terv

A 2014. augusztus 6-i üzleti terv

| (87) | A vizsgálat előrehaladtával Olaszország a 2014–2017-es időszakra egy átdolgozott, 2014. augusztus 6-án kelt üzleti tervet („a 2014. augusztusi üzleti terv”) nyújtott be amelyet az Airport Handling Igazgatótanácsa 2014. augusztus 26-án hagyott jóvá. Az Olaszország által nyújtott tájékoztatás szerint a módosítást már 2014 júliusában jóváhagyták. Ez utóbbi terv fő feltételezései az alábbiak szerint foglalhatók össze: |
| --- | --- |

(87)

A vizsgálat előrehaladtával Olaszország a 2014–2017-es időszakra egy átdolgozott, 2014. augusztus 6-án kelt üzleti tervet („a 2014. augusztusi üzleti terv”) nyújtott be amelyet az Airport Handling Igazgatótanácsa 2014. augusztus 26-án hagyott jóvá. Az Olaszország által nyújtott tájékoztatás szerint a módosítást már 2014 júliusában jóváhagyták. Ez utóbbi terv fő feltételezései az alábbiak szerint foglalhatók össze:

| (88) | Piaci részesedés: [...] (*1) tekintetében a 2014. augusztusi üzleti terv az előző tervnél enyhén kisebb bővüléssel számol, a piaci részesedést [...] (*1) évben [70–80] (*1) %-ra teszi [...] (*1) aktualizáltan előrejelzett forgalmi szintjei és a(z) [...] (*1) alapján. |
| --- | --- |

(88)

Piaci részesedés: [...] (*1) tekintetében a 2014. augusztusi üzleti terv az előző tervnél enyhén kisebb bővüléssel számol, a piaci részesedést [...] (*1) évben [70–80] (*1) %-ra teszi [...] (*1) aktualizáltan előrejelzett forgalmi szintjei és a(z) [...] (*1) alapján.

*1

*1

*1

*1

*1

| (89) | Árak: A (repülőüzemenkénti) egységárak magasabbak, mint a 2013. novemberi üzleti tervben, majd nominális értékben állandók maradnak a teljes 2014–2017-es időszakban. |
| --- | --- |

(89)

Árak: A (repülőüzemenkénti) egységárak magasabbak, mint a 2013. novemberi üzleti tervben, majd nominális értékben állandók maradnak a teljes 2014–2017-es időszakban.

| (90) | Személyi jellegű költségek: A 2014. augusztusi üzleti tervben a személyi jellegű költségek becsült értéke enyhén magasabb, mint a 2013. novemberi üzleti tervben feltételezett, így az üzemi költségek arányában [...] (*1) és [...] (*1) % között mozognak. Ez a növekedés a(z) [...] (*1) hatásának köszönhető. |
| --- | --- |

(90)

Személyi jellegű költségek: A 2014. augusztusi üzleti tervben a személyi jellegű költségek becsült értéke enyhén magasabb, mint a 2013. novemberi üzleti tervben feltételezett, így az üzemi költségek arányában [...] (*1) és [...] (*1) % között mozognak. Ez a növekedés a(z) [...] (*1) hatásának köszönhető.

*1

*1

*1

| (91) | A további, figyelembe vett költségek közé tartoztak a külső költségek, az értékcsökkenés és a céltartalékok, melyek a teljes üzemi költség körülbelül [...] (*1) %-át tették ki, valamint azon szolgáltatások szabályozott költségei (körülbelül [...] (*1) %), melyeket a SEA nyújt az Airport Handling számára a közös, megosztott repülőtéri infrastruktúra használatáért (nevezetesen: [...] (*1)). A 2014. augusztusi üzleti terv becslése szerint [...] (*1) EUR összeget kellene berendezések beszerzésére költeni, amelyből [...] (*1) % új berendezések, míg [...] (*1) % használt járművek piaci megvásárlására fordítódik. Ezek a számadatok a repülőtér által 2014 márciusában, potenciális szállítóktól kapott ajánlatokon alapulnak. |
| --- | --- |

(91)

A további, figyelembe vett költségek közé tartoztak a külső költségek, az értékcsökkenés és a céltartalékok, melyek a teljes üzemi költség körülbelül [...] (*1) %-át tették ki, valamint azon szolgáltatások szabályozott költségei (körülbelül [...] (*1) %), melyeket a SEA nyújt az Airport Handling számára a közös, megosztott repülőtéri infrastruktúra használatáért (nevezetesen: [...] (*1)). A 2014. augusztusi üzleti terv becslése szerint [...] (*1) EUR összeget kellene berendezések beszerzésére költeni, amelyből [...] (*1) % új berendezések, míg [...] (*1) % használt járművek piaci megvásárlására fordítódik. Ezek a számadatok a repülőtér által 2014 márciusában, potenciális szállítóktól kapott ajánlatokon alapulnak.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (92) | A 2013. novemberi üzleti tervhez hasonlóan a 2014. augusztusi üzleti terv a SEAH költségszerkezetéhez képest csökkenést mutat az üzemi költségekben, amit alapvetően a hatékonyság fokozásával és a személyzet csökkentésével érnek el. |
| --- | --- |

(92)

A 2013. novemberi üzleti tervhez hasonlóan a 2014. augusztusi üzleti terv a SEAH költségszerkezetéhez képest csökkenést mutat az üzemi költségekben, amit alapvetően a hatékonyság fokozásával és a személyzet csökkentésével érnek el.

2.6.3.   Az üzleti terv gazdasági értékelése

Az üzleti terv gazdasági értékelése

2.6.3.1.   A BCG-jelentés

A BCG-jelentés

| (93) | Az Airport Handling a 2014–2017-es üzleti terv előzetes független értékelésével bízta meg a Boston Consulting Groupot („BCG-jelentés”). A BCG jelentését 2014. október 14-én nyújtotta be. |
| --- | --- |

(93)

Az Airport Handling a 2014–2017-es üzleti terv előzetes független értékelésével bízta meg a Boston Consulting Groupot („BCG-jelentés”). A BCG jelentését 2014. október 14-én nyújtotta be.

Boston Consulting Groupot

| (94) | A BCG-jelentés a 2014. augusztus 26-án jóváhagyott üzleti terv, a 2013 novemberében kidolgozott üzleti terv, a BCG saját iparági tapasztalatai és know-howja, valamint a piaci folyamatokkal és a fő kiszolgáló tevékenységeket működtető szolgáltatókkal kapcsolatos, nyilvánosan elérhető adatok alapján készült. |
| --- | --- |

(94)

A BCG-jelentés a 2014. augusztus 26-án jóváhagyott üzleti terv, a 2013 novemberében kidolgozott üzleti terv, a BCG saját iparági tapasztalatai és know-howja, valamint a piaci folyamatokkal és a fő kiszolgáló tevékenységeket működtető szolgáltatókkal kapcsolatos, nyilvánosan elérhető adatok alapján készült.

| (95) | Összegzésképpen a BCG a következő, az üzleti tervet megalapozó feltételezéseket értékelte: Árbevételi kilátások (a feltételezett forgalomnövekedés jelentette potenciál, az Airport Handling által kezelt volumen feltételezett bővülése alapján); személyi jellegű költségek (az egy FTE-re eső költségek; a termelékenység terén feltételezett javulás alapján); tervezett befektetések (összesen [...] (*1) EUR). |
| --- | --- |

(95)

Összegzésképpen a BCG a következő, az üzleti tervet megalapozó feltételezéseket értékelte: Árbevételi kilátások (a feltételezett forgalomnövekedés jelentette potenciál, az Airport Handling által kezelt volumen feltételezett bővülése alapján); személyi jellegű költségek (az egy FTE-re eső költségek; a termelékenység terén feltételezett javulás alapján); tervezett befektetések (összesen [...] (*1) EUR).

*1

| (96) | A BCG az alábbiak szerint összegezte megállapításait: |
| --- | --- |

(96)

A BCG az alábbiak szerint összegezte megállapításait:

| (97) | Lényegében a SEA szintjén a forgalmi volumeneket érintő feltételezések fenntarthatónak tűnnek, illetve a főbb szervezetek – így különösen az IATA és a Eurocontrol – adatszolgáltatásaival összhangban vannak. A BCG ugyanakkor jelezte, hogy a légitársaságok tekintetében egy állandó ügyfélszerkezet fenntartásának a szándéka úgy, hogy abba a diszkont légitársaságok („LCC”) és az úgynevezett hagyományos légitársaságok egyaránt beletartoznak, nem áll összhangban a Malpensa terminálon az ügyfélszerkezet vonatkozásában a múltban tapasztalt fejleményekkel, amennyiben az elmúlt négy évben az LCC-k részaránya [...] (*1) százalékponttal emelkedett. Ráadásul egy új nemzeti jogszabály (Decreto Linate) azt eredményezheti, hogy egyes légitársaságok a Malpensáról áttérnek a Linatéra. |
| --- | --- |

(97)

Lényegében a SEA szintjén a forgalmi volumeneket érintő feltételezések fenntarthatónak tűnnek, illetve a főbb szervezetek – így különösen az IATA és a Eurocontrol – adatszolgáltatásaival összhangban vannak. A BCG ugyanakkor jelezte, hogy a légitársaságok tekintetében egy állandó ügyfélszerkezet fenntartásának a szándéka úgy, hogy abba a diszkont légitársaságok („LCC”) és az úgynevezett hagyományos légitársaságok egyaránt beletartoznak, nem áll összhangban a Malpensa terminálon az ügyfélszerkezet vonatkozásában a múltban tapasztalt fejleményekkel, amennyiben az elmúlt négy évben az LCC-k részaránya [...] (*1) százalékponttal emelkedett. Ráadásul egy új nemzeti jogszabály (Decreto Linate) azt eredményezheti, hogy egyes légitársaságok a Malpensáról áttérnek a Linatéra.

IATA

Eurocontrol

*1

Decreto Linate

| (98) | Az Airport Handling által kezelt volumenek esetleges bővülésére vonatkozó feltételezés általánosságban véve teljesíthető lehet, mert – elsősorban is – a BCG-jelentés megírásakor az új légitársaságokkal aláírt szerződések [60–70] (*1) %-os piaci részesedést biztosítottak; míg másodsorban a 2017-re célként kitűzött [70–80] (*1) % piaci részesedés fenntartható lehet az ágazat aktuális versenyhelyzeti dinamikája és a SEAH múltbeli, [70–80] (*1) %-os piaci részesedése tükrében. |
| --- | --- |

(98)

Az Airport Handling által kezelt volumenek esetleges bővülésére vonatkozó feltételezés általánosságban véve teljesíthető lehet, mert – elsősorban is – a BCG-jelentés megírásakor az új légitársaságokkal aláírt szerződések [60–70] (*1) %-os piaci részesedést biztosítottak; míg másodsorban a 2017-re célként kitűzött [70–80] (*1) % piaci részesedés fenntartható lehet az ágazat aktuális versenyhelyzeti dinamikája és a SEAH múltbeli, [70–80] (*1) %-os piaci részesedése tükrében.

*1

*1

*1

| (99) | A BCG szerint a repülőtér fenntartója számára nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatos árbevételek tekintetében a feltételezések úgy tűnnek, mint amelyekre a SEA-val folyamatban lévő tárgyalások során általánosságban véve törekednek. Mindazonáltal a BCG nem mérhette fel a terv utolsó évét (2017.) érintő, várható árbevételt, mivel a szerződés vállalt időtartama 2 év volt. |
| --- | --- |

(99)

A BCG szerint a repülőtér fenntartója számára nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatos árbevételek tekintetében a feltételezések úgy tűnnek, mint amelyekre a SEA-val folyamatban lévő tárgyalások során általánosságban véve törekednek. Mindazonáltal a BCG nem mérhette fel a terv utolsó évét (2017.) érintő, várható árbevételt, mivel a szerződés vállalt időtartama 2 év volt.

| (100) | Azok a feltételezések, melyek a 2014. és 2017. között az átlagos, egységnyi személyi jellegű költségekben jelentkező, évenkénti [...] (*1) %-os növekedésre vonatkoznak, általánosságban véve összhangban állnak a Repülőtér-Üzemeltetők Olaszországi Szövetsége és a szakszervezetek között 2014 októberében aláírt megállapodással. |
| --- | --- |

(100)

Azok a feltételezések, melyek a 2014. és 2017. között az átlagos, egységnyi személyi jellegű költségekben jelentkező, évenkénti [...] (*1) %-os növekedésre vonatkoznak, általánosságban véve összhangban állnak a Repülőtér-Üzemeltetők Olaszországi Szövetsége és a szakszervezetek között 2014 októberében aláírt megállapodással.

*1

| (101) | Az erőforrások termelékenységének [...] (*1) %-os javulása általánosságban véve fenntarthatónak tűnik, először is mivel a jelentés megírásának az idejére már sikerült [...] (*1) %-kal fokozni a termelékenységet, illetve másodsorban mert a fennmaradó [...] (*1) % észszerűnek tűnt az aktuális szervezeti szintek és a megvalósítás műszaki szakasza fényében. |
| --- | --- |

(101)

Az erőforrások termelékenységének [...] (*1) %-os javulása általánosságban véve fenntarthatónak tűnik, először is mivel a jelentés megírásának az idejére már sikerült [...] (*1) %-kal fokozni a termelékenységet, illetve másodsorban mert a fennmaradó [...] (*1) % észszerűnek tűnt az aktuális szervezeti szintek és a megvalósítás műszaki szakasza fényében.

*1

*1

*1

| (102) | A BCG azt is megállapította, hogy a befektetés [...] (*1) EUR-s költségvetése általánosságban véve összhangban áll a többségében új járművekből (95 %) álló flotta beszerzésével, amint azt a 2014. márciusi keltezéssel az Airport Handlingtől kapott ajánlatokban a részletes beszerzési összegek mutatják. |
| --- | --- |

(102)

A BCG azt is megállapította, hogy a befektetés [...] (*1) EUR-s költségvetése általánosságban véve összhangban áll a többségében új járművekből (95 %) álló flotta beszerzésével, amint azt a 2014. márciusi keltezéssel az Airport Handlingtől kapott ajánlatokban a részletes beszerzési összegek mutatják.

*1

| (103) | A BCG arra a megállapításra jutott, hogy összességében véve az üzleti tervben 2017-re előre jelzett fedezet ([...] (*1) %,[...] (*1) EUR) általánosan megfelel vagy enyhén alatta marad a magán- és állami szektorban működő, más európai vállalatokat tartalmazó szignifikáns minta átlagos nyereségességének (alapul véve a Portway, Acciona, Aviapartner, Fraport és ATA-Handling társaságokkal való összevetéseket). Egyúttal a BCG rámutatott, hogy a forgalmi szerkezet tényleges alakulása és a Linatéra vonatkozó új jogszabály (Decreto Linate) lehetséges hatásai akár a forgalom csökkenését eredményezheti a Malpensán. |
| --- | --- |

(103)

A BCG arra a megállapításra jutott, hogy összességében véve az üzleti tervben 2017-re előre jelzett fedezet ([...] (*1) %,[...] (*1) EUR) általánosan megfelel vagy enyhén alatta marad a magán- és állami szektorban működő, más európai vállalatokat tartalmazó szignifikáns minta átlagos nyereségességének (alapul véve a Portway, Acciona, Aviapartner, Fraport és ATA-Handling társaságokkal való összevetéseket). Egyúttal a BCG rámutatott, hogy a forgalmi szerkezet tényleges alakulása és a Linatéra vonatkozó új jogszabály (Decreto Linate) lehetséges hatásai akár a forgalom csökkenését eredményezheti a Malpensán.

*1

*1

Portway

Acciona

Aviapartner

Fraport

ATA-Handling

Decreto Linate

2.6.3.2.   A Brattle-jelentés

A Brattle-jelentés

| (104) | A SEA megbízta a Brattle Groupot, hogy elemezze a SEA-nak az Airport Handlingnek biztosított tőkeinjekcióját, és különösképpen azt, hogy a befektetés összhangban állt-e a piacgazdasági befektető elvével. A Brattle jelentését 2015. március 30-án adta át. |
| --- | --- |

(104)

A SEA megbízta a Brattle Groupot, hogy elemezze a SEA-nak az Airport Handlingnek biztosított tőkeinjekcióját, és különösképpen azt, hogy a befektetés összhangban állt-e a piacgazdasági befektető elvével. A Brattle jelentését 2015. március 30-án adta át.

Brattle Groupot

| (105) | A Brattle-jelentés szerint az elemzés alapját olyan információk képezték, melyek az Airport Handlingbe való befektetésről hozott döntés időpontjában a SEA előtt ismertek voltak, továbbá a SEA versenypiaci helyzetére vonatkozó, nyilvánosan elérhető adatokra támaszkodott. A Brattle-jelentés azon a véleményen van, hogy a 2013. novemberi üzleti tervben bemutatott feltételezések tekinthetők a legrelevánsabbak a piacgazdasági szereplő teszt tekintetében, mivel ezek képezik azt az alapot, amelynek tükrében a SEA megvalósította a befektetést (17). |
| --- | --- |

(105)

A Brattle-jelentés szerint az elemzés alapját olyan információk képezték, melyek az Airport Handlingbe való befektetésről hozott döntés időpontjában a SEA előtt ismertek voltak, továbbá a SEA versenypiaci helyzetére vonatkozó, nyilvánosan elérhető adatokra támaszkodott. A Brattle-jelentés azon a véleményen van, hogy a 2013. novemberi üzleti tervben bemutatott feltételezések tekinthetők a legrelevánsabbak a piacgazdasági szereplő teszt tekintetében, mivel ezek képezik azt az alapot, amelynek tükrében a SEA megvalósította a befektetést (17).

17

| (106) | A Brattle-jelentés szerint a 2014-es eljárást megindító határozatban a Bizottság által felvetett kétség, nevezetesen hogy az Airport Handling üzleti terve túlzottan optimista lett volna, eloszlatható, hiszen az üzleti terv legfőbb feltételezései a gyakorlatban megvalósultak. Különösképpen kijelenthető, hogy az Airport Handling piaci részesedése 2014-ben meghaladta a 2013. novemberi üzleti terv előrejelzéseit. |
| --- | --- |

(106)

A Brattle-jelentés szerint a 2014-es eljárást megindító határozatban a Bizottság által felvetett kétség, nevezetesen hogy az Airport Handling üzleti terve túlzottan optimista lett volna, eloszlatható, hiszen az üzleti terv legfőbb feltételezései a gyakorlatban megvalósultak. Különösképpen kijelenthető, hogy az Airport Handling piaci részesedése 2014-ben meghaladta a 2013. novemberi üzleti terv előrejelzéseit.

| (107) | A Brattle-jelentés szerint a 2014. augusztusi üzleti tervben bemutatott egységárak (az Airport Handling által az egyes repülőgépüzemek tekintetében felszámolt árak) a légitársaságokkal már aláírt szerződéseken alapulnak, továbbá átlagos összegük [...] (*1) EUR, amely magasabb a 2013. novemberi üzleti tervben feltételezett, a 2014-es [...] (*1) EUR és a 2017-es [...] (*1) EUR közötti árnál. Ez a szakértőket az alábbi következtetésekre vezette: Először is a 2014. augusztusi üzleti tervben szereplő piaci árak közelebb állnak a ténylegesen bekövetkező folyamatokhoz, mivel azok aláírt szerződéseken alapultak. Másodsorban a 2013. novemberi üzleti terv, amely alapján a SEA a befektetésre vonatkozó döntését meghozta, valójában alábecsülte az Airport Handling által felszámolható piaci árat. Harmadsorban ez azt erősíti, hogy a 2013. novemberi üzleti terv szerinti piaci árak nem pusztán indokoltak, hanem tényszerűen túlságosan alacsonyak voltak. |
| --- | --- |

(107)

A Brattle-jelentés szerint a 2014. augusztusi üzleti tervben bemutatott egységárak (az Airport Handling által az egyes repülőgépüzemek tekintetében felszámolt árak) a légitársaságokkal már aláírt szerződéseken alapulnak, továbbá átlagos összegük [...] (*1) EUR, amely magasabb a 2013. novemberi üzleti tervben feltételezett, a 2014-es [...] (*1) EUR és a 2017-es [...] (*1) EUR közötti árnál. Ez a szakértőket az alábbi következtetésekre vezette: Először is a 2014. augusztusi üzleti tervben szereplő piaci árak közelebb állnak a ténylegesen bekövetkező folyamatokhoz, mivel azok aláírt szerződéseken alapultak. Másodsorban a 2013. novemberi üzleti terv, amely alapján a SEA a befektetésre vonatkozó döntését meghozta, valójában alábecsülte az Airport Handling által felszámolható piaci árat. Harmadsorban ez azt erősíti, hogy a 2013. novemberi üzleti terv szerinti piaci árak nem pusztán indokoltak, hanem tényszerűen túlságosan alacsonyak voltak.

*1

*1

*1

| (108) | Végül a szakértők megjegyezték, hogy az Airport Handling által a légitársaságoknál kialkudott árak alacsonyabbak voltak, mint a SEAH által ténylegesen felszámolt díjak. |
| --- | --- |

(108)

Végül a szakértők megjegyezték, hogy az Airport Handling által a légitársaságoknál kialkudott árak alacsonyabbak voltak, mint a SEAH által ténylegesen felszámolt díjak.

| (109) | A szakértők egyetértenek abban, hogy az Airport Handling kezdeti piaci részesedése – a 2013. novemberi üzleti tervben várakozásként megfogalmazottak szerint – magasnak tűnhet egy, a piacra újonnan belépő társaság számára. Ugyanakkor azt is feltételezik, hogy egy piacgazdasági befektető tudhatta, hogy a SEAH „kimúlása” olyan szokatlan helyzetet fog teremteni a piacon, amelyben a SEA-hoz tartozó repülőterek kiszolgáló tevékenységeire szóló szerződései nagy számban „csíphetők meg”. A szakértők arra a következtetésre jutottak, hogy az Airport Handling ezért éppen annyira kovácsolhatott előnyt ebből a helyzetből, mint a milánói repülőterek többi szolgáltatója. Ráadásul – állítja a jelentés – az Airport Handling várakozás szerinti piaci részesedése tipikusnak mondható a nagy olaszországi repülőterek esetében, ahol a legnagyobb kiszolgáló vállalkozások szokványosan a piaci 70 %-át tudhatják maguknak. Továbbá a szakértők megállapították, hogy az Airport Handling az egyetlen kiszolgáló, amely a 24 órás, teljeskörű szolgáltatás biztosításához elegendő eszközzel és berendezéssel rendelkezik, ami pedig kulcsfontosságú előny a versenytársakkal szemben. |
| --- | --- |

(109)

A szakértők egyetértenek abban, hogy az Airport Handling kezdeti piaci részesedése – a 2013. novemberi üzleti tervben várakozásként megfogalmazottak szerint – magasnak tűnhet egy, a piacra újonnan belépő társaság számára. Ugyanakkor azt is feltételezik, hogy egy piacgazdasági befektető tudhatta, hogy a SEAH „kimúlása” olyan szokatlan helyzetet fog teremteni a piacon, amelyben a SEA-hoz tartozó repülőterek kiszolgáló tevékenységeire szóló szerződései nagy számban „csíphetők meg”. A szakértők arra a következtetésre jutottak, hogy az Airport Handling ezért éppen annyira kovácsolhatott előnyt ebből a helyzetből, mint a milánói repülőterek többi szolgáltatója. Ráadásul – állítja a jelentés – az Airport Handling várakozás szerinti piaci részesedése tipikusnak mondható a nagy olaszországi repülőterek esetében, ahol a legnagyobb kiszolgáló vállalkozások szokványosan a piaci 70 %-át tudhatják maguknak. Továbbá a szakértők megállapították, hogy az Airport Handling az egyetlen kiszolgáló, amely a 24 órás, teljeskörű szolgáltatás biztosításához elegendő eszközzel és berendezéssel rendelkezik, ami pedig kulcsfontosságú előny a versenytársakkal szemben.

| (110) | A szakértők azt is rögzítették, hogy az alacsonyabb személyi jellegű költségek jelentik a fő okot arra, hogy az Airport Handling a várakozások szerint nyereséget fog termelni szemben a veszteséges SEAH-val. A szakértők ezt a feltételezést indokoltnak ítélték, mivel az Airport Handling olyan új munkaszerződések érdekében folytatott tárgyalásokat, amelyek keretében a dolgozók évente 20 további munkanapot vállaltak a korábbi SEAH-szerződésekkel szemben. |
| --- | --- |

(110)

A szakértők azt is rögzítették, hogy az alacsonyabb személyi jellegű költségek jelentik a fő okot arra, hogy az Airport Handling a várakozások szerint nyereséget fog termelni szemben a veszteséges SEAH-val. A szakértők ezt a feltételezést indokoltnak ítélték, mivel az Airport Handling olyan új munkaszerződések érdekében folytatott tárgyalásokat, amelyek keretében a dolgozók évente 20 további munkanapot vállaltak a korábbi SEAH-szerződésekkel szemben.

| (111) | Ezen kívül, a Brattle-jelentés szerint, noha a 2013. novemberi üzleti terv alábecsülte a munkaerőköltségeket, a 2014. augusztusi üzleti tervben az FTE költségei [...] (*1) EUR/óra, [...] (*1) összegben jelentek meg. |
| --- | --- |

(111)

Ezen kívül, a Brattle-jelentés szerint, noha a 2013. novemberi üzleti terv alábecsülte a munkaerőköltségeket, a 2014. augusztusi üzleti tervben az FTE költségei [...] (*1) EUR/óra, [...] (*1) összegben jelentek meg.

*1

*1

| (112) | A szakértők álláspontja szerint az Airport Handlingbe való befektetéstől a piacgazdasági befektető olyan megtérülést (belső megtérülési ráta – IRR) várna, amely a standard pénzügyi elmélet szerint megfelel vagy meghaladja a súlyozott átlagos tőkeköltséget (WACC). Ez esetben a számítások igazolták, hogy nincs olyan forgatókönyv, amelyben a projekt várható IRR-je ne haladná meg a WACC értékét, és ezért a magánbefektető nyereséget várhatott az Airport Handlinggel kapcsolatos befektetésétől. |
| --- | --- |

(112)

A szakértők álláspontja szerint az Airport Handlingbe való befektetéstől a piacgazdasági befektető olyan megtérülést (belső megtérülési ráta – IRR) várna, amely a standard pénzügyi elmélet szerint megfelel vagy meghaladja a súlyozott átlagos tőkeköltséget (WACC). Ez esetben a számítások igazolták, hogy nincs olyan forgatókönyv, amelyben a projekt várható IRR-je ne haladná meg a WACC értékét, és ezért a magánbefektető nyereséget várhatott az Airport Handlinggel kapcsolatos befektetésétől.

| (113) | A tanácsadó azt is megjegyezte, hogy amikor a SEA 2013-ban az Airport Handling megalakításáról döntött, az F2i magántőkealap volt a társaság 44,31 %-os tulajdonosa. Az F2i két tagot küldött a SEA Igazgatótanácsába, és a Brattle-jelentés szerint egyik igazgatótanácsi tag sem szavazott a javaslat ellenében, hogy a SEA befektessen az Airport Handlingbe, ami azt bizonyítja, hogy a befektetéstől nyereséget vártak, és ezért az megfelelt a piacgazdasági befektető elvének. |
| --- | --- |

(113)

A tanácsadó azt is megjegyezte, hogy amikor a SEA 2013-ban az Airport Handling megalakításáról döntött, az F2i magántőkealap volt a társaság 44,31 %-os tulajdonosa. Az F2i két tagot küldött a SEA Igazgatótanácsába, és a Brattle-jelentés szerint egyik igazgatótanácsi tag sem szavazott a javaslat ellenében, hogy a SEA befektessen az Airport Handlingbe, ami azt bizonyítja, hogy a befektetéstől nyereséget vártak, és ezért az megfelelt a piacgazdasági befektető elvének.

| (114) | Ezen túl a Brattle-jelentés azt is állítja, hogy a piacgazdasági befektető annak valószínűségét, hogy a Bizottság gazdasági folytonosságot állapít meg a SEAH és az Airport Handling között, és ennélfogva ez utóbbitól kéri a visszafizettetési határozatban összeegyeztethetetlennek ítélt támogatás visszafizetését, viszonylag alacsonynak találhatta. Ennek oka, hogy a SEA az Airport Handling leválasztása és a gazdasági folytonosság elkerülése érdekében olyan intézkedéseket vállalt fel, mint az vagyonkezelő szervezet felállítása. A 2013. novemberi üzleti terv Brattle általi pénzügyi értékelése alapján mindaddig, amíg a gazdasági folytonosság megállapításának esélye kisebb mint [...] (*1) % (figyelemmel a SEA által javasolt, tőkeköltségre vonatkozó becslésre), vagy kisebb mint [...] (*1) % (figyelemmel a Brattle által javasolt, tőkeköltségre vonatkozó becslésre), a SEA befektetése az AH-ban összhangban állt a piacgazdasági befektető elvével. A Brattle észszerűnek tartotta azt a feltételezést, hogy az adott keretek között és különös tekintettel a Bizottságnak adott értesítésre, a piacgazdasági befektető az említett valószínűséget [...] (*1) %-nál kisebbnek tarthatta, és ezért az Airport Handlingbe tisztán gazdasági szempontok alapján fektethetett be. |
| --- | --- |

(114)

Ezen túl a Brattle-jelentés azt is állítja, hogy a piacgazdasági befektető annak valószínűségét, hogy a Bizottság gazdasági folytonosságot állapít meg a SEAH és az Airport Handling között, és ennélfogva ez utóbbitól kéri a visszafizettetési határozatban összeegyeztethetetlennek ítélt támogatás visszafizetését, viszonylag alacsonynak találhatta. Ennek oka, hogy a SEA az Airport Handling leválasztása és a gazdasági folytonosság elkerülése érdekében olyan intézkedéseket vállalt fel, mint az vagyonkezelő szervezet felállítása. A 2013. novemberi üzleti terv Brattle általi pénzügyi értékelése alapján mindaddig, amíg a gazdasági folytonosság megállapításának esélye kisebb mint [...] (*1) % (figyelemmel a SEA által javasolt, tőkeköltségre vonatkozó becslésre), vagy kisebb mint [...] (*1) % (figyelemmel a Brattle által javasolt, tőkeköltségre vonatkozó becslésre), a SEA befektetése az AH-ban összhangban állt a piacgazdasági befektető elvével. A Brattle észszerűnek tartotta azt a feltételezést, hogy az adott keretek között és különös tekintettel a Bizottságnak adott értesítésre, a piacgazdasági befektető az említett valószínűséget [...] (*1) %-nál kisebbnek tarthatta, és ezért az Airport Handlingbe tisztán gazdasági szempontok alapján fektethetett be.

*1

*1

*1

2.7.   Az Airport Handling üzleti tevékenységi körének bejelentett szűkítése

Az Airport Handling üzleti tevékenységi körének bejelentett szűkítése

| (115) | Olaszország azt javasolta, hogy az Airport Handling által jelenleg végzett tevékenységek körét tovább szűkítsék a múltban a SEAH által végzett tevékenységekhez képest. Különösen a következőkkel kapcsolatban: [...] (*1). |
| --- | --- |

(115)

Olaszország azt javasolta, hogy az Airport Handling által jelenleg végzett tevékenységek körét tovább szűkítsék a múltban a SEAH által végzett tevékenységekhez képest. Különösen a következőkkel kapcsolatban: [...] (*1).

*1

| (116) | Egy új és eltérő, 2018. december 31-én lejáró szerződés alapján a SEA jelenleg a következő szolgáltatásokat végzi: [...] (*1). |
| --- | --- |

(116)

Egy új és eltérő, 2018. december 31-én lejáró szerződés alapján a SEA jelenleg a következő szolgáltatásokat végzi: [...] (*1).

*1

| (117) | A SEA kijelentette, hogy legkésőbb 2016. december 31-ig kész megszüntetni a [...] (*1) tárgyú megállapodást, amivel azt elvonja az Airport Handlingtől, és egyúttal az Airport Handlingtől [...] (*1) [...] (*1) körben dolgozó munkavállalót leszerződtet. E változás eredményeként az Airport Handling árbevétele, mely a tevékenység első évében [...] (*1) EUR körül alakul, [...] (*1) EUR körülire csökken. |
| --- | --- |

(117)

A SEA kijelentette, hogy legkésőbb 2016. december 31-ig kész megszüntetni a [...] (*1) tárgyú megállapodást, amivel azt elvonja az Airport Handlingtől, és egyúttal az Airport Handlingtől [...] (*1) [...] (*1) körben dolgozó munkavállalót leszerződtet. E változás eredményeként az Airport Handling árbevétele, mely a tevékenység első évében [...] (*1) EUR körül alakul, [...] (*1) EUR körülire csökken.

*1

*1

*1

*1

*1

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

3.1.   A gazdasági folytonosságról és visszafizetési kötelezettségről

A gazdasági folytonosságról és visszafizetési kötelezettségről

| (118) | A 2014-es eljárást megindító határozatában a Bizottság azzal az előzetes véleménnyel élt, hogy ebben az esetben a bíróság által annak meghatározására azonosított kritériumok, hogy adott, a kezdeti támogatás kedvezményezettjétől eltérő vállalat kötelezhető-e a támogatás visszafizetésére, jórészt teljesültek. Különös tekintettel a következőkre:






  — | akkor is, ha az Airport Handling a személyzetet újrafoglalkoztatja, a SEA, a SEAH és a szakszervezetek által 2013. november 4-én aláírt megállapodás alapján úgy tűnik, hogy a SEAH korábbi munkavállalói számára biztosították a SEAH-val kötött korábbi szerződésekben foglalt jogokat, |
| --- | --- | --- |

(118)

A 2014-es eljárást megindító határozatában a Bizottság azzal az előzetes véleménnyel élt, hogy ebben az esetben a bíróság által annak meghatározására azonosított kritériumok, hogy adott, a kezdeti támogatás kedvezményezettjétől eltérő vállalat kötelezhető-e a támogatás visszafizetésére, jórészt teljesültek. Különös tekintettel a következőkre:

—

akkor is, ha az Airport Handling a személyzetet újrafoglalkoztatja, a SEA, a SEAH és a szakszervezetek által 2013. november 4-én aláírt megállapodás alapján úgy tűnik, hogy a SEAH korábbi munkavállalói számára biztosították a SEAH-val kötött korábbi szerződésekben foglalt jogokat,

| — | a Bizottság számára az adott szakaszban elérhető információk szerint a SEA és az Airport Handling még a légitársaságokkal között fő szerződések lejárta előtt közös marketingintézkedéseket hozott azzal a céllal, hogy biztosítsa a repülőtéren üzemelő légitársaságokat arról, hogy a SEAH felszámolásának a lezárását követően a SEA új leányvállalatán, az Airport Handlingen keresztül továbbviszi a földi kiszolgálási üzletágat, |
| --- | --- |

—

a Bizottság számára az adott szakaszban elérhető információk szerint a SEA és az Airport Handling még a légitársaságokkal között fő szerződések lejárta előtt közös marketingintézkedéseket hozott azzal a céllal, hogy biztosítsa a repülőtéren üzemelő légitársaságokat arról, hogy a SEAH felszámolásának a lezárását követően a SEA új leányvállalatán, az Airport Handlingen keresztül továbbviszi a földi kiszolgálási üzletágat,

| — | a földi kiszolgáló tevékenységek végzéséhez szükséges berendezéseket az Airport Handling a SEAH-tól bérelné, miközben folyamatban van az érintett eszközök (lehetséges) értékesítése harmadik felek felé, nyílt pályázat keretében. A Bizottság úgy ítélete meg, hogy Olaszország érvelése, miszerint az Airport Handling az említett eszközöket piaci áron bérelné, elfogadható, legalábbis olyan mértékben, amennyiben a szóban forgó eszközök értékét a SEA, mint anyavállalat által kijelölt szakértő határozza meg, továbbá az érintett eszközök végleges értékesítése nem biztos, |
| --- | --- |

—

a földi kiszolgáló tevékenységek végzéséhez szükséges berendezéseket az Airport Handling a SEAH-tól bérelné, miközben folyamatban van az érintett eszközök (lehetséges) értékesítése harmadik felek felé, nyílt pályázat keretében. A Bizottság úgy ítélete meg, hogy Olaszország érvelése, miszerint az Airport Handling az említett eszközöket piaci áron bérelné, elfogadható, legalábbis olyan mértékben, amennyiben a szóban forgó eszközök értékét a SEA, mint anyavállalat által kijelölt szakértő határozza meg, továbbá az érintett eszközök végleges értékesítése nem biztos,

| — | az új, földi kiszolgálást végző társaság tulajdonosa ugyanaz, mint a SEAH tulajdonosa, nevezetesen a SEA. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy Olaszország javaslata, mely szerint az új földi kiszolgálási szolgáltató tőkéjének 20 %-át nyílt eljárás keretében kínálják fel külső befektetőknek, nem elegendő ahhoz, hogy kizárható legyen a gazdasági folytonosság a SEAH vonatkozásában, mivel egyrészt az említett javaslat csak a kisebbségi részesedésre korlátozódik, másrészt pedig nem biztosítottak garanciák arra, hogy az meg is történik. Ezenfelül a részesedési struktúra megnyitására csak az Airport Handling piacra lépését követően kerülne sor, |
| --- | --- |

—

az új, földi kiszolgálást végző társaság tulajdonosa ugyanaz, mint a SEAH tulajdonosa, nevezetesen a SEA. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy Olaszország javaslata, mely szerint az új földi kiszolgálási szolgáltató tőkéjének 20 %-át nyílt eljárás keretében kínálják fel külső befektetőknek, nem elegendő ahhoz, hogy kizárható legyen a gazdasági folytonosság a SEAH vonatkozásában, mivel egyrészt az említett javaslat csak a kisebbségi részesedésre korlátozódik, másrészt pedig nem biztosítottak garanciák arra, hogy az meg is történik. Ezenfelül a részesedési struktúra megnyitására csak az Airport Handling piacra lépését követően kerülne sor,

| — | az új földi kiszolgálási szolgáltató létrehozásának időzítése (a visszafizettetési határozat elfogadását követően) és gazdasági logikája arra engedett következtetni, hogy az Olaszország által előzetesen bejelentett terv lehetővé teszi a visszafizetés kijátszását. |
| --- | --- |

—

az új földi kiszolgálási szolgáltató létrehozásának időzítése (a visszafizettetési határozat elfogadását követően) és gazdasági logikája arra engedett következtetni, hogy az Olaszország által előzetesen bejelentett terv lehetővé teszi a visszafizetés kijátszását.

| (119) | A Bizottság ezért előzetesen arra a következtetésre jutott, hogy az új társaság alapításának célja és hatása a támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség kijátszásának tűnik, és az Airport Handling valójában a SEAH utódja. Ennélfogva a Bizottság azon előzetes állásponton volt, hogy az Airport Handling kötelezhető a múltban a SEAH számára nyújtott és a 2012-es visszafizettetési határozatban összeegyeztethetlennek ítélt támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság ezért előzetesen arra a következtetésre jutott, hogy az új társaság alapításának célja és hatása a támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség kijátszásának tűnik, és az Airport Handling valójában a SEAH utódja. Ennélfogva a Bizottság azon előzetes állásponton volt, hogy az Airport Handling kötelezhető a múltban a SEAH számára nyújtott és a 2012-es visszafizettetési határozatban összeegyeztethetlennek ítélt támogatás visszafizetésére.

3.2.   A tőkeinjekcióról

A tőkeinjekcióról

| (120) | A Bizottság arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy a SEA-nak az Airport Handling megalakítására és számára tőkeinjekció biztosítására vonatkozó döntése az államnak tulajdonítható: Először is a Bizottság megjegyezte, hogy Milánó önkormányzata a SEA-ban 54,81 %-os többségi tulajdonnal rendelkezett, és ezért az állam úgy tekinthető, mint amely befolyással bírt a SEA döntéshozatali folyamataira, illetve részt vett a társaság által hozott döntésekben. Másodsorban a Bizottság utalt egyes, az olasz hatóságok képviselői által a kérdéssel összefüggésben tett kijelentéseire, amelyek, úgy tűnik, azt jelzik, hogy az Airport Handling létrehozását az olasz hatóságok vezényelték le, elsősorban a milánói repülőtereken a munkahelyek megóvása érdekében. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy a SEA-nak az Airport Handling megalakítására és számára tőkeinjekció biztosítására vonatkozó döntése az államnak tulajdonítható: Először is a Bizottság megjegyezte, hogy Milánó önkormányzata a SEA-ban 54,81 %-os többségi tulajdonnal rendelkezett, és ezért az állam úgy tekinthető, mint amely befolyással bírt a SEA döntéshozatali folyamataira, illetve részt vett a társaság által hozott döntésekben. Másodsorban a Bizottság utalt egyes, az olasz hatóságok képviselői által a kérdéssel összefüggésben tett kijelentéseire, amelyek, úgy tűnik, azt jelzik, hogy az Airport Handling létrehozását az olasz hatóságok vezényelték le, elsősorban a milánói repülőtereken a munkahelyek megóvása érdekében.

| (121) | Továbbá mivel a SEA -t láthatóan az olasz hatóságok ellenőrzik, a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a SEA által finanszírozott tőkeinjekcióban állami források is szerepet kaptak. |
| --- | --- |

(121)

Továbbá mivel a SEA -t láthatóan az olasz hatóságok ellenőrzik, a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a SEA által finanszírozott tőkeinjekcióban állami források is szerepet kaptak.

| (122) | A Bizottság továbbá előzetes álláspontjában azt is megfogalmazta, hogy a SEA nem piacgazdasági befektetőként járt el, amikor tőkeinjekciót biztosított az Airport Handlingnek. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság továbbá előzetes álláspontjában azt is megfogalmazta, hogy a SEA nem piacgazdasági befektetőként járt el, amikor tőkeinjekciót biztosított az Airport Handlingnek.

| (123) | Először is a Bizottság kétségét fejezte ki azt illetően, hogy egy magánbefektető tőkét nyújtott volna az Airport Handlingnek abban az időpontban, amikor azt a SEA tette, mivel a Bizottság szervezeti egységei ekkora már tájékoztatták az olasz hatóságokat arról, hogy az új földi kiszolgáló vállalat tervezett megalakítása valószínűsíthetően gazdasági folytonosságot eredményez, és ezért az új társaság felelőssége lesz a 2012-es visszafizettetési határozatban összeegyeztethetetlennek ítélt támogatás megtérítése. A 2013. novemberi üzleti terv viszont nem vette figyelembe a visszafizetési kötelezettségnek a SEAH-ról az Airport Handlingre való átszállásának a kockázatát. |
| --- | --- |

(123)

Először is a Bizottság kétségét fejezte ki azt illetően, hogy egy magánbefektető tőkét nyújtott volna az Airport Handlingnek abban az időpontban, amikor azt a SEA tette, mivel a Bizottság szervezeti egységei ekkora már tájékoztatták az olasz hatóságokat arról, hogy az új földi kiszolgáló vállalat tervezett megalakítása valószínűsíthetően gazdasági folytonosságot eredményez, és ezért az új társaság felelőssége lesz a 2012-es visszafizettetési határozatban összeegyeztethetetlennek ítélt támogatás megtérítése. A 2013. novemberi üzleti terv viszont nem vette figyelembe a visszafizetési kötelezettségnek a SEAH-ról az Airport Handlingre való átszállásának a kockázatát.

| (124) | Másodsorban a Bizottság kétségét fejezte ki a tekintetben, hogy kellőképpen szilárd feltételezéseken alapul az az üzleti terv, amelyre a SEA az Airport Handlingre irányuló befektetési döntését alapozta. |
| --- | --- |

(124)

Másodsorban a Bizottság kétségét fejezte ki a tekintetben, hogy kellőképpen szilárd feltételezéseken alapul az az üzleti terv, amelyre a SEA az Airport Handlingre irányuló befektetési döntését alapozta.

| (125) | A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a 25 millió EUR összegű befektetése az Airport Handlingbe látszólag nem olyan gazdasági értékeléseken alapul, mint amelyeket – a vonatkozó körülmények között, hasonló helyzetben – egy racionális magánbefektető elvégezne egy ilyen befektetés előtt annak jövőbeli nyereségességének a meghatározása érdekében. Erre támaszkodva a Bizottság arra az előzetes álláspontra jutott, hogy a 25 millió EUR összegű tőkeinjekció az Airport Handling javára biztosított állami támogatásnak felel meg. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a 25 millió EUR összegű befektetése az Airport Handlingbe látszólag nem olyan gazdasági értékeléseken alapul, mint amelyeket – a vonatkozó körülmények között, hasonló helyzetben – egy racionális magánbefektető elvégezne egy ilyen befektetés előtt annak jövőbeli nyereségességének a meghatározása érdekében. Erre támaszkodva a Bizottság arra az előzetes álláspontra jutott, hogy a 25 millió EUR összegű tőkeinjekció az Airport Handling javára biztosított állami támogatásnak felel meg.

4.   OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

4.1.   A gazdasági folytonosságról

A gazdasági folytonosságról

| (126) | Olaszország emlékeztetett, hogy a bevett ítélkezési gyakorlat szerint a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetésének a célja a versenyhelyzetben a szabálytalan támogatás nyomán keletkező versenyelőny által okozott torzulás megszüntetése. Következésképpen a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást azon vállalkozásokkal kell visszafizettetni, amelyeknek abból tényleges előnyük származott. A visszafizetési kötelezettség csak akkor terjeszthető ki a támogatás eredeti kedvezményezettjétől eltérő vállalatokra, ha az alábbi feltételek együttesen teljesülnek:






  — | a vállalatról megállapítják, hogy a támogatásban részesülő vállalkozás tevékenységét folytatja, valamint |
| --- | --- | --- |

(126)

Olaszország emlékeztetett, hogy a bevett ítélkezési gyakorlat szerint a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetésének a célja a versenyhelyzetben a szabálytalan támogatás nyomán keletkező versenyelőny által okozott torzulás megszüntetése. Következésképpen a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást azon vállalkozásokkal kell visszafizettetni, amelyeknek abból tényleges előnyük származott. A visszafizetési kötelezettség csak akkor terjeszthető ki a támogatás eredeti kedvezményezettjétől eltérő vállalatokra, ha az alábbi feltételek együttesen teljesülnek:

—

a vállalatról megállapítják, hogy a támogatásban részesülő vállalkozás tevékenységét folytatja, valamint

| — | a vállalat megtartja a támogatás juttatásával kapcsolatos, tényleges versenyelőnyt. |
| --- | --- |

—

a vállalat megtartja a támogatás juttatásával kapcsolatos, tényleges versenyelőnyt.

| (127) | Olaszország álláspontja szerint ebben az esetben a SEAH számára juttatott támogatással összefüggő versenyelőnyt már a kezdetektől ki lehetett zárni. |
| --- | --- |

(127)

Olaszország álláspontja szerint ebben az esetben a SEAH számára juttatott támogatással összefüggő versenyelőnyt már a kezdetektől ki lehetett zárni.

| (128) | Különösen, Olaszország megjegyzi, hogy a SEAH számára biztosított állítólagos előnyt a Bizottság visszafizettetési határozatának 219. és az azt követő preambulumbekezdései határozzák meg a SEAH 2002 és 2010. közötti időszakban felmerülő veszteségei ellensúlyozásának megfelelően. Miként azt a Bizottsági is jelzi, az említett veszteségeket a magas személyi jellegű költségek eredményezték, amelyek bármely földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalkozásnál a költségszerkezetből számottevő részt képviselnek. Mivel a Bizottság által állami támogatásnak minősített tőkeinjekciók elsősorban a SEAH rendkívül magas személyi jellegű költségeiből eredő veszteségek fedezését szolgálták, Olaszország álláspontja szerint a SEAH számára biztosított versenyelőny ipso facto megszűnt a társaságnak a felszámolásával és a piacról való kilépésével. |
| --- | --- |

(128)

Különösen, Olaszország megjegyzi, hogy a SEAH számára biztosított állítólagos előnyt a Bizottság visszafizettetési határozatának 219. és az azt követő preambulumbekezdései határozzák meg a SEAH 2002 és 2010. közötti időszakban felmerülő veszteségei ellensúlyozásának megfelelően. Miként azt a Bizottsági is jelzi, az említett veszteségeket a magas személyi jellegű költségek eredményezték, amelyek bármely földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalkozásnál a költségszerkezetből számottevő részt képviselnek. Mivel a Bizottság által állami támogatásnak minősített tőkeinjekciók elsősorban a SEAH rendkívül magas személyi jellegű költségeiből eredő veszteségek fedezését szolgálták, Olaszország álláspontja szerint a SEAH számára biztosított versenyelőny ipso facto megszűnt a társaságnak a felszámolásával és a piacról való kilépésével.

és az azt követő

ipso facto

| (129) | Olaszország ezen kívül megjegyezte, hogy még akkor is, ha a SEAH számára juttatott támogatással kapcsolatos versenyelőny egy része – jóllehet kis része – a társaság eszközeivel, vagyis a SEAH által a milánói repülőtereken a földi kiszolgáló tevékenységek végzése során használt eszközökkel összefüggésbe hozható, ezek az eszközök nem kerültek átruházásra a SEAH részéről az Airport Handlingnek. Ehelyett azokat ez utóbbi átmenetileg, piaci feltételek mellett bérelni kívánta, miközben azok értékesítése a nyílt piacon folyamatban volt. |
| --- | --- |

(129)

Olaszország ezen kívül megjegyezte, hogy még akkor is, ha a SEAH számára juttatott támogatással kapcsolatos versenyelőny egy része – jóllehet kis része – a társaság eszközeivel, vagyis a SEAH által a milánói repülőtereken a földi kiszolgáló tevékenységek végzése során használt eszközökkel összefüggésbe hozható, ezek az eszközök nem kerültek átruházásra a SEAH részéről az Airport Handlingnek. Ehelyett azokat ez utóbbi átmenetileg, piaci feltételek mellett bérelni kívánta, miközben azok értékesítése a nyílt piacon folyamatban volt.

| (130) | Olaszország továbbá rámutatott, hogy még akkor is, ha a SEAH és az Airport Handling között a versenyelőny átadására ténylegesen sor kerülne, ez esetben akkor sem lehetne megállapítani, hogy az Airport Handling de facto a SEAH gazdasági tevékenységeit folytatja. |
| --- | --- |

(130)

Olaszország továbbá rámutatott, hogy még akkor is, ha a SEAH és az Airport Handling között a versenyelőny átadására ténylegesen sor kerülne, ez esetben akkor sem lehetne megállapítani, hogy az Airport Handling de facto a SEAH gazdasági tevékenységeit folytatja.

de facto

| (131) | Először is a SEAH és az Airport Handling között nem került sor a munkaszerződések de facto vagy de jure átadására. Olaszország szerint az Airport Handling alapvetően új feltételek mellett csak a személyzet azon tagjait foglalkoztatta, akikre szigorúan szüksége volt a földi kiszolgáló tevékenységek végzéséhez. Ezen kívül az új munkaszerződésekre más rendszer volt irányadó (a kiszolgáló személyzetre vonatkozó rész a repülőtér-üzemeltető személyzetre irányadó rész helyett a nemzeti kollektív szerződésben (Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro (CCNL)), illetve a munkavállalói szövetség (az Assohandlers az Assoaeroporti helyett) tekintetében. Erre hivatkozva Olaszország rámutatott, hogy az Airport Handling a személyi jellegű költségek csökkentését szándékozott elérni a termelékenység számottevő javítása mellett. |
| --- | --- |

(131)

Először is a SEAH és az Airport Handling között nem került sor a munkaszerződések de facto vagy de jure átadására. Olaszország szerint az Airport Handling alapvetően új feltételek mellett csak a személyzet azon tagjait foglalkoztatta, akikre szigorúan szüksége volt a földi kiszolgáló tevékenységek végzéséhez. Ezen kívül az új munkaszerződésekre más rendszer volt irányadó (a kiszolgáló személyzetre vonatkozó rész a repülőtér-üzemeltető személyzetre irányadó rész helyett a nemzeti kollektív szerződésben (Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro (CCNL)), illetve a munkavállalói szövetség (az Assohandlers az Assoaeroporti helyett) tekintetében. Erre hivatkozva Olaszország rámutatott, hogy az Airport Handling a személyi jellegű költségek csökkentését szándékozott elérni a termelékenység számottevő javítása mellett.

de facto

de jure

kiszolgáló személyzetre

repülőtér-üzemeltető személyzetre

Contratto Collettivo Nazionale di Lavoro

Assohandlers

Assoaeroporti

| (132) | Olaszország azt is hozzátette, hogy a Bizottságnak a 2014-es eljárást megindító határozatában tett állítása, mely szerint a SEAH korábbi munkavállalói számára garantálták a SEAH-val kötött, korábbi szerződéseikben megszerzett jogokat, tényszerű bizonyítékokkal nem támaszható alá. Olaszország szerint a 2013. november 4-i megállapodás a megszerzett jogokkal összefüggésben nem tartalmazott semmiféle garanciát a SEAH korábbi munkavállalói számára, miközben világosan kifejezte azt, hogy új feltételeken alapuló, új munkaszerződésekre van szükség. |
| --- | --- |

(132)

Olaszország azt is hozzátette, hogy a Bizottságnak a 2014-es eljárást megindító határozatában tett állítása, mely szerint a SEAH korábbi munkavállalói számára garantálták a SEAH-val kötött, korábbi szerződéseikben megszerzett jogokat, tényszerű bizonyítékokkal nem támaszható alá. Olaszország szerint a 2013. november 4-i megállapodás a megszerzett jogokkal összefüggésben nem tartalmazott semmiféle garanciát a SEAH korábbi munkavállalói számára, miközben világosan kifejezte azt, hogy új feltételeken alapuló, új munkaszerződésekre van szükség.

| (133) | A SEAH és a milánói repülőtereken működő légitársaságok közötti szerződések átadására sem került sor az Airport Handling felé. Olaszország szerint a SEAH és a légitársaságok közötti szerződések megszűnésekor az Airport Handling ex novo tárgyalt a szerződésekről a milánói repülőtereken működő légitársaságokkal. Ezen kívül, Olaszország szerint a SEA és az Airport Handling nem vett részt e célból közös marketingintézkedésekben, szemben a Bizottságnak a 2014-es eljárást megindító határozatban kifejtett állításaival, amelyeket – Olaszország szerint – tényszerű bizonyítékok nem támasztanak alá. Ez a körülmény egyébként is irreleváns lenne a SEAH és az Airport Handling közötti gazdasági folytonosság megítélésekor. E tekintetben Olaszország emlékeztetett arra, hogy az Airport Handling aktuális ügyfélportfóliója eltér a SEAH-jétól. Az Airport Handling inkább olyan légitársaságokkal kötött meg bizonyos szerződéseket, melyek már nem voltak a SEAH ügyfelei, miközben egyébként a SEAH egyes korábbi ügyfeleinek a megtartása nem sikerült. |
| --- | --- |

(133)

A SEAH és a milánói repülőtereken működő légitársaságok közötti szerződések átadására sem került sor az Airport Handling felé. Olaszország szerint a SEAH és a légitársaságok közötti szerződések megszűnésekor az Airport Handling ex novo tárgyalt a szerződésekről a milánói repülőtereken működő légitársaságokkal. Ezen kívül, Olaszország szerint a SEA és az Airport Handling nem vett részt e célból közös marketingintézkedésekben, szemben a Bizottságnak a 2014-es eljárást megindító határozatban kifejtett állításaival, amelyeket – Olaszország szerint – tényszerű bizonyítékok nem támasztanak alá. Ez a körülmény egyébként is irreleváns lenne a SEAH és az Airport Handling közötti gazdasági folytonosság megítélésekor. E tekintetben Olaszország emlékeztetett arra, hogy az Airport Handling aktuális ügyfélportfóliója eltér a SEAH-jétól. Az Airport Handling inkább olyan légitársaságokkal kötött meg bizonyos szerződéseket, melyek már nem voltak a SEAH ügyfelei, miközben egyébként a SEAH egyes korábbi ügyfeleinek a megtartása nem sikerült.

ex novo

| (134) | Olaszország állítása szerint az, hogy az Airport Handling üzleti tervében [...] (*1) piaci részesedés szerepel, önmagában nem tekinthető a gazdasági folytonosság bizonyítékának. Az adott piaci részesedést az Airport Handling által elérni kívánt cél, azaz a középtávú életképesség megvalósítás tükrében érdemes értékelni. |
| --- | --- |

(134)

Olaszország állítása szerint az, hogy az Airport Handling üzleti tervében [...] (*1) piaci részesedés szerepel, önmagában nem tekinthető a gazdasági folytonosság bizonyítékának. Az adott piaci részesedést az Airport Handling által elérni kívánt cél, azaz a középtávú életképesség megvalósítás tükrében érdemes értékelni.

*1

| (135) | Olaszország arra is kitért, hogy az Airport Handling nem vesz részt a SEAH eszközeinek az értékesítését érintő eljárásban, és ezért a két társaság között nem jön létre eszközátruházás. Továbbá Olaszország szerint önmagában a tény, hogy a támogatás kedvezményezettjének az eszközeit külső vállalkozás bérli, nem képez elégséges bizonyítékot arra, hogy ez utóbbi élvezné a támogatáshoz kapcsolódó versenyelőnyöket. Olaszország álláspontja szerint ez csak akkor utalna folytonosságra, ha az említett eszközök bérlése piaci ár alatti áron történne. Ez esetben viszont a bérleti díjat egy független társaság (IMQ) állapította meg. |
| --- | --- |

(135)

Olaszország arra is kitért, hogy az Airport Handling nem vesz részt a SEAH eszközeinek az értékesítését érintő eljárásban, és ezért a két társaság között nem jön létre eszközátruházás. Továbbá Olaszország szerint önmagában a tény, hogy a támogatás kedvezményezettjének az eszközeit külső vállalkozás bérli, nem képez elégséges bizonyítékot arra, hogy ez utóbbi élvezné a támogatáshoz kapcsolódó versenyelőnyöket. Olaszország álláspontja szerint ez csak akkor utalna folytonosságra, ha az említett eszközök bérlése piaci ár alatti áron történne. Ez esetben viszont a bérleti díjat egy független társaság (IMQ) állapította meg.

| (136) | Olaszország arra is emlékeztetett, hogy a SEA tulajdonosi szerkezete lényegesen eltért attól az időszaktól, amikor a SEAH az állami támogatást kapta. Miközben 2002. és 2010. között a SEA teljes mértékben állami tulajdonban volt, jelenleg egy magánbefektető, az F2i birtokolja a tőke 44,31 %-át. |
| --- | --- |

(136)

Olaszország arra is emlékeztetett, hogy a SEA tulajdonosi szerkezete lényegesen eltért attól az időszaktól, amikor a SEAH az állami támogatást kapta. Miközben 2002. és 2010. között a SEA teljes mértékben állami tulajdonban volt, jelenleg egy magánbefektető, az F2i birtokolja a tőke 44,31 %-át.

| (137) | Ezen kívül Olaszország álláspontja szerint a vagyonkezelő szervezet megalakítása további garanciát jelent a SEAH és az Airport Handling közötti folytonosság hiányára. Tényszerűen a vagyonkezelési meghatalmazásban meghatározottak szerint a vagyonkezelő tevékenységeinek elő kell segíteniük a következő célok elérését:






  — | a SEA által az Airport Handlingben birtokolt részesedésnek a független irányítása, a vállalat vonatkozásában kizárólagos ellenőrzés gyakorlása mellett, ami biztosítja az Airport Handling és a SEA Csoport közötti érdekeltségek és/vagy információátadás hiányát, különös tekintettel a SEAH-ra és az általa korábban a milánói repülőtereken végzett kiszolgáló tevékenységekre, |
| --- | --- | --- |

(137)

Ezen kívül Olaszország álláspontja szerint a vagyonkezelő szervezet megalakítása további garanciát jelent a SEAH és az Airport Handling közötti folytonosság hiányára. Tényszerűen a vagyonkezelési meghatalmazásban meghatározottak szerint a vagyonkezelő tevékenységeinek elő kell segíteniük a következő célok elérését:

—

a SEA által az Airport Handlingben birtokolt részesedésnek a független irányítása, a vállalat vonatkozásában kizárólagos ellenőrzés gyakorlása mellett, ami biztosítja az Airport Handling és a SEA Csoport közötti érdekeltségek és/vagy információátadás hiányát, különös tekintettel a SEAH-ra és az általa korábban a milánói repülőtereken végzett kiszolgáló tevékenységekre,

| — | a SEA Csoporttal kapcsolatban nem álló, új magánbefektetők tekintetében az Airport Handling tőkéjében való részesedésszerzés lehetővé tétele, elsőként legalább [...] (*1) % mértékben. |
| --- | --- |

—

a SEA Csoporttal kapcsolatban nem álló, új magánbefektetők tekintetében az Airport Handling tőkéjében való részesedésszerzés lehetővé tétele, elsőként legalább [...] (*1) % mértékben.

*1

| (138) | A SEA által az Airport Handlingben birtokolt 100 % tulajdonrésznek a vagyonkezelő szervezet felé történő átruházásának eredményeként a vagyonkezelő a cégjegyzékben a társaság kizárólagos tulajdonosaként szerepel. Ebben a minőségében a vagyonkezelő teljeskörű és lényeges mértékű ellenőrzést gyakorolt a SEA-nak az Airport Handlingben lévő részesedése felett. |
| --- | --- |

(138)

A SEA által az Airport Handlingben birtokolt 100 % tulajdonrésznek a vagyonkezelő szervezet felé történő átruházásának eredményeként a vagyonkezelő a cégjegyzékben a társaság kizárólagos tulajdonosaként szerepel. Ebben a minőségében a vagyonkezelő teljeskörű és lényeges mértékű ellenőrzést gyakorolt a SEA-nak az Airport Handlingben lévő részesedése felett.

| (139) | Az Airport Handling kizárólagos tulajdonosaként a vagyonkezelő többek között:






  — | függetlenül és a SEA beavatkozása nélkül gyakorolja a szavazati jogokat az Airport Handling vezetői testületeinek a kinevezésekor, mégpedig úgy, hogy biztosítsa, az adott testületeknek ne lehessen működéssel összefüggő feladata, illetve azok korábban sem rendelkezhettek működéssel összefüggő feladatokkal a SEA-ban vagy a SEAH-ban, továbbá azoktól ne függjenek. Amikor a SEA részesedése a vagyonkezelő szervezetre átruházásra került, az Airport Handling vezető testületeinek a SEA által kinevezett összes tagja benyújtotta lemondását, és azokat a vagyonkezelő által kinevezett tagok váltották, |
| --- | --- | --- |

(139)

Az Airport Handling kizárólagos tulajdonosaként a vagyonkezelő többek között:

többek között

—

függetlenül és a SEA beavatkozása nélkül gyakorolja a szavazati jogokat az Airport Handling vezetői testületeinek a kinevezésekor, mégpedig úgy, hogy biztosítsa, az adott testületeknek ne lehessen működéssel összefüggő feladata, illetve azok korábban sem rendelkezhettek működéssel összefüggő feladatokkal a SEA-ban vagy a SEAH-ban, továbbá azoktól ne függjenek. Amikor a SEA részesedése a vagyonkezelő szervezetre átruházásra került, az Airport Handling vezető testületeinek a SEA által kinevezett összes tagja benyújtotta lemondását, és azokat a vagyonkezelő által kinevezett tagok váltották,

| — | folyamatosan figyelemmel kíséri a SEAH és az Airport Handling közötti gazdasági folytonosság hiányát, rendszeres jelentéseket kér a társaság irányításáról, az üzleti terv megfelelő végrehajtásáról, a piaci részesedésről és a fejlődési kilátásokról, |
| --- | --- |

—

folyamatosan figyelemmel kíséri a SEAH és az Airport Handling közötti gazdasági folytonosság hiányát, rendszeres jelentéseket kér a társaság irányításáról, az üzleti terv megfelelő végrehajtásáról, a piaci részesedésről és a fejlődési kilátásokról,

| — | biztosítja olyan eljárások meglétét, melyek megakadályozzák, hogy az Airport Handling jogtalan előnyt szerezzen a SEA birtokában lévő információkról a légitársaságokkal, szállítókkal vagy szolgáltatókkal való szerződések megkötése vagy fenntartása kapcsán, |
| --- | --- |

—

biztosítja olyan eljárások meglétét, melyek megakadályozzák, hogy az Airport Handling jogtalan előnyt szerezzen a SEA birtokában lévő információkról a légitársaságokkal, szállítókkal vagy szolgáltatókkal való szerződések megkötése vagy fenntartása kapcsán,

| — | biztosítja, hogy a SEAH és az Airport Handling között értékesítési ügyletre ne kerüljön sor. |
| --- | --- |

—

biztosítja, hogy a SEAH és az Airport Handling között értékesítési ügyletre ne kerüljön sor.

4.2.   A tőkeinjekcióról

A tőkeinjekcióról

4.2.1.   Az állami forrásokról és az államnak való betudhatóságról

Az állami forrásokról és az államnak való betudhatóságról

| (140) | Olaszország álláspontja szerint a SEA státusza állami tulajdonú vállalkozásként nem elégséges ahhoz, hogy annak forrásai állami forrásnak minősüljenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján. E tekintetben Olaszország emlékeztetett arra, hogy az Airport Handling pénzügyi forrásait nem a SEA birtokolja, illetve azok felett ellenőrzést nem gyakorol, mivel a SEA Airport Handling-beli részesedését egy független szervezet, a vagyonkezelő szervezet kezeli a SEA-tól teljesen függetlenül eljárva. |
| --- | --- |

(140)

Olaszország álláspontja szerint a SEA státusza állami tulajdonú vállalkozásként nem elégséges ahhoz, hogy annak forrásai állami forrásnak minősüljenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján. E tekintetben Olaszország emlékeztetett arra, hogy az Airport Handling pénzügyi forrásait nem a SEA birtokolja, illetve azok felett ellenőrzést nem gyakorol, mivel a SEA Airport Handling-beli részesedését egy független szervezet, a vagyonkezelő szervezet kezeli a SEA-tól teljesen függetlenül eljárva.

| (141) | A SEA-nak ezért nincs lehetősége a többségi tulajdonosokat jellemzően megillető jogokat gyakorolni, nevezetesen – többek között – a leányvállalat vezető testületeiben a tagok kinevezésének jogát, és így nincs lehetősége a társaság irányításában meghatározó módon részt venni. |
| --- | --- |

(141)

A SEA-nak ezért nincs lehetősége a többségi tulajdonosokat jellemzően megillető jogokat gyakorolni, nevezetesen – többek között – a leányvállalat vezető testületeiben a tagok kinevezésének jogát, és így nincs lehetősége a társaság irányításában meghatározó módon részt venni.

| (142) | Olaszország szerint pusztán azon tény alapján, hogy rendkívül valószerűtlen, hogy a vitatott intézkedéseket bármilyen állami beavatkozás nélkül tették meg, a Bizottság még nem következtethet arra, hogy az intézkedések az államnak tulajdoníthatók. Olaszország szerint a Bizottságnak kötelessége ezt az állítást szilárdan bizonyítani. Az érintett intézkedések annyiban lehetnek betudhatók az államnak, amennyiben a SEA állami tulajdonosa kulcsfontosságú szerepet játszott az Airport Handling számára juttatott tőkeinjekció elfogadásában. Ebben az értelemben Olaszország fontosnak tartja megjegyezni, hogy a SEA szervezeti és működési szabályzatának 15. cikke szerint az olyan döntéseket, mint amilyen – többek között – a leányvállalatokban való tőkeemelés, a hét tag közül legalább hatnak kell szavazatával támogatnia, ami pedig szükségessé teszi az F2i magántulajdonos által kinevezett igazgatók beleegyezését is. Következésképpen, a SEA részvényeinek többségi tulajdonától függetlenül az állami tulajdonos érvényesen nem dönthet tőkeemelés felől, ha nem biztosítja a magántulajdonos által kinevezett igazgatók beleegyezését (vagy még inkább döntő szavazatát). |
| --- | --- |

(142)

Olaszország szerint pusztán azon tény alapján, hogy rendkívül valószerűtlen, hogy a vitatott intézkedéseket bármilyen állami beavatkozás nélkül tették meg, a Bizottság még nem következtethet arra, hogy az intézkedések az államnak tulajdoníthatók. Olaszország szerint a Bizottságnak kötelessége ezt az állítást szilárdan bizonyítani. Az érintett intézkedések annyiban lehetnek betudhatók az államnak, amennyiben a SEA állami tulajdonosa kulcsfontosságú szerepet játszott az Airport Handling számára juttatott tőkeinjekció elfogadásában. Ebben az értelemben Olaszország fontosnak tartja megjegyezni, hogy a SEA szervezeti és működési szabályzatának 15. cikke szerint az olyan döntéseket, mint amilyen – többek között – a leányvállalatokban való tőkeemelés, a hét tag közül legalább hatnak kell szavazatával támogatnia, ami pedig szükségessé teszi az F2i magántulajdonos által kinevezett igazgatók beleegyezését is. Következésképpen, a SEA részvényeinek többségi tulajdonától függetlenül az állami tulajdonos érvényesen nem dönthet tőkeemelés felől, ha nem biztosítja a magántulajdonos által kinevezett igazgatók beleegyezését (vagy még inkább döntő szavazatát).

többek között

| (143) | Ezen kívül Olaszország kijelentette, hogy az olyan nyilatkozatok, mint például az infrastruktúráért és közlekedésért felelős miniszter által a munkavállalók megnyugtatására tett nyilatkozat – amelyet a Bizottság az eljárást megindító határozatában idézett –, teljes mértékben összhangban vannak az európai és olaszországi gyakorlattal, és ennélfogva nem bizonyítják azt, hogy intézkedés az államnak tudható be. A kérdéses nyilatkozatokat olyan politikai nyilatkozatoknak kell tekinteni, amelyek a munkanélküliség kedvezőtlen hatásait hivatottak mérsékelni. |
| --- | --- |

(143)

Ezen kívül Olaszország kijelentette, hogy az olyan nyilatkozatok, mint például az infrastruktúráért és közlekedésért felelős miniszter által a munkavállalók megnyugtatására tett nyilatkozat – amelyet a Bizottság az eljárást megindító határozatában idézett –, teljes mértékben összhangban vannak az európai és olaszországi gyakorlattal, és ennélfogva nem bizonyítják azt, hogy intézkedés az államnak tudható be. A kérdéses nyilatkozatokat olyan politikai nyilatkozatoknak kell tekinteni, amelyek a munkanélküliség kedvezőtlen hatásait hivatottak mérsékelni.

| (144) | Erre tekintettel Olaszország megítélése szerint a SEA-nak az Airport Handlingbe való befektetése tudható be az államnak, továbbá nem érint állami forrásokat, és ezért nem minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(144)

Erre tekintettel Olaszország megítélése szerint a SEA-nak az Airport Handlingbe való befektetése tudható be az államnak, továbbá nem érint állami forrásokat, és ezért nem minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak.

4.2.2.   A gazdasági előny meglétéről

A gazdasági előny meglétéről

| (145) | Olaszország emlékeztetett, hogy a magántulajdonos a SEA-ban lévő tulajdonrészének, azaz 44,31 %-nak megfelelő arányban járul hozzá a tőkeinjekcióhoz. Olaszország szerint az F2i magánbefektető részvételének valós gazdasági hatása és jelentősége van. E tekintetében Olaszország lényegesnek tartja megjegyezni, hogy a Bizottság gyakorlata szerint a teljes befektetés mintegy egyharmadát elérő magánbefektetés lényeges mértékűnek tekinthető. Olaszország álláspontja szerint ez önmagában elegendő annak kizárására, hogy a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a tőkeinjekció állami támogatásnak minősülne. |
| --- | --- |

(145)

Olaszország emlékeztetett, hogy a magántulajdonos a SEA-ban lévő tulajdonrészének, azaz 44,31 %-nak megfelelő arányban járul hozzá a tőkeinjekcióhoz. Olaszország szerint az F2i magánbefektető részvételének valós gazdasági hatása és jelentősége van. E tekintetében Olaszország lényegesnek tartja megjegyezni, hogy a Bizottság gyakorlata szerint a teljes befektetés mintegy egyharmadát elérő magánbefektetés lényeges mértékűnek tekinthető. Olaszország álláspontja szerint ez önmagában elegendő annak kizárására, hogy a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a tőkeinjekció állami támogatásnak minősülne.

| (146) | Másodsorban Olaszország rámutat, hogy az Airport Handling üzleti tervét független szakértő értékelte, aki arra a következtetésre jutott, hogy a SEA befektetése tisztán gazdasági szempontból is indokolt, és ezért az összhangban áll a piacgazdasági befektető elvével. |
| --- | --- |

(146)

Másodsorban Olaszország rámutat, hogy az Airport Handling üzleti tervét független szakértő értékelte, aki arra a következtetésre jutott, hogy a SEA befektetése tisztán gazdasági szempontból is indokolt, és ezért az összhangban áll a piacgazdasági befektető elvével.

| (147) | Ezen az alapon Olaszország úgy ítéli meg, hogy a SEA-nak az Airport Handlingbe való befektetése olyan körülmények között valósult meg, amelyek szokványos piaci feltételek mellett működő magánbefektető számára is elfogadhatók lennének, és ezért az intézkedés nem minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(147)

Ezen az alapon Olaszország úgy ítéli meg, hogy a SEA-nak az Airport Handlingbe való befektetése olyan körülmények között valósult meg, amelyek szokványos piaci feltételek mellett működő magánbefektető számára is elfogadhatók lennének, és ezért az intézkedés nem minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.

5.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (148) | A Bizottság észrevételeket kapott a SEAH-tól (felszámolás alatt), a Milano Airport Handling Trust vagyonkezelő szervezettől és az Airport Handlingtől, SEA-tól és egy névtelenséget kérő érdekelt féltől. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság észrevételeket kapott a SEAH-tól (felszámolás alatt), a Milano Airport Handling Trust vagyonkezelő szervezettől és az Airport Handlingtől, SEA-tól és egy névtelenséget kérő érdekelt féltől.

5.1.   A Milan Airport Handling Trust és az Airport Handling (a továbbiakban a „vagyonkezelő szervezet”) észrevételei

A Milan Airport Handling Trust és az Airport Handling (a továbbiakban a „vagyonkezelő szervezet”) észrevételei

5.1.1.   A munkaerő átadásáról

A munkaerő átadásáról

| (149) | A vagyonkezelő szervezet szerint az Airport Handling a tevékenységének kezdetétől a SEAH-étól eltérő gazdasági logika alapján alakította ki üzleti modelljét azzal a céllal, hogy önállóan működjön a piacon, továbbá az életképes működést a tulajdonosok tőke biztosítására irányuló beavatkozása nélkül érje el. |
| --- | --- |

(149)

A vagyonkezelő szervezet szerint az Airport Handling a tevékenységének kezdetétől a SEAH-étól eltérő gazdasági logika alapján alakította ki üzleti modelljét azzal a céllal, hogy önállóan működjön a piacon, továbbá az életképes működést a tulajdonosok tőke biztosítására irányuló beavatkozása nélkül érje el.

| (150) | Elsősorban is az Airport Handling mindig úgy ítélte meg, hogy az üzleti modelljének meg kell céloznia a szervezett munkaerő rugalmas mozgatását a hatékonyság és helytállóság szempontjai szerint. A vagyonkezelő szervezet szerint a kiszolgáló tevékenység jellemzője az év egyes időpontjaiban (pl. nyáron) kialakuló csúcs a munkaerő iránti igény terén. A szükséglet gyors változásainak kezelése érdekében a szolgáltatónak rugalmasan kell reagálnia, amihez az olyan időszakokra, amikor a toborzást a szükséges munkaerő volumene indokolja, időszakosan kell személyzetet felvenni. |
| --- | --- |

(150)

Elsősorban is az Airport Handling mindig úgy ítélte meg, hogy az üzleti modelljének meg kell céloznia a szervezett munkaerő rugalmas mozgatását a hatékonyság és helytállóság szempontjai szerint. A vagyonkezelő szervezet szerint a kiszolgáló tevékenység jellemzője az év egyes időpontjaiban (pl. nyáron) kialakuló csúcs a munkaerő iránti igény terén. A szükséglet gyors változásainak kezelése érdekében a szolgáltatónak rugalmasan kell reagálnia, amihez az olyan időszakokra, amikor a toborzást a szükséges munkaerő volumene indokolja, időszakosan kell személyzetet felvenni.

| (151) | Miközben a SEAH a tekintetben főleg [...] (*1) -t ([...] (*1)) alkalmazott, az Airport Handling által bevezetett megközelítés alapja a(z) [...] (*1) (pl. [...] (*1)) volt. Habár ehhez összetettebb képzési, irányítási és koordinációs tevékenységekre van szükség, cserébe nagyobb rugalmasságot eredményez, illetve következésképpen csökkennek az üzemi költségek. A vagyonkezelő szervezet szerint ez lehetővé tette a(z) [...] (*1) -t (2014. december 31-én, az Airport Handling [...] (*1)-val rendelkezett). |
| --- | --- |

(151)

Miközben a SEAH a tekintetben főleg [...] (*1) -t ([...] (*1)) alkalmazott, az Airport Handling által bevezetett megközelítés alapja a(z) [...] (*1) (pl. [...] (*1)) volt. Habár ehhez összetettebb képzési, irányítási és koordinációs tevékenységekre van szükség, cserébe nagyobb rugalmasságot eredményez, illetve következésképpen csökkennek az üzemi költségek. A vagyonkezelő szervezet szerint ez lehetővé tette a(z) [...] (*1) -t (2014. december 31-én, az Airport Handling [...] (*1)-val rendelkezett).

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (152) | A vagyonkezelő szervezet rámutatott, hogy a SEAH és az Airport Handling között nem került sor munkaszerződések átadására, amit az alábbi körülmények bizonyítanak:






  — | az Airport Handling személyzetét teljesen autonóm módon meghatározott terv alapján, a várható forgalmi volumenek és konkrét munkaszervezés szerint toborozta, és ezzel, a SEAH-val összevetve, számottevően csökkentette a munkaerőt, |
| --- | --- | --- |

(152)

A vagyonkezelő szervezet rámutatott, hogy a SEAH és az Airport Handling között nem került sor munkaszerződések átadására, amit az alábbi körülmények bizonyítanak:

—

az Airport Handling személyzetét teljesen autonóm módon meghatározott terv alapján, a várható forgalmi volumenek és konkrét munkaszervezés szerint toborozta, és ezzel, a SEAH-val összevetve, számottevően csökkentette a munkaerőt,

| — | A SEAH korábbi munkavállalóit az Airport Handling formai és tartalmi értelemben eltérő feltételek mellett, a SEAH-étól különböző üzleti modell alapján foglalkoztatta. |
| --- | --- |

—

A SEAH korábbi munkavállalóit az Airport Handling formai és tartalmi értelemben eltérő feltételek mellett, a SEAH-étól különböző üzleti modell alapján foglalkoztatta.

| (153) | Továbbá a vagyonkezelő szervezet emlékeztetett arra, hogy 2014 júniusában a szakszervezeti testület részéről erős ellenállás nyilvánult meg, és rendkívül nehezen kezelhető viszonyok alakultak ki. A vagyonkezelő szervezet álláspontja szerint nyilvánvaló, hogy ha az Airport Handling azonos feltételekkel vette volna fel a SEAH korábbi munkavállalóit, az érintett munkavállalóknak nem lett volna oka a panaszra. Ezzel szemben a szakszervezeteknek a 2014. júniusi megállapodással kapcsolatos éles szembenállása bizonyítja, hogy a dolgozók tökéletesen tisztában voltak azzal, hogy a foglalkoztatási feltételeik romlottak. |
| --- | --- |

(153)

Továbbá a vagyonkezelő szervezet emlékeztetett arra, hogy 2014 júniusában a szakszervezeti testület részéről erős ellenállás nyilvánult meg, és rendkívül nehezen kezelhető viszonyok alakultak ki. A vagyonkezelő szervezet álláspontja szerint nyilvánvaló, hogy ha az Airport Handling azonos feltételekkel vette volna fel a SEAH korábbi munkavállalóit, az érintett munkavállalóknak nem lett volna oka a panaszra. Ezzel szemben a szakszervezeteknek a 2014. júniusi megállapodással kapcsolatos éles szembenállása bizonyítja, hogy a dolgozók tökéletesen tisztában voltak azzal, hogy a foglalkoztatási feltételeik romlottak.

5.1.2.   A légitársaságokkal kötött szerződésekről

A légitársaságokkal kötött szerződésekről

| (154) | Először is a vagyonkezelő szervezet rámutatott, hogy a légitársaságokkal kötött szerződések jellegükből adódóan nem átruházhatók harmadik felekre. A földi kiszolgálási tevékenységről szóló általános szerződés 3.2. cikke kifejezetten úgy rendelkezik, hogy a földi kiszolgálási tevékenységet végző társaságokkal egyeztetendő, kivételesek esetektől eltekintve a légitársaság a szerződés alapján nem adhat át feladatokat harmadik feleknek:


  „A légitársaság nem bízhat meg más személyt, vállalatot vagy szervezetet olyan szolgáltatások végzésére, amelyeket a kiszolgáló tevékenységet végző vállalat jelen Szerződés alapján biztosít, kivéve egyes egyedi eseteket, melyek tekintetében a Felek kötelesek egymással kölcsönösen megállapodni”. |
| --- | --- |

(154)

Először is a vagyonkezelő szervezet rámutatott, hogy a légitársaságokkal kötött szerződések jellegükből adódóan nem átruházhatók harmadik felekre. A földi kiszolgálási tevékenységről szóló általános szerződés 3.2. cikke kifejezetten úgy rendelkezik, hogy a földi kiszolgálási tevékenységet végző társaságokkal egyeztetendő, kivételesek esetektől eltekintve a légitársaság a szerződés alapján nem adhat át feladatokat harmadik feleknek:

„A légitársaság nem bízhat meg más személyt, vállalatot vagy szervezetet olyan szolgáltatások végzésére, amelyeket a kiszolgáló tevékenységet végző vállalat jelen Szerződés alapján biztosít, kivéve egyes egyedi eseteket, melyek tekintetében a Felek kötelesek egymással kölcsönösen megállapodni”.

„A légitársaság nem bízhat meg más személyt, vállalatot vagy szervezetet olyan szolgáltatások végzésére, amelyeket a kiszolgáló tevékenységet végző vállalat jelen Szerződés alapján biztosít, kivéve egyes egyedi eseteket, melyek tekintetében a Felek kötelesek egymással kölcsönösen megállapodni”.

| (155) | A vagyonkezelő szervezet több olyan légitársaság nyilatkozatát is bemutatta, melyek nem folytattak le a közbeszerzési eljárások szabályainak megfelelő közbeszerzési eljárást az Airport Handling földi kiszolgáló szervezetként való kiválasztásakor. Az érintett légitársaságok ugyanakkor azt jelezték, hogy az Airport Handling kiválasztása versenyeljárás keretében történt más földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalkozások összehasonlító adatainak a felhasználásával. |
| --- | --- |

(155)

A vagyonkezelő szervezet több olyan légitársaság nyilatkozatát is bemutatta, melyek nem folytattak le a közbeszerzési eljárások szabályainak megfelelő közbeszerzési eljárást az Airport Handling földi kiszolgáló szervezetként való kiválasztásakor. Az érintett légitársaságok ugyanakkor azt jelezték, hogy az Airport Handling kiválasztása versenyeljárás keretében történt más földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalkozások összehasonlító adatainak a felhasználásával.

| (156) | Egyúttal a vagyonkezelő szervezet emlékeztetett arra, hogy a kiszolgáló tevékenységre szóló szerződés időtartamát a légitársaság határozza meg, és gyakran meghagyja a lehetőséget a légitársaság számára a szerződéstől való rendes elállásra. Például a IATA általános szerződése úgy rendelkezik, hogy a szerződést bármelyik fél megszüntetheti 60 napos felmondási idő mellett. Ezért a légitársasággal való szerződés nem szükségszerűen olyan hosszú távú szerződés, amely alapján a kiszolgáló tevékenységet végző védelmet élvezne a versenytársakkal szemben. A légitársaságok ténylegesen elállhatnak a szerződéstől, amennyiben más szolgáltatóktól jobb feltételeket kapnak. |
| --- | --- |

(156)

Egyúttal a vagyonkezelő szervezet emlékeztetett arra, hogy a kiszolgáló tevékenységre szóló szerződés időtartamát a légitársaság határozza meg, és gyakran meghagyja a lehetőséget a légitársaság számára a szerződéstől való rendes elállásra. Például a IATA általános szerződése úgy rendelkezik, hogy a szerződést bármelyik fél megszüntetheti 60 napos felmondási idő mellett. Ezért a légitársasággal való szerződés nem szükségszerűen olyan hosszú távú szerződés, amely alapján a kiszolgáló tevékenységet végző védelmet élvezne a versenytársakkal szemben. A légitársaságok ténylegesen elállhatnak a szerződéstől, amennyiben más szolgáltatóktól jobb feltételeket kapnak.

| (157) | A vagyonkezelő szervezet szerint, amikor a SEAH kilépett a piacról, és az Airport Handling az új szerződésekről tárgyalt a légitársaságokkal, ez utóbbiak az Airport Handlingnek, valamint a többi megkeresett szolgáltatónak eltérő – számukra kedvezőbb – feltételeket kínáltak az SEAH által biztosítottaknál. A vagyonkezelő szervezet szerint meglehetősen általános, hogy valamely légitársaság a szerződés megszüntetése mellett dönt, ha kedvezőbb feltételekhez jut más, versenytárs kiszolgáló vállalkozástól; vagy felveti a szerződés megszüntetésének a lehetőségét, amennyiben az aktuális kiszolgáló vállalkozás a más szolgáltatók ajánlatának tükrében nem javít saját ajánlatán. |
| --- | --- |

(157)

A vagyonkezelő szervezet szerint, amikor a SEAH kilépett a piacról, és az Airport Handling az új szerződésekről tárgyalt a légitársaságokkal, ez utóbbiak az Airport Handlingnek, valamint a többi megkeresett szolgáltatónak eltérő – számukra kedvezőbb – feltételeket kínáltak az SEAH által biztosítottaknál. A vagyonkezelő szervezet szerint meglehetősen általános, hogy valamely légitársaság a szerződés megszüntetése mellett dönt, ha kedvezőbb feltételekhez jut más, versenytárs kiszolgáló vállalkozástól; vagy felveti a szerződés megszüntetésének a lehetőségét, amennyiben az aktuális kiszolgáló vállalkozás a más szolgáltatók ajánlatának tükrében nem javít saját ajánlatán.

| (158) | Az Airport Handling a milánói repülőtereken tevékenységét 2014. szeptember 1-én kezdte, miután a SEA tulajdonrésze átruházásra került a vagyonkezelő szervezetre. Noha az Airport Handling eredetileg arról értesítette az ENAC-ot és a légitársaságokat, hogy tevékenységét 2014. július 1-én kezdi meg, a vagyonkezelő szervezet felé a részvények átruházásból eredő késedelmek, valamint a szakszervezetekkel kapcsolatos nehézségek további csúszást okoztak, és a működés csak 2014. szeptember 1-én indult el. |
| --- | --- |

(158)

Az Airport Handling a milánói repülőtereken tevékenységét 2014. szeptember 1-én kezdte, miután a SEA tulajdonrésze átruházásra került a vagyonkezelő szervezetre. Noha az Airport Handling eredetileg arról értesítette az ENAC-ot és a légitársaságokat, hogy tevékenységét 2014. július 1-én kezdi meg, a vagyonkezelő szervezet felé a részvények átruházásból eredő késedelmek, valamint a szakszervezetekkel kapcsolatos nehézségek további csúszást okoztak, és a működés csak 2014. szeptember 1-én indult el.

| (159) | 2015. február 28-án az Airport Handling megkötötte a földi kiszolgáló tevékenységekre vonatkozó szerződéseket a [...] (*1) légitársaságokkal, melyek közül [...] (*1) a Linatén, míg a [...] (*1) Malpensán üzemelt. A vagyonkezelő szervezet továbbá rámutatott, hogy az Airport Handling nem kötött szerződést az összes, korábban a SEAH-val szerződéses viszonyban álló légitársasággal. Ennél közelebbről [...] (*1). |
| --- | --- |

(159)

2015. február 28-án az Airport Handling megkötötte a földi kiszolgáló tevékenységekre vonatkozó szerződéseket a [...] (*1) légitársaságokkal, melyek közül [...] (*1) a Linatén, míg a [...] (*1) Malpensán üzemelt. A vagyonkezelő szervezet továbbá rámutatott, hogy az Airport Handling nem kötött szerződést az összes, korábban a SEAH-val szerződéses viszonyban álló légitársasággal. Ennél közelebbről [...] (*1).

*1

*1

*1

*1

| (160) | A vagyonkezelő szerint az Airport Handling által a légitársaságokkal megkötött szerződések az alábbiak miatt eltértek a SEAH szerződéseitől:






  — | Jogi szempontból: az Airport Handling új szerződéses kapcsolatra lépett, és nem vált a korábbi szerződés jogutódjává. Ezért az Airport Handling nem felelős a légitársaságok oldalán a SEAH tekintetében felmerülő kötelezettségekért, követelésekért vagy tartozásokért, |
| --- | --- | --- |

(160)

A vagyonkezelő szerint az Airport Handling által a légitársaságokkal megkötött szerződések az alábbiak miatt eltértek a SEAH szerződéseitől:

—

Jogi szempontból: az Airport Handling új szerződéses kapcsolatra lépett, és nem vált a korábbi szerződés jogutódjává. Ezért az Airport Handling nem felelős a légitársaságok oldalán a SEAH tekintetében felmerülő kötelezettségekért, követelésekért vagy tartozásokért,

Jogi szempontból

| — | Tartalmi szempontból:






  — | Az Airport Handling a légitársaságoktól szinte minden esetben kapott (közvetlenül vagy eljárást indító hirdetmény formájában) felhívást a [...] (*1) tekintetében, |
| --- | --- | --- |

—

Tartalmi szempontból:

Tartalmi szempontból

—

Az Airport Handling a légitársaságoktól szinte minden esetben kapott (közvetlenül vagy eljárást indító hirdetmény formájában) felhívást a [...] (*1) tekintetében,

*1

| — | egyes légitársaságok [...] (*1), |
| --- | --- |

—

egyes légitársaságok [...] (*1),

*1

| — | más légitársaságok [...] (*1) -t kértek. |
| --- | --- |

—

más légitársaságok [...] (*1) -t kértek.

*1

| (161) | A vagyonkezelő szervezet szerint elsősorban is a [...] (*1) légitársaságok szereztek be az Airport Handlingtől – az új földi kiszolgáló tevékenységekről szóló szerződés tárgyalásainak keretében – [...] (*1)-t. Ezzel egyidejűleg a [...] (*1) légitársaságok a [...] (*1) tekintetében a SEAH-val szerződtek. |
| --- | --- |

(161)

A vagyonkezelő szervezet szerint elsősorban is a [...] (*1) légitársaságok szereztek be az Airport Handlingtől – az új földi kiszolgáló tevékenységekről szóló szerződés tárgyalásainak keretében – [...] (*1)-t. Ezzel egyidejűleg a [...] (*1) légitársaságok a [...] (*1) tekintetében a SEAH-val szerződtek.

*1

*1

*1

*1

| (162) | A vagyonkezelő szervezet azt is előadta, hogy a légitársaságokkal ([...] (*1)) kötött legfontosabb szerződések közül néhány a következő lejárati dátummal rendelkezett:






  — | szerződés [...] (*1) légitársasággal a következő időpontban: [...] (*1), |
| --- | --- | --- |

(162)

A vagyonkezelő szervezet azt is előadta, hogy a légitársaságokkal ([...] (*1)) kötött legfontosabb szerződések közül néhány a következő lejárati dátummal rendelkezett:

*1

—

szerződés [...] (*1) légitársasággal a következő időpontban: [...] (*1),

*1

*1

| — | szerződés [...] (*1) légitársasággal a következő időpontban: [...] (*1), |
| --- | --- |

—

szerződés [...] (*1) légitársasággal a következő időpontban: [...] (*1),

*1

*1

| — | szerződés [...] (*1) légitársasággal a következő időpontban: [...] (*1). |
| --- | --- |

—

szerződés [...] (*1) légitársasággal a következő időpontban: [...] (*1).

*1

*1

5.1.3.   A feltételezett közös marketingintézkedésekről

A feltételezett közös marketingintézkedésekről

| (163) | Olaszországhoz hasonlóan a vagyonkezelő szervezet is úgy véli, hogy a SEA/SEAH és a Airport Handling által felvállalt esetleges közös marketingintézkedések – amennyiben az érintett intézkedések egyébként bizonyíthatók – nem relevánsak a gazdasági folytonosság értékelése terén. |
| --- | --- |

(163)

Olaszországhoz hasonlóan a vagyonkezelő szervezet is úgy véli, hogy a SEA/SEAH és a Airport Handling által felvállalt esetleges közös marketingintézkedések – amennyiben az érintett intézkedések egyébként bizonyíthatók – nem relevánsak a gazdasági folytonosság értékelése terén.

| (164) | Ezen kívül a vagyonkezelő szervezet úgy véli, hogy az a tény, hogy a SEA esetlegesen nyilvánosan jelezhette és/vagy a légitársaságokkal közölhette, hogy a cégcsoportnak szándékában áll a földi kiszolgáló tevékenységek folytatása, annyiban nem releváns a vizsgálat céljai tekintetében, amennyiben a Bizottság előtt 2013 óta ismert volt az Airport Handling létrehozása és feltőkésítése. |
| --- | --- |

(164)

Ezen kívül a vagyonkezelő szervezet úgy véli, hogy az a tény, hogy a SEA esetlegesen nyilvánosan jelezhette és/vagy a légitársaságokkal közölhette, hogy a cégcsoportnak szándékában áll a földi kiszolgáló tevékenységek folytatása, annyiban nem releváns a vizsgálat céljai tekintetében, amennyiben a Bizottság előtt 2013 óta ismert volt az Airport Handling létrehozása és feltőkésítése.

5.1.4.   Az Airport Handling elvárt piaci részesedéséről

Az Airport Handling elvárt piaci részesedéséről

| (165) | A vagyonkezelő szervezet szerint az, hogy az Airport Handling a milánói repülőtereken a földi kiszolgáló tevékenységekben számottevő piaci jelenlétet érhet el nem abból következik, hogy a SEAH bármilyen eszközét átadta az Airport Handlingnek, hanem a milánói repülőterekre jellemző konkrét körülmények, valamint az egyes kiszolgáló vállalkozások által követett, eltérő üzleti modellek eredménye. |
| --- | --- |

(165)

A vagyonkezelő szervezet szerint az, hogy az Airport Handling a milánói repülőtereken a földi kiszolgáló tevékenységekben számottevő piaci jelenlétet érhet el nem abból következik, hogy a SEAH bármilyen eszközét átadta az Airport Handlingnek, hanem a milánói repülőterekre jellemző konkrét körülmények, valamint az egyes kiszolgáló vállalkozások által követett, eltérő üzleti modellek eredménye.

| (166) | A vagyonkezelő szervezet álláspontja szerint az, hogy az egyik vállalkozás kilép egy piacról, míg egy másik (legyen az új piaci szereplő vagy már korábban is működő vállalkozás) az előzőjéhez hasonló piaci részesedést szerez, olyan jelenség, amely a piacokon rendszeresen megfigyelhető, és az egymással versenyző vállalkozások közötti keresztrugalmasság eredménye. Egy olyan hipotetikus piacon, ahol mindössze két vállalkozás, A és B van jelen, az valószínűsíthető, hogy ha A vállalat kudarcot vall, az ügyfelek és a piaci részesedés átszáll B vállalkozásra, mégpedig anélkül, hogy a két vállalkozás között bármilyen jogi vagy tényszerű kapcsolat lenne. A milánói repülőterekre az igaz, hogy kettőnél több kiszolgáló tevékenységet folytató vállalkozás működik, viszont a vagyonkezelő szervezet szerint mind a mai napig közülük mindössze kettő koncentrálta üzleti modelljét a milánói repülőterekre. A vagyonkezelő szervezet véleménye szerint a hasonló piaci részesedéseket indokolhatja az, hogy az Airport Handling az egyetlen olyan szolgáltató, amely működését a milánói repülőtereken csomóponti szolgáltatóként szervezte meg annak érdekében, hogy a légitársaságok igényeit kielégítse, és magas színvonalú szolgáltatásokat nyújtson. |
| --- | --- |

(166)

A vagyonkezelő szervezet álláspontja szerint az, hogy az egyik vállalkozás kilép egy piacról, míg egy másik (legyen az új piaci szereplő vagy már korábban is működő vállalkozás) az előzőjéhez hasonló piaci részesedést szerez, olyan jelenség, amely a piacokon rendszeresen megfigyelhető, és az egymással versenyző vállalkozások közötti keresztrugalmasság eredménye. Egy olyan hipotetikus piacon, ahol mindössze két vállalkozás, A és B van jelen, az valószínűsíthető, hogy ha A vállalat kudarcot vall, az ügyfelek és a piaci részesedés átszáll B vállalkozásra, mégpedig anélkül, hogy a két vállalkozás között bármilyen jogi vagy tényszerű kapcsolat lenne. A milánói repülőterekre az igaz, hogy kettőnél több kiszolgáló tevékenységet folytató vállalkozás működik, viszont a vagyonkezelő szervezet szerint mind a mai napig közülük mindössze kettő koncentrálta üzleti modelljét a milánói repülőterekre. A vagyonkezelő szervezet véleménye szerint a hasonló piaci részesedéseket indokolhatja az, hogy az Airport Handling az egyetlen olyan szolgáltató, amely működését a milánói repülőtereken csomóponti szolgáltatóként szervezte meg annak érdekében, hogy a légitársaságok igényeit kielégítse, és magas színvonalú szolgáltatásokat nyújtson.

| (167) | A vagyonkezelő szervezet szerint a Bizottság érvelése körkörös: vagy az a helyzet, hogy az Airport Handling által a milánói repülőtereken elérni remélt – és az üzleti tervben becsült – piaci részesedés nem reális, és ezért az Airport Handlingnak juttatott tőkeinjekció összegében megfelel az állami támogatásnak, vagy a piaci részesedés tényszerűen reális, viszont ez esetben az, hogy az Airport Handling képes volt elérni ezt a piaci részesedést igenis releváns a gazdasági folytonosság megítélésének kérdésében. |
| --- | --- |

(167)

A vagyonkezelő szervezet szerint a Bizottság érvelése körkörös: vagy az a helyzet, hogy az Airport Handling által a milánói repülőtereken elérni remélt – és az üzleti tervben becsült – piaci részesedés nem reális, és ezért az Airport Handlingnak juttatott tőkeinjekció összegében megfelel az állami támogatásnak, vagy a piaci részesedés tényszerűen reális, viszont ez esetben az, hogy az Airport Handling képes volt elérni ezt a piaci részesedést igenis releváns a gazdasági folytonosság megítélésének kérdésében.

5.1.5.   Az SEAH eszközeinek Airport Handling általi használatáról

Az SEAH eszközeinek Airport Handling általi használatáról

| (168) | A vagyonkezelő szervezet hangsúlyozza, hogy a SEAH eszközeinek értékesítésére meghirdetett ajánlattételi felhívást eredménytelennek nyilvánították, mivel egyetlen ajánlattevő sem mutatott érdeklődést az értékesíteni kívánt tételcsoportok iránt. |
| --- | --- |

(168)

A vagyonkezelő szervezet hangsúlyozza, hogy a SEAH eszközeinek értékesítésére meghirdetett ajánlattételi felhívást eredménytelennek nyilvánították, mivel egyetlen ajánlattevő sem mutatott érdeklődést az értékesíteni kívánt tételcsoportok iránt.

| (169) | Az Airport Handling szerint ennek fő oka, hogy a SEAH eszközei elavultak, és ezért nem elég vonzók a piac számára. A vagyonkezelő szervezet rámutat, hogy [...] (*1) legértékesebb elemből (azaz [...] (*1)), mindössze körülbelül [...] (*1) eszköz volt olyan, amit a SEAH 2006. december 31-ét követően szerzett be. Az eszközök többségének kora meghaladja a 15 évet, ami számottevő nehézséget okoz a pótalkatrészek beszerzése terén, és következésképpen az elvárt teljesítményszintek biztosításában. |
| --- | --- |

(169)

Az Airport Handling szerint ennek fő oka, hogy a SEAH eszközei elavultak, és ezért nem elég vonzók a piac számára. A vagyonkezelő szervezet rámutat, hogy [...] (*1) legértékesebb elemből (azaz [...] (*1)), mindössze körülbelül [...] (*1) eszköz volt olyan, amit a SEAH 2006. december 31-ét követően szerzett be. Az eszközök többségének kora meghaladja a 15 évet, ami számottevő nehézséget okoz a pótalkatrészek beszerzése terén, és következésképpen az elvárt teljesítményszintek biztosításában.

*1

*1

*1

| (170) | A vagyonkezelő szervezet azt is felidézte, hogy az Airport Handling nem tett ajánlatot a SEAH eszközeinek értékesítésére meghirdetett ajánlattételen. Mindazonáltal úgy véli, hogy az eszközök megszerzése nem bizonyítaná a SEAH-val való gazdasági folytonosságot. |
| --- | --- |

(170)

A vagyonkezelő szervezet azt is felidézte, hogy az Airport Handling nem tett ajánlatot a SEAH eszközeinek értékesítésére meghirdetett ajánlattételen. Mindazonáltal úgy véli, hogy az eszközök megszerzése nem bizonyítaná a SEAH-val való gazdasági folytonosságot.

| (171) | A vagyonkezelő szervezet továbbá előadta, hogy az Airport Handling aktuálisan a SEAH eszközeit használta a 2014. szeptember 1-jén aláírt kétoldalú szerződés alapján. A vagyonkezelő szervezet szerint a szerződés megtárgyalásakor – a vagyonkezelő szervezet felállítása (2014. június 30.) és az Airport Handlingben lévő SEA-részesedésnek a vagyonkezelő szervezet számára való átruházás időpontja (2014. augusztus 27.) között – a SEAH és a vagyonkezelő a szokásos piaci feltételeknek megfelelően járt el. |
| --- | --- |

(171)

A vagyonkezelő szervezet továbbá előadta, hogy az Airport Handling aktuálisan a SEAH eszközeit használta a 2014. szeptember 1-jén aláírt kétoldalú szerződés alapján. A vagyonkezelő szervezet szerint a szerződés megtárgyalásakor – a vagyonkezelő szervezet felállítása (2014. június 30.) és az Airport Handlingben lévő SEA-részesedésnek a vagyonkezelő szervezet számára való átruházás időpontja (2014. augusztus 27.) között – a SEAH és a vagyonkezelő a szokásos piaci feltételeknek megfelelően járt el.

| (172) | A vagyonkezelő a szerződésben lényeges változásokat kezdeményezett, úgy mint:






  — | az Airport Handling és SEAH által közösen megbízott, független szakértő bevonása a bérleti díj piaci értékének az igazolására annak biztosítására, hogy az Airport Handling a piaci viszonyokkal összhangban álló díjat fizessen a SEAH eszközeinek a használatáért, |
| --- | --- | --- |

(172)

A vagyonkezelő a szerződésben lényeges változásokat kezdeményezett, úgy mint:

—

az Airport Handling és SEAH által közösen megbízott, független szakértő bevonása a bérleti díj piaci értékének az igazolására annak biztosítására, hogy az Airport Handling a piaci viszonyokkal összhangban álló díjat fizessen a SEAH eszközeinek a használatáért,

| — | a független szakértő által jelzett bérleti díjhoz viszonyítva 10 %-ot meghaladó eltérés esetén az érintett bérleti díj módosítása, |
| --- | --- |

—

a független szakértő által jelzett bérleti díjhoz viszonyítva 10 %-ot meghaladó eltérés esetén az érintett bérleti díj módosítása,

| — | a szerződés időtartamának meghosszabbítása 2015. augusztus 31-ig, hogy az a szokványos üzleti gyakorlattal összhangba kerüljön, |
| --- | --- |

—

a szerződés időtartamának meghosszabbítása 2015. augusztus 31-ig, hogy az a szokványos üzleti gyakorlattal összhangba kerüljön,

| — | a berendezéseknek harmadik felek felé, bérlet keretében való továbbadásának lehetősége, |
| --- | --- |

—

a berendezéseknek harmadik felek felé, bérlet keretében való továbbadásának lehetősége,

| — | az a feltétel, hogy a rendszeres és károkozás esetében végzett karbantartások költségeit az Airport Handling viseli, míg a rendkívüli karbantartás a SEAH feladata marad. |
| --- | --- |

—

az a feltétel, hogy a rendszeres és károkozás esetében végzett karbantartások költségeit az Airport Handling viseli, míg a rendkívüli karbantartás a SEAH feladata marad.

| (173) | A vagyonkezelő szervezet emlékeztetett, hogy a bérleti díj meghatározásának az alapján különböző szakértők által végzett, független értékelések adták, és azért az a piaci árat tükrözte. |
| --- | --- |

(173)

A vagyonkezelő szervezet emlékeztetett, hogy a bérleti díj meghatározásának az alapján különböző szakértők által végzett, független értékelések adták, és azért az a piaci árat tükrözte.

| (174) | A vagyonkezelő szervezet azt is előadta, hogy az Airport Handling ekkorra már eljárásokat kezdeményezett annak érdekében, hogy a vállalkozási tevékenység működtetéséhez, valamint a bérleti szerződés lejáratakor a SEAH-tól bérelt eszközök kiváltásához szükséges eszközök számottevő részét ([...] (*1) %) harmadik felektől szerezze be. Mindezt figyelembe véve:






  — | 2014. november 26-án az Airport Handling Igazgatótanácsa arról határozott, hogy közbeszerzési eljárást kezdeményez a SEAH-tól bérelt eszközök megújítására körülbelül [...] (*1) EUR becsült összértékben, |
| --- | --- | --- |

(174)

A vagyonkezelő szervezet azt is előadta, hogy az Airport Handling ekkorra már eljárásokat kezdeményezett annak érdekében, hogy a vállalkozási tevékenység működtetéséhez, valamint a bérleti szerződés lejáratakor a SEAH-tól bérelt eszközök kiváltásához szükséges eszközök számottevő részét ([...] (*1) %) harmadik felektől szerezze be. Mindezt figyelembe véve:

*1

—

2014. november 26-án az Airport Handling Igazgatótanácsa arról határozott, hogy közbeszerzési eljárást kezdeményez a SEAH-tól bérelt eszközök megújítására körülbelül [...] (*1) EUR becsült összértékben,

*1

| — | ezeket a pályázatokat (egy kivételével, mely utóbbi még az indulási szakaszban volt akkor, amikor a vagyonkezelő szervezet benyújtotta észrevételeit a 2014-es eljárást megindító határozattal kapcsolatban) 2015. január elejére lezárták, sőt az Airport Handling 2015. február 11-én jóváhagyta az első megrendelését az eszközök mintegy [...] (*1) %-a tekintetében (ideértve a [...] (*1) -t is). A vagyonkezelő szervezet szerint hamarosan sor kerülhet a második megrendelésre is, amelynek feltétele, hogy alternatív finanszírozási vagy szállítási forrásokat találjanak, mivel a kiválasztási eljárás eredményei azt mutatták, hogy az új berendezések költségeiben jelentős emelkedés állt be. |
| --- | --- |

—

ezeket a pályázatokat (egy kivételével, mely utóbbi még az indulási szakaszban volt akkor, amikor a vagyonkezelő szervezet benyújtotta észrevételeit a 2014-es eljárást megindító határozattal kapcsolatban) 2015. január elejére lezárták, sőt az Airport Handling 2015. február 11-én jóváhagyta az első megrendelését az eszközök mintegy [...] (*1) %-a tekintetében (ideértve a [...] (*1) -t is). A vagyonkezelő szervezet szerint hamarosan sor kerülhet a második megrendelésre is, amelynek feltétele, hogy alternatív finanszírozási vagy szállítási forrásokat találjanak, mivel a kiválasztási eljárás eredményei azt mutatták, hogy az új berendezések költségeiben jelentős emelkedés állt be.

*1

*1

5.1.6.   A működés időzítéséről és logikájáról

A működés időzítéséről és logikájáról

| (175) | A vagyonkezelő szervezet szerint az a következtetés, hogy az új földi kiszolgáló leányvállalat SEA általi létrehozásának a célja a visszafizettetési végzés kijátszása, semmiben nem különbözik attól, mintha azt állítanánk, hogy az állami támogatás tekintetében egy kedvezőtlen döntés megakadályozná a feltételezett támogatás kedvezményezettjét a vállalkozás folytatásában új feltételek mellett. |
| --- | --- |

(175)

A vagyonkezelő szervezet szerint az a következtetés, hogy az új földi kiszolgáló leányvállalat SEA általi létrehozásának a célja a visszafizettetési végzés kijátszása, semmiben nem különbözik attól, mintha azt állítanánk, hogy az állami támogatás tekintetében egy kedvezőtlen döntés megakadályozná a feltételezett támogatás kedvezményezettjét a vállalkozás folytatásában új feltételek mellett.

5.1.7.   A vagyonkezelőnek a gazdasági diszkontinuitás biztosítására tett intézkedéseiről

A vagyonkezelőnek a gazdasági diszkontinuitás biztosítására tett intézkedéseiről

| (176) | A vagyonkezelő szervezet rámutat, hogy 2014. augusztus 1-jén a vagyonkezelő és a SEA olyan jegyzőkönyvet írt alá, amely a vagyonkezelő számára lehetővé teszi 2014. júliusa és augusztusa folyamán az Airport Handling működésének irányításával és ellenőrzésével kapcsolatos egyes funkciók ellátásának megkezdését. |
| --- | --- |

(176)

A vagyonkezelő szervezet rámutat, hogy 2014. augusztus 1-jén a vagyonkezelő és a SEA olyan jegyzőkönyvet írt alá, amely a vagyonkezelő számára lehetővé teszi 2014. júliusa és augusztusa folyamán az Airport Handling működésének irányításával és ellenőrzésével kapcsolatos egyes funkciók ellátásának megkezdését.

| (177) | Ebben a szakaszban – miközben a SEAH-val egyeztetve intézkedésekre kerül sor a SEAH eszközeinek a bérletével és a szakérői jelentésekkel összefüggésben – a vagyonkezelő a SEA-tól kérte és megszerezte azokat a pénzügyi forrásokat, melyek a későbbiekben a munkájának a teljesen független elvégzéséhez voltak szükségesek. Ezen kívül a vagyonkezelő sürgette a SEA-t, hogy dolgozza át az Airport Handlinggel kötött szolgáltatási szerződéseit, továbbá az Airport Handling számára új jogtanácsost talált, és kérte az Airport Handling szervezeti és működési szabályzatának a módosítását a társaság teljeskörű autonómiájának a biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(177)

Ebben a szakaszban – miközben a SEAH-val egyeztetve intézkedésekre kerül sor a SEAH eszközeinek a bérletével és a szakérői jelentésekkel összefüggésben – a vagyonkezelő a SEA-tól kérte és megszerezte azokat a pénzügyi forrásokat, melyek a későbbiekben a munkájának a teljesen független elvégzéséhez voltak szükségesek. Ezen kívül a vagyonkezelő sürgette a SEA-t, hogy dolgozza át az Airport Handlinggel kötött szolgáltatási szerződéseit, továbbá az Airport Handling számára új jogtanácsost talált, és kérte az Airport Handling szervezeti és működési szabályzatának a módosítását a társaság teljeskörű autonómiájának a biztosítása érdekében.

| (178) | 2014. augusztus 27-én, miután a SEA részesedése a vagyonkezelő szervezetre átruházásra került, a vagyonkezelő új igazgatótanácsot nevezett ki. |
| --- | --- |

(178)

2014. augusztus 27-én, miután a SEA részesedése a vagyonkezelő szervezetre átruházásra került, a vagyonkezelő új igazgatótanácsot nevezett ki.

| (179) | A vagyonkezelő arról is gondoskodott, hogy az új igazgatótanács:






  — | felkérje az Airport Handling igazgatótanácsának tagjait, hogy azok készítsék el és adják át a vállalkozási tevékenység teljeskörű értékelését annak érdekében, hogy ne kerülhessen sor olyan intézkedés elfogadására, amely összeegyeztethetetlen lenne a gazdasági diszkontinuitás követelményével, |
| --- | --- | --- |

(179)

A vagyonkezelő arról is gondoskodott, hogy az új igazgatótanács:

—

felkérje az Airport Handling igazgatótanácsának tagjait, hogy azok készítsék el és adják át a vállalkozási tevékenység teljeskörű értékelését annak érdekében, hogy ne kerülhessen sor olyan intézkedés elfogadására, amely összeegyeztethetetlen lenne a gazdasági diszkontinuitás követelményével,

| — | kérje egyes eljárások bevezetését annak érdekében, hogy:






  — | biztosítsa, hogy többek között a SEAH és az Airport Handling között az áruk, ingóságok és/vagy ingatlanok biztosítása, valamint a légitársaságokkal és/vagy a kiszolgáló tevékenységekhez kapcsolódó szállítókkal vagy szolgáltatókkal kötött szerződések tekintetében ne legyen folyamatban jogi eljárás, |
| --- | --- | --- |

—

kérje egyes eljárások bevezetését annak érdekében, hogy:

—

biztosítsa, hogy többek között a SEAH és az Airport Handling között az áruk, ingóságok és/vagy ingatlanok biztosítása, valamint a légitársaságokkal és/vagy a kiszolgáló tevékenységekhez kapcsolódó szállítókkal vagy szolgáltatókkal kötött szerződések tekintetében ne legyen folyamatban jogi eljárás,

többek között

| — | ellenőrizze, hogy az Airport Handling rendelkezik a szükséges eljárásokkal és ellenőrző elemekkel annak elkerülése érdekében, hogy az Airport Handling a SEA birtokában lévő üzleti információkból helytelen előnyre tegyen szert a versenytársakkal szemben a légitársaságokkal kötendő karbantartási szerződések kapcsán, esetleg ha azok az Airport Handlingnek a földi kiszolgáló tevékenységek piacán való pozicionálása tekintetében relevánsak, |
| --- | --- |

—

ellenőrizze, hogy az Airport Handling rendelkezik a szükséges eljárásokkal és ellenőrző elemekkel annak elkerülése érdekében, hogy az Airport Handling a SEA birtokában lévő üzleti információkból helytelen előnyre tegyen szert a versenytársakkal szemben a légitársaságokkal kötendő karbantartási szerződések kapcsán, esetleg ha azok az Airport Handlingnek a földi kiszolgáló tevékenységek piacán való pozicionálása tekintetében relevánsak,

| — | rögzítse a meglévő beosztásokat olyan vezetői funkciók integrálásával, amelyek esetében elégtelen feladatellátás volt tapasztalható (elsősorban a Jogi és Erőforrás Igazgatóságon), |
| --- | --- |

—

rögzítse a meglévő beosztásokat olyan vezetői funkciók integrálásával, amelyek esetében elégtelen feladatellátás volt tapasztalható (elsősorban a Jogi és Erőforrás Igazgatóságon),

| — | módosítsa az Airport Handling irányítását, melynek keretében a vagyonkezelő tagjaként eljáró vezérigazgatóhoz széles körben delegált döntéshozatali jogköröket, |
| --- | --- |

—

módosítsa az Airport Handling irányítását, melynek keretében a vagyonkezelő tagjaként eljáró vezérigazgatóhoz széles körben delegált döntéshozatali jogköröket,

| — | értékelje és ideiglenesen megerősítse beosztásában a vezérigazgatót, |
| --- | --- |

—

értékelje és ideiglenesen megerősítse beosztásában a vezérigazgatót,

| — | döntsön arról, hogy az Airport Handling saját honlappal rendelkezzen, |
| --- | --- |

—

döntsön arról, hogy az Airport Handling saját honlappal rendelkezzen,

| — | intenzív tárgyalásokat folytasson a SEA-val az Airport Handling és a SEA között meglévő szolgáltatási szerződések alapos felülvizsgálata érdekében, azzal a céllal, hogy biztosítsa, minden szolgáltatás a lehető legjobb feltételekkel áll rendelkezésre, továbbá lehetőséget biztosítson arra, hogy a szolgáltatások kötbér nélkül megszüntethetők legyenek, ha és amikor az Airport Handling úgy dönt, hogy kihasználja a belső struktúráit, vagy más és alkalmasabb szállítókkal veszi fel a kapcsolatot, |
| --- | --- |

—

intenzív tárgyalásokat folytasson a SEA-val az Airport Handling és a SEA között meglévő szolgáltatási szerződések alapos felülvizsgálata érdekében, azzal a céllal, hogy biztosítsa, minden szolgáltatás a lehető legjobb feltételekkel áll rendelkezésre, továbbá lehetőséget biztosítson arra, hogy a szolgáltatások kötbér nélkül megszüntethetők legyenek, ha és amikor az Airport Handling úgy dönt, hogy kihasználja a belső struktúráit, vagy más és alkalmasabb szállítókkal veszi fel a kapcsolatot,

| — | kommunikálja az ügyfelek, szállítók és a szakhatóság (ENAC) felé a társaság ellenőrzésében beállt változást. |
| --- | --- |

—

kommunikálja az ügyfelek, szállítók és a szakhatóság (ENAC) felé a társaság ellenőrzésében beállt változást.

| (180) | Továbbá a vagyonkezelő intézkedéseket tett a gazdasági diszkontinuitás biztosítása érdekében. Összefoglalva az említett eljárások a következőkre terjednek ki:






  — | a gazdasági diszkontinuitás biztosításával összefüggőnek ítélt tevékenységek számbavétele, |
| --- | --- | --- |

(180)

Továbbá a vagyonkezelő intézkedéseket tett a gazdasági diszkontinuitás biztosítása érdekében. Összefoglalva az említett eljárások a következőkre terjednek ki:

—

a gazdasági diszkontinuitás biztosításával összefüggőnek ítélt tevékenységek számbavétele,

| — | az ilyen tevékenységek értékelése és jóváhagyása, |
| --- | --- |

—

az ilyen tevékenységek értékelése és jóváhagyása,

| — | az információszolgáltatás biztosítása az igazgatótanács felé, |
| --- | --- |

—

az információszolgáltatás biztosítása az igazgatótanács felé,

| — | az információk kezelésével, elkülönítésével és tárolásával kapcsolatos eljárások, melyek a gazdasági diszkontinuitás tekintetében is relevánsak lehetnek. |
| --- | --- |

—

az információk kezelésével, elkülönítésével és tárolásával kapcsolatos eljárások, melyek a gazdasági diszkontinuitás tekintetében is relevánsak lehetnek.

| (181) | A vagyonkezelő szervezet szerint az érintett belső eljárásokat két képzés keretében ismertették az Airport Handling felső- illetve középvezetői előtt. |
| --- | --- |

(181)

A vagyonkezelő szervezet szerint az érintett belső eljárásokat két képzés keretében ismertették az Airport Handling felső- illetve középvezetői előtt.

5.1.8.   Az intézkedések államnak való betudhatóságáról

Az intézkedések államnak való betudhatóságáról

| (182) | A vagyonkezelő szerint a 2014. júniusa és augusztusa között eltelt időszakban az olasz hatóságok nem gyakoroltak közvetlen befolyást a SEA-ra, valamint annak az Airport Handlinbe történő befektetéssel kapcsolatos döntésébe. Soha nem merült fel olyan közvetlen vagy közvetett jel, amely alapot adna akár a leghalványabb kétségnek is, hogy az Airport Handling megalakításával és/vagy feltőkésítésével kapcsolatos döntés az olasz hatóságoktól függött volna. |
| --- | --- |

(182)

A vagyonkezelő szerint a 2014. júniusa és augusztusa között eltelt időszakban az olasz hatóságok nem gyakoroltak közvetlen befolyást a SEA-ra, valamint annak az Airport Handlinbe történő befektetéssel kapcsolatos döntésébe. Soha nem merült fel olyan közvetlen vagy közvetett jel, amely alapot adna akár a leghalványabb kétségnek is, hogy az Airport Handling megalakításával és/vagy feltőkésítésével kapcsolatos döntés az olasz hatóságoktól függött volna.

5.1.9.   Az Airport Handling üzleti tervéről, valamint a piacgazdasági befektető elvének való megfelelésről

Az Airport Handling üzleti tervéről, valamint a piacgazdasági befektető elvének való megfelelésről

| (183) | A vagyonkezelő szervezet szerint nincs folytonosság a SEAH és az Airport Handling között, ezért bármely magánbefektető megítélhette a Bizottságnak a 2014-es eljárást megindító határozatában ismertetett értékelésének törékenységét, így az értékelés nem is befolyásolhatta döntésében, hogy befektessen-e az Airport Handlingbe. |
| --- | --- |

(183)

A vagyonkezelő szervezet szerint nincs folytonosság a SEAH és az Airport Handling között, ezért bármely magánbefektető megítélhette a Bizottságnak a 2014-es eljárást megindító határozatában ismertetett értékelésének törékenységét, így az értékelés nem is befolyásolhatta döntésében, hogy befektessen-e az Airport Handlingbe.

| (184) | A vagyonkezelő szervezet világossá tette, hogy az eredetileg a Bizottságnak bemutatott, 2013. novemberi üzleti terv időközben pontosításon ment keresztül. Így az Airport Handling feltőkésítésére vonatkozó döntést megalapozó üzleti terv az Airport Handling Igazgatótanácsa által 2014. augusztus 26-án elfogadott, 2014. augusztusi üzleti terv volt. |
| --- | --- |

(184)

A vagyonkezelő szervezet világossá tette, hogy az eredetileg a Bizottságnak bemutatott, 2013. novemberi üzleti terv időközben pontosításon ment keresztül. Így az Airport Handling feltőkésítésére vonatkozó döntést megalapozó üzleti terv az Airport Handling Igazgatótanácsa által 2014. augusztus 26-án elfogadott, 2014. augusztusi üzleti terv volt.

| (185) | A SEA részesedésének a vagyonkezelő szervezet felé történő átruházását követően a vagyonkezelő tevékenységét az Airport Handling üzleti terve hitelességének az ellenőrzésével folytatta. A vagyonkezelő szervezet szerint az Airport Handling frissen kinevezett igazgatótanácsa először megvizsgálta a 2014. augusztus 6-i üzleti terv megbízhatóságát, és a vonatkozó feladattal a Boston Consulting Groupot („BCG”) bízta meg. |
| --- | --- |

(185)

A SEA részesedésének a vagyonkezelő szervezet felé történő átruházását követően a vagyonkezelő tevékenységét az Airport Handling üzleti terve hitelességének az ellenőrzésével folytatta. A vagyonkezelő szervezet szerint az Airport Handling frissen kinevezett igazgatótanácsa először megvizsgálta a 2014. augusztus 6-i üzleti terv megbízhatóságát, és a vonatkozó feladattal a Boston Consulting Groupot („BCG”) bízta meg.

| (186) | A BCG 2014. október 14-én jelentést készített megállapításairól az Airport Handling számára. A BCG arra a következtetésre jutott, hogy az üzleti tervben megfogalmazott cél, azaz 2017-ben a [...] (*1) EUR EBIT-érték [...] (*1) %-os fedezet mellett, észszerű, továbbá hogy általánosságban véve az eltérés szintje megfelelt vagy enyhén alatta volt a földi kiszolgálási ágazatban működő, állami és magántulajdonú európai vállalatokból álló, szignifikáns minta átlagos nyereségességének. A BCG a 2013. novemberi üzleti terv érvényességét is megerősítette. |
| --- | --- |

(186)

A BCG 2014. október 14-én jelentést készített megállapításairól az Airport Handling számára. A BCG arra a következtetésre jutott, hogy az üzleti tervben megfogalmazott cél, azaz 2017-ben a [...] (*1) EUR EBIT-érték [...] (*1) %-os fedezet mellett, észszerű, továbbá hogy általánosságban véve az eltérés szintje megfelelt vagy enyhén alatta volt a földi kiszolgálási ágazatban működő, állami és magántulajdonú európai vállalatokból álló, szignifikáns minta átlagos nyereségességének. A BCG a 2013. novemberi üzleti terv érvényességét is megerősítette.

*1

*1

5.1.9.1.   A munkaerő tervezett szűkítéséről és a hatékonyságbeli javulásokról

A munkaerő tervezett szűkítéséről és a hatékonyságbeli javulásokról

| (187) | A vagyonkezelő szervezet szerint az Airport Handling határozott az irányban, hogy maximális hatékonyságot és rugalmasságot biztosítson a [...] (*1) révén. A 2014. augusztus 6-i üzleti terv alapján az Airport Handling a várakozások szerint [...] (*1) munkavállalót fog foglalkoztatni. Ez a koordinációs struktúrák észszerűsítésével, valamint a személyzet irányítása terén új, kiválóan teljesítő berendezések és számítógépes rendszerek bevezetésével – ami lehetővé teszi az Airport Handling számára, hogy ne pótolja a távozó személyzetet – érhető el. |
| --- | --- |

(187)

A vagyonkezelő szervezet szerint az Airport Handling határozott az irányban, hogy maximális hatékonyságot és rugalmasságot biztosítson a [...] (*1) révén. A 2014. augusztus 6-i üzleti terv alapján az Airport Handling a várakozások szerint [...] (*1) munkavállalót fog foglalkoztatni. Ez a koordinációs struktúrák észszerűsítésével, valamint a személyzet irányítása terén új, kiválóan teljesítő berendezések és számítógépes rendszerek bevezetésével – ami lehetővé teszi az Airport Handling számára, hogy ne pótolja a távozó személyzetet – érhető el.

*1

*1

5.1.9.2.   A munkaszervezéssel összefüggő tényezőkhöz kapcsolódó, teljesítménybeli javulások

A munkaszervezéssel összefüggő tényezőkhöz kapcsolódó, teljesítménybeli javulások

| (188) | A vagyonkezelő szervezet szerint a még magasabb fokú hatékonyság az alábbi intézkedéssorozatból fog eredni:






  — | A határozott idejű szerződések és részmunkaidős szerződések részarányának optimalizálása: a becslések szerint a hatékonyság már 2015-ben [...] (*1) %-kal emelkedett; és a [...] (*1)-val együtt a növekedés mértéke további [...] (*1) % lehet 2017-ig, |
| --- | --- | --- |

(188)

A vagyonkezelő szervezet szerint a még magasabb fokú hatékonyság az alábbi intézkedéssorozatból fog eredni:

—

A határozott idejű szerződések és részmunkaidős szerződések részarányának optimalizálása: a becslések szerint a hatékonyság már 2015-ben [...] (*1) %-kal emelkedett; és a [...] (*1)-val együtt a növekedés mértéke további [...] (*1) % lehet 2017-ig,

A határozott idejű szerződések és részmunkaidős szerződések részarányának optimalizálása:

*1

*1

*1

| — | Jobban meghatározott munkaprogram: az Airport Handling által alkalmazott munkaszerződés alapján [...] (*1) várható, szemben a SEAH által saját munkavállalói tekintetében alkalmazott szerződésével. Ez [...] (*1) % mértékű megtakarítást tesz lehetővé a munkát végző dolgozók létszámában. Ráadásul a teljes munkaidőben foglalkoztatott személyzet napi munkaideje [...] (*1) volt, aminek a személyzet iránti igényre gyakorolt hatása [...] (*1) %. A kollektív szerződésnek a várhatóan 2015-ben sorra kerülő megújításával további [...] (*1). Ezen kívül az Airport Handling szándéka, hogy olyan eszközök bevezetésével optimalizálja az erőforrások felhasználását, mint a műszakos munkavégzés, az országos szintű kollektív szerződés által kínált új lehetőségekkel összhangban a napi és heti munkarend rugalmas mozgatását magukban foglaló szerződések. Ezek a mechanizmusok lehetővé teszik az Airport Handling számára, hogy hatékonyságát legalább további [...] (*1) %-kal fokozza, |
| --- | --- |

—

Jobban meghatározott munkaprogram: az Airport Handling által alkalmazott munkaszerződés alapján [...] (*1) várható, szemben a SEAH által saját munkavállalói tekintetében alkalmazott szerződésével. Ez [...] (*1) % mértékű megtakarítást tesz lehetővé a munkát végző dolgozók létszámában. Ráadásul a teljes munkaidőben foglalkoztatott személyzet napi munkaideje [...] (*1) volt, aminek a személyzet iránti igényre gyakorolt hatása [...] (*1) %. A kollektív szerződésnek a várhatóan 2015-ben sorra kerülő megújításával további [...] (*1). Ezen kívül az Airport Handling szándéka, hogy olyan eszközök bevezetésével optimalizálja az erőforrások felhasználását, mint a műszakos munkavégzés, az országos szintű kollektív szerződés által kínált új lehetőségekkel összhangban a napi és heti munkarend rugalmas mozgatását magukban foglaló szerződések. Ezek a mechanizmusok lehetővé teszik az Airport Handling számára, hogy hatékonyságát legalább további [...] (*1) %-kal fokozza,

Jobban meghatározott munkaprogram:

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| — | szervezeti struktúra bevezetése a hatékony erőforrás-felhasználás érdekében [...] (*1) évig: már 2015-től a hatékonyság fokozódása lesz tapasztalható annak eredményeként, hogy a forgalomnövekedés függvényében a mátrixok szezonális bővítésére kerül sor, továbbá kilenc időszak figyelembevételével újraosztják a szabadságokat, ami maga után vonja a [...] (*1) -t. A megtakarítások becsült mértéke [...] (*1) %, |
| --- | --- |

—

szervezeti struktúra bevezetése a hatékony erőforrás-felhasználás érdekében [...] (*1) évig: már 2015-től a hatékonyság fokozódása lesz tapasztalható annak eredményeként, hogy a forgalomnövekedés függvényében a mátrixok szezonális bővítésére kerül sor, továbbá kilenc időszak figyelembevételével újraosztják a szabadságokat, ami maga után vonja a [...] (*1) -t. A megtakarítások becsült mértéke [...] (*1) %,

szervezeti struktúra bevezetése a hatékony erőforrás-felhasználás érdekében

*1

*1

*1

| — | A meglévő személyzet kapacitásának optimalizálása: a [...] (*1) progresszív kihasználása pozitív irányú elmozduláshoz vezet a 0,5 %-os termelési hatékonyság terén. A beosztások szűkítése a [...] (*1) esetében – amit már elvégeztek ([...] (*1), vagy 2015. folyamán részben megvalósítás alatt van ([...] (*1)) – szintén hozzá fog járulni a hatékonyság javításához, |
| --- | --- |

—

A meglévő személyzet kapacitásának optimalizálása: a [...] (*1) progresszív kihasználása pozitív irányú elmozduláshoz vezet a 0,5 %-os termelési hatékonyság terén. A beosztások szűkítése a [...] (*1) esetében – amit már elvégeztek ([...] (*1), vagy 2015. folyamán részben megvalósítás alatt van ([...] (*1)) – szintén hozzá fog járulni a hatékonyság javításához,

A meglévő személyzet kapacitásának optimalizálása

*1

*1

*1

*1

| — | A nagyobb forgalomból eredő méretgazdaságosság: a meglévő ügyfelek oldalán a forgalom növekedése és az új légitársaságokkal – akkor is ha azok, nem a csúcsidőszakokban üzemelnek – kötött szerződések lehetővé fogják tenni a személyzet telítettségi tényezőjének a javítását, ami termelékenységi hatékonyságban kifejezve 2017-ben eléri a + [...] (*1) %-ot, |
| --- | --- |

—

A nagyobb forgalomból eredő méretgazdaságosság: a meglévő ügyfelek oldalán a forgalom növekedése és az új légitársaságokkal – akkor is ha azok, nem a csúcsidőszakokban üzemelnek – kötött szerződések lehetővé fogják tenni a személyzet telítettségi tényezőjének a javítását, ami termelékenységi hatékonyságban kifejezve 2017-ben eléri a + [...] (*1) %-ot,

A nagyobb forgalomból eredő méretgazdaságosság

*1

| — | Az iparági folyamatok strukturális kiigazítása: a vagyonkezelő szervezet az alábbi módszereket irányozta elő a hatékonyság elősegítése érdekében: a jobb munkatervezés és -szervezés, valamint a műszaki megoldásokba való befektetések, amelyek lehetővé teszik egyes tevékenységek részleges vagy teljes automatizálását, a munkaerővel kapcsolatos ráfordítások összekapcsolása az üzleti teljesítménnyel és eredményekkel. A munkatervezés terén a vagyonkezelő szervezet jelezte, hogy az Airport Handling a személyzet kezelése és műszakokba való beosztása érdekében új informatikai rendszerekbe való befektetéseket tervezett, ami az erőforrások racionálisabb kihasználásához vezet [...] (*1) %-os hatékonyság mellett. Ezen kívül az Airport Handling megkezdte a modern geolokációs rendszerekkel ellátott, új berendezések beszerzésének folyamatát. A személyzet tekintetében a hatékonyság a becslések szerint [...] (*1) %. |
| --- | --- |

—

Az iparági folyamatok strukturális kiigazítása: a vagyonkezelő szervezet az alábbi módszereket irányozta elő a hatékonyság elősegítése érdekében: a jobb munkatervezés és -szervezés, valamint a műszaki megoldásokba való befektetések, amelyek lehetővé teszik egyes tevékenységek részleges vagy teljes automatizálását, a munkaerővel kapcsolatos ráfordítások összekapcsolása az üzleti teljesítménnyel és eredményekkel. A munkatervezés terén a vagyonkezelő szervezet jelezte, hogy az Airport Handling a személyzet kezelése és műszakokba való beosztása érdekében új informatikai rendszerekbe való befektetéseket tervezett, ami az erőforrások racionálisabb kihasználásához vezet [...] (*1) %-os hatékonyság mellett. Ezen kívül az Airport Handling megkezdte a modern geolokációs rendszerekkel ellátott, új berendezések beszerzésének folyamatát. A személyzet tekintetében a hatékonyság a becslések szerint [...] (*1) %.

Az iparági folyamatok strukturális kiigazítása

*1

*1

| (189) | A vagyonkezelő szervezet szerint a működés első hónapjaiban az Airport Handling által elért eredmények lehetővé teszik a Bizottság ex-post ellenőrzését, hogy az üzleti tervben foglalt feltételezések mennyiben voltak megbízhatók. A vagyonkezelő szervezet kiemelte az első négyhavi tevékenységet, ahol [...] (*1) EBIT-érték jelentkezett [...] (*1) EUR összegben, illetve [...] (*1) [...] (*1) EUR összegben, a 2014. augusztus 6-i üzleti terv előrejelzéseivel összevetve. Ez a kedvező trend [...] (*1) árbevétel ([...] (*1) EUR) és [...] (*1) költség ([...] (*1) EUR) eredményeként adódott. |
| --- | --- |

(189)

A vagyonkezelő szervezet szerint a működés első hónapjaiban az Airport Handling által elért eredmények lehetővé teszik a Bizottság ex-post ellenőrzését, hogy az üzleti tervben foglalt feltételezések mennyiben voltak megbízhatók. A vagyonkezelő szervezet kiemelte az első négyhavi tevékenységet, ahol [...] (*1) EBIT-érték jelentkezett [...] (*1) EUR összegben, illetve [...] (*1) [...] (*1) EUR összegben, a 2014. augusztus 6-i üzleti terv előrejelzéseivel összevetve. Ez a kedvező trend [...] (*1) árbevétel ([...] (*1) EUR) és [...] (*1) költség ([...] (*1) EUR) eredményeként adódott.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

5.2.   A SEAH (felszámolás alatt) észrevételei

A SEAH (felszámolás alatt) észrevételei

5.2.1.   A SEAH eszközeiről

A SEAH eszközeiről

| (190) | A SEAH szerint a földi kiszolgáló tevékenységekhez használt berendezések könyv szerinti értéke [...] (*1) EUR volt azt megelőzően, hogy a SEAH felszámolás alá került volna. Az érintett eszközök átlagos kora [...] (*1) volt. A körülbelül [...] (*1) darab magasabb értékű [...] (*1) berendezésből (kivéve [...] (*1)), csupán [...] (*1) beszerzése történt 2006. december 31-ét követően. |
| --- | --- |

(190)

A SEAH szerint a földi kiszolgáló tevékenységekhez használt berendezések könyv szerinti értéke [...] (*1) EUR volt azt megelőzően, hogy a SEAH felszámolás alá került volna. Az érintett eszközök átlagos kora [...] (*1) volt. A körülbelül [...] (*1) darab magasabb értékű [...] (*1) berendezésből (kivéve [...] (*1)), csupán [...] (*1) beszerzése történt 2006. december 31-ét követően.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (191) | A SEAH felszámolásának kezdetekor a társaság egyéb eszközei közé kizárólag az üzleti tevékenység 2014. szeptember 1-i megszüntetésével kapcsolatos működő tőke tartozott. Továbbá bizonyos [...] (*1) volt még fellelhető. Ezek a pozíciók időközben zárásra kerültek. Ezért, a SEAH szerint, a felszámoló kizárólag a földi kiszolgáló berendezések értékesítésére számíthat a felszámolási költségek és más, még fennmaradó tartozások finanszírozásánál. |
| --- | --- |

(191)

A SEAH felszámolásának kezdetekor a társaság egyéb eszközei közé kizárólag az üzleti tevékenység 2014. szeptember 1-i megszüntetésével kapcsolatos működő tőke tartozott. Továbbá bizonyos [...] (*1) volt még fellelhető. Ezek a pozíciók időközben zárásra kerültek. Ezért, a SEAH szerint, a felszámoló kizárólag a földi kiszolgáló berendezések értékesítésére számíthat a felszámolási költségek és más, még fennmaradó tartozások finanszírozásánál.

*1

5.2.2.   A SEAH eszközeinek értékesítésére meghirdetett közbeszerzési eljárásról

A SEAH eszközeinek értékesítésére meghirdetett közbeszerzési eljárásról

| (192) | A felszámoló egyik fő feladata a nyílt, nyilvános és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárás lebonyolítása volt a SEAH eszközeinek értékesítése érdekében, amely egyébként már azt megelőzően megkezdődött, hogy a társaság felszámolási eljárás tárgyává vált volna. |
| --- | --- |

(192)

A felszámoló egyik fő feladata a nyílt, nyilvános és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárás lebonyolítása volt a SEAH eszközeinek értékesítése érdekében, amely egyébként már azt megelőzően megkezdődött, hogy a társaság felszámolási eljárás tárgyává vált volna.

| (193) | A SEAH szerint az eszközöket kilenc csoportba sorolták, amelyek különböző értékű, egymást kiegészítő, valamint önálló funkcióval rendelkező eszközöket tartalmaztak. A cél az volt, hogy a közbeszerzési eljárásban garantálják a széles körű részvételt. Az eszközöknek a csoportokba való felosztása azzal a céllal történt, hogy az olaszországi repülőtereken működő, nagyobb kiszolgáló vállalkozások tevékenységén alapján megcélozzák az azonosítható piaci szükségleteket. Az elérhető információk azt mutatják, hogy az értékesítési folyamat a kiszolgáló tevékenységeket folytatókra, a repülőterek üzemeltetőire, a légitársaságokra, az értékesített berendezéstípusokat előállító gyártókra, viszonteladókra és lízingcégekre korlátozódott. Ezen kívül bizonyos minimális fizetőképességi követelményeket is meghatároztak, amelyek közül kiemelhető (i) a benyújtani kívánt ajánlattal érintett, minden egyes eszközcsoport vonatkozásában legalább 1 millió EUR összegű árbevétel; (ii) legalább 1 millió EUR értékű nettó eszközállomány, vagy amennyiben a potenciális vevő egynél több csoportra kívánt ajánlatot adni, legalább 2 millió EUR-s eszközérték; (iii) legfeljebb 3-as értékű mutató a teljes eszközértékre vetített eladósodottság tekintetében. A fentiekben meghatározott kötelező előírásokon túl az ajánlati felhívás nem rögzített más kiválasztási szempontot. |
| --- | --- |

(193)

A SEAH szerint az eszközöket kilenc csoportba sorolták, amelyek különböző értékű, egymást kiegészítő, valamint önálló funkcióval rendelkező eszközöket tartalmaztak. A cél az volt, hogy a közbeszerzési eljárásban garantálják a széles körű részvételt. Az eszközöknek a csoportokba való felosztása azzal a céllal történt, hogy az olaszországi repülőtereken működő, nagyobb kiszolgáló vállalkozások tevékenységén alapján megcélozzák az azonosítható piaci szükségleteket. Az elérhető információk azt mutatják, hogy az értékesítési folyamat a kiszolgáló tevékenységeket folytatókra, a repülőterek üzemeltetőire, a légitársaságokra, az értékesített berendezéstípusokat előállító gyártókra, viszonteladókra és lízingcégekre korlátozódott. Ezen kívül bizonyos minimális fizetőképességi követelményeket is meghatároztak, amelyek közül kiemelhető (i) a benyújtani kívánt ajánlattal érintett, minden egyes eszközcsoport vonatkozásában legalább 1 millió EUR összegű árbevétel; (ii) legalább 1 millió EUR értékű nettó eszközállomány, vagy amennyiben a potenciális vevő egynél több csoportra kívánt ajánlatot adni, legalább 2 millió EUR-s eszközérték; (iii) legfeljebb 3-as értékű mutató a teljes eszközértékre vetített eladósodottság tekintetében. A fentiekben meghatározott kötelező előírásokon túl az ajánlati felhívás nem rögzített más kiválasztási szempontot.

| (194) | A SEAH jelzi, hogy az érintett eszközök megszerzése kapcsán egyetlen ajánlattevő sem fejezte ki érdeklődését. A kizárólagosan tájékoztatásra vonatkozó kérések az eljárás keretein kívül érkeztek olyan felektől, akik csupán egyes eszközök megszerzése iránt érdeklődtek, viszont számottevően alacsonyabb áron, mint amelyet a független szakértők megállapították. Az SEAH továbbá rámutatott, hogy az Airport Handling, bár az eszközök megszerzése kapcsán érdeklődését fejezte ki, ajánlatot nem nyújtott be. A Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok már 2013. november 27-én – amikor a Bizottsággal a SEA-nak a SEAH felszámolására, valamint az Airport Handling megalapítására és tőkével való ellátására irányuló tervéről egyeztettek – bejelentették, hogy az Airport Handling nem fog részt venni az értékesítési folyamatban, és ennek okán ajánlatot sem nyújt be az eljárás során. |
| --- | --- |

(194)

A SEAH jelzi, hogy az érintett eszközök megszerzése kapcsán egyetlen ajánlattevő sem fejezte ki érdeklődését. A kizárólagosan tájékoztatásra vonatkozó kérések az eljárás keretein kívül érkeztek olyan felektől, akik csupán egyes eszközök megszerzése iránt érdeklődtek, viszont számottevően alacsonyabb áron, mint amelyet a független szakértők megállapították. Az SEAH továbbá rámutatott, hogy az Airport Handling, bár az eszközök megszerzése kapcsán érdeklődését fejezte ki, ajánlatot nem nyújtott be. A Bizottság megjegyzi, hogy az olasz hatóságok már 2013. november 27-én – amikor a Bizottsággal a SEA-nak a SEAH felszámolására, valamint az Airport Handling megalapítására és tőkével való ellátására irányuló tervéről egyeztettek – bejelentették, hogy az Airport Handling nem fog részt venni az értékesítési folyamatban, és ennek okán ajánlatot sem nyújt be az eljárás során.

| (195) | A SEAH eszközeinek kiárusítására tett, sikertelen próbálkozást követően a felszámoló felvette a kapcsolatot az ágazat fő vállalkozásaival, hogy megvitassa velük az érintett eszközök értékesítésének a lehetőségét, valamint az ilyen értékesítésre esetlegesen alkalmazható feltételeket. |
| --- | --- |

(195)

A SEAH eszközeinek kiárusítására tett, sikertelen próbálkozást követően a felszámoló felvette a kapcsolatot az ágazat fő vállalkozásaival, hogy megvitassa velük az érintett eszközök értékesítésének a lehetőségét, valamint az ilyen értékesítésre esetlegesen alkalmazható feltételeket.

5.2.3.   Az eszközök értékeléséről

Az eszközök értékeléséről

| (196) | A SEAH emlékeztetett arra, hogy a SEAH felszámolásának megindulása előtt a társaság Igazgatótanácsa az IMQ-t, mint független szakértőt megbízta az eszközök értékelésével. Az értékelés átadására 2014. június 25-én került sor, éves szinten a bérleti díjra [...] (*1) EUR összegű javaslat született, mely értéket a piaci viszonyokkal összhangban állónak ítélték. 2014. szeptember 1-jén a SEAH az E&Y-nak adott megbízást az eszközök egy második értékelésének az elvégzésére. A vagyonkezelő kérésére a SEAH és a vagyonkezelő közösen bízta meg az E&Y -t a második értékelés jelentette feladattal. Az E&Y ezt követően 1,4 millió EUR összegű éves bérleti díjra tett javaslatot. |
| --- | --- |

(196)

A SEAH emlékeztetett arra, hogy a SEAH felszámolásának megindulása előtt a társaság Igazgatótanácsa az IMQ-t, mint független szakértőt megbízta az eszközök értékelésével. Az értékelés átadására 2014. június 25-én került sor, éves szinten a bérleti díjra [...] (*1) EUR összegű javaslat született, mely értéket a piaci viszonyokkal összhangban állónak ítélték. 2014. szeptember 1-jén a SEAH az E&Y-nak adott megbízást az eszközök egy második értékelésének az elvégzésére. A vagyonkezelő kérésére a SEAH és a vagyonkezelő közösen bízta meg az E&Y -t a második értékelés jelentette feladattal. Az E&Y ezt követően 1,4 millió EUR összegű éves bérleti díjra tett javaslatot.

*1

| (197) | A SEAH hozzátette, hogy az Airport Handling jelenleg bérleti szerződés alapján használja a SEAH eszközeit, és felelős azok karbantartásáért (az éves karbantartási költségek becsült összege [...] (*1) EUR). |
| --- | --- |

(197)

A SEAH hozzátette, hogy az Airport Handling jelenleg bérleti szerződés alapján használja a SEAH eszközeit, és felelős azok karbantartásáért (az éves karbantartási költségek becsült összege [...] (*1) EUR).

*1

5.2.4.   A bérleti szerződésről

A bérleti szerződésről

| (198) | A SEAH szerint a bérleti szerződés megkötését a felek között intenzív tárgyalások előzték meg, amelyekbe a SEA nem avatkozott be. A SEAH előadta, hogy az eszközök üzemen kívül való helyezésére tekintettel a bérleti szerződés megkötése az eszközérték fenntartásának szükséges feltétele. Az Airport Handlinggel kötött bérleti szerződés hiányában a SEAH-nak el kellett volna távolítani a berendezéseket a repülőtér épületeiből, amivel számottevő szállítási és karbantartási költségek jártak volna együtt. |
| --- | --- |

(198)

A SEAH szerint a bérleti szerződés megkötését a felek között intenzív tárgyalások előzték meg, amelyekbe a SEA nem avatkozott be. A SEAH előadta, hogy az eszközök üzemen kívül való helyezésére tekintettel a bérleti szerződés megkötése az eszközérték fenntartásának szükséges feltétele. Az Airport Handlinggel kötött bérleti szerződés hiányában a SEAH-nak el kellett volna távolítani a berendezéseket a repülőtér épületeiből, amivel számottevő szállítási és karbantartási költségek jártak volna együtt.

| (199) | A SEAH egyúttal előadta, hogy mivel a bérleti szerződés lejárata 2015. augusztus 31. volt, a felszámoló mérlegelte az eszközök üzemen kívül való helyezésének lehetőségét. A SEAH rámutat, hogy az eszközöknek az Airport Handling számára való értékesítése – miután a Bizottságnak a gazdasági folytonossággal kapcsolatos kétségei mérséklődnek – lehetővé tenné a SEAH számára az érintett eszközök értékének maximalizálását a felszámolási eljárásban. |
| --- | --- |

(199)

A SEAH egyúttal előadta, hogy mivel a bérleti szerződés lejárata 2015. augusztus 31. volt, a felszámoló mérlegelte az eszközök üzemen kívül való helyezésének lehetőségét. A SEAH rámutat, hogy az eszközöknek az Airport Handling számára való értékesítése – miután a Bizottságnak a gazdasági folytonossággal kapcsolatos kétségei mérséklődnek – lehetővé tenné a SEAH számára az érintett eszközök értékének maximalizálását a felszámolási eljárásban.

5.3.   A SEA észrevételei

A SEA észrevételei

5.3.1.   A gazdasági folytonosságról

A gazdasági folytonosságról

| (200) | A SEA álláspontja szerint a 2014-es eljárást megindító határozatban hivatkozott ítélkezési gyakorlat meglehetősen lényeges mértékben eltér a tárgybeli esettől. |
| --- | --- |

(200)

A SEA álláspontja szerint a 2014-es eljárást megindító határozatban hivatkozott ítélkezési gyakorlat meglehetősen lényeges mértékben eltér a tárgybeli esettől.

| (201) | Először is az említett ítélkezési gyakorlat kizárólag olyan helyzetekre vonatkozik, amelyek jellemzője a támogatás kedvezményezettje oldaláról eszközök átruházása a frissen létrehozott társaság felé. Az ítélkezési gyakorlat alapvetően olyan ügyekre vonatkozik, ahol az összeegyeztethetetlen állami támogatásban részesülő vállalkozás, amely nincs abban a helyzetben, hogy a juttatást visszafizesse, új vállalkozást alapít, amelybe tevékenységeinek egy részét áthelyezi. Másodsorban a Bizottság által hivatkozott minden esetben a kedvezményezett és az új vállalkozás közötti átruházás tárgyát számottevő értékkel bíró eszközök (tevékenységek, létesítmények, áruk, ingatlanok, védjegyek, iparjogvédelmi jogok) képezik. |
| --- | --- |

(201)

Először is az említett ítélkezési gyakorlat kizárólag olyan helyzetekre vonatkozik, amelyek jellemzője a támogatás kedvezményezettje oldaláról eszközök átruházása a frissen létrehozott társaság felé. Az ítélkezési gyakorlat alapvetően olyan ügyekre vonatkozik, ahol az összeegyeztethetetlen állami támogatásban részesülő vállalkozás, amely nincs abban a helyzetben, hogy a juttatást visszafizesse, új vállalkozást alapít, amelybe tevékenységeinek egy részét áthelyezi. Másodsorban a Bizottság által hivatkozott minden esetben a kedvezményezett és az új vállalkozás közötti átruházás tárgyát számottevő értékkel bíró eszközök (tevékenységek, létesítmények, áruk, ingatlanok, védjegyek, iparjogvédelmi jogok) képezik.

| (202) | A SEA szerint jelen ügy jellemzői arra a következtetésre vezetnek, hogy az Airport Handling a jövőben nem élvezhette volna a SEAH által, feltételezetten támogatásként kapott összeggel kapcsolatos versenyelőnyt, mivel nem vett át eszközt a SEAH-tól. Ehelyett a SEAH számára biztosított, állítólagos versenyelőny megszűnt volna a társaság felszámolásával, és így nem is lehetett volna átadni. |
| --- | --- |

(202)

A SEA szerint jelen ügy jellemzői arra a következtetésre vezetnek, hogy az Airport Handling a jövőben nem élvezhette volna a SEAH által, feltételezetten támogatásként kapott összeggel kapcsolatos versenyelőnyt, mivel nem vett át eszközt a SEAH-tól. Ehelyett a SEAH számára biztosított, állítólagos versenyelőny megszűnt volna a társaság felszámolásával, és így nem is lehetett volna átadni.

| (203) | A SEA emlékeztet arra, hogy a 2012-es visszafizettetési határozatban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a SEAH számára biztosított, állítólagos versenyelőny megfelelt a társaság által elszenvedett veszteségek finanszírozásához szükséges összegnek, amit elsősorban a magas személyi jellegű költségek idéztek elő. Jóllehet a személyi jellegű költségek ekként való kiegyenlítése számottevő hatást gyakorol a földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalkozások költségszerkezetére – a személyi jellegű költségek az összes költség 65–80 %-át teszik ki –, a SEA rámutat, hogy a Bizottság által hivatkozott ügyektől eltérően jelen eset nem áll kapcsolatban olyan tulajdonrészek vagy eszközök átruházásával, amelyek a SEAH tevékenységének a végzéséhez (vagy még inkább folytatásához) szükségesek, és nem függ össze olyan művelettel, amelynek célja a kedvezményezett eszközeinek a megóvása, és így a visszafizettetési végzés kijátszása. |
| --- | --- |

(203)

A SEA emlékeztet arra, hogy a 2012-es visszafizettetési határozatban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a SEAH számára biztosított, állítólagos versenyelőny megfelelt a társaság által elszenvedett veszteségek finanszírozásához szükséges összegnek, amit elsősorban a magas személyi jellegű költségek idéztek elő. Jóllehet a személyi jellegű költségek ekként való kiegyenlítése számottevő hatást gyakorol a földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalkozások költségszerkezetére – a személyi jellegű költségek az összes költség 65–80 %-át teszik ki –, a SEA rámutat, hogy a Bizottság által hivatkozott ügyektől eltérően jelen eset nem áll kapcsolatban olyan tulajdonrészek vagy eszközök átruházásával, amelyek a SEAH tevékenységének a végzéséhez (vagy még inkább folytatásához) szükségesek, és nem függ össze olyan művelettel, amelynek célja a kedvezményezett eszközeinek a megóvása, és így a visszafizettetési végzés kijátszása.

| (204) | A SEA szerint megjegyzendő, hogy mivel a SEAH által kapott állítólagos állami támogatásból eredő előnyt a túlzott mértékű munkaerőköltségekből származó veszteségek fedezésére használták fel, ez az előny egyértelműen megszűnt a társaság felszámolásával és a munkavállalók elbocsátásával. A SEA álláspontja szerint az, hogy a SEAH korábbi dolgozóit később, eltérő formai és tartalmi feltételekkel az Airport Handling felvette, ezt a következtetés lényeges mértékben nem módosítja. |
| --- | --- |

(204)

A SEA szerint megjegyzendő, hogy mivel a SEAH által kapott állítólagos állami támogatásból eredő előnyt a túlzott mértékű munkaerőköltségekből származó veszteségek fedezésére használták fel, ez az előny egyértelműen megszűnt a társaság felszámolásával és a munkavállalók elbocsátásával. A SEA álláspontja szerint az, hogy a SEAH korábbi dolgozóit később, eltérő formai és tartalmi feltételekkel az Airport Handling felvette, ezt a következtetés lényeges mértékben nem módosítja.

| (205) | A SEA hozzátette, hogy még akkor is, ha elfogadható lenne, hogy a SEAH részéről az Airport Handling felé az eszközök átruházásának a hiánya nem elegendő annak megállapításához, hogy nem merül fel gazdasági folytonosság, az Airport Handing létrehozásának alapját képező ügyletek körülményei – azokat összességükben vizsgálva –, nem tekinthetők úgy, mint amelyek hatása a visszafizettetési végzés kijátszása volt. |
| --- | --- |

(205)

A SEA hozzátette, hogy még akkor is, ha elfogadható lenne, hogy a SEAH részéről az Airport Handling felé az eszközök átruházásának a hiánya nem elegendő annak megállapításához, hogy nem merül fel gazdasági folytonosság, az Airport Handing létrehozásának alapját képező ügyletek körülményei – azokat összességükben vizsgálva –, nem tekinthetők úgy, mint amelyek hatása a visszafizettetési végzés kijátszása volt.

| (206) | A SEA szerint a döntés, melynek értelmében új földi kiszolgáló vállalkozást alakítanak arra, hogy piaci viszonyok között, más szolgáltatókkal versenyezve működjön, gazdasági logikán alapul, és azt egy olyan irányítási modell indokolja, amely lényeges mértékben eltér a korábbi vállalkozás, a SEAH által alkalmazottól ([...] (*1)); az ezzel elérendő cél közép- és hosszú távon fenntartható nyereségesség elérése. |
| --- | --- |

(206)

A SEA szerint a döntés, melynek értelmében új földi kiszolgáló vállalkozást alakítanak arra, hogy piaci viszonyok között, más szolgáltatókkal versenyezve működjön, gazdasági logikán alapul, és azt egy olyan irányítási modell indokolja, amely lényeges mértékben eltér a korábbi vállalkozás, a SEAH által alkalmazottól ([...] (*1)); az ezzel elérendő cél közép- és hosszú távon fenntartható nyereségesség elérése.

*1

| (207) | A SEA állítja, hogy SEAH bejelentése, amely szerint a társaság megszünteti tevékenységeit a milánói repülőtereken, valamint a SEAH felszámolási eljárás alá kerülése a piacon lendületet adott a tényleges versenynek, és ennek során a milánói repülőtereken működő légitársaságok a különböző szolgáltatók által bemutatott ajánlatok összehasonlító értékelés alapján választhattak földi kiszolgáló tevékenységekre szolgáltatót. |
| --- | --- |

(207)

A SEA állítja, hogy SEAH bejelentése, amely szerint a társaság megszünteti tevékenységeit a milánói repülőtereken, valamint a SEAH felszámolási eljárás alá kerülése a piacon lendületet adott a tényleges versenynek, és ennek során a milánói repülőtereken működő légitársaságok a különböző szolgáltatók által bemutatott ajánlatok összehasonlító értékelés alapján választhattak földi kiszolgáló tevékenységekre szolgáltatót.

| (208) | A SEA szerint ez a versenypiaci folyamat megelőzte azt, hogy az Airport Handling eredményesen kötött szerződéseket a légitársaságokkal, mégpedig a SEA-tól teljesen függetlenül. A valóságban egyes légitársaságok, a SEAH korábbi ügyfelei úgy döntöttek, hogy nem veszik igénybe az Airport Handling szolgáltatásait, míg a másik oldalról az Airport Handling olyan légitársaságokkal is kötött szerződést, amelyeket korábban nem a SEAH szolgált ki. |
| --- | --- |

(208)

A SEA szerint ez a versenypiaci folyamat megelőzte azt, hogy az Airport Handling eredményesen kötött szerződéseket a légitársaságokkal, mégpedig a SEA-tól teljesen függetlenül. A valóságban egyes légitársaságok, a SEAH korábbi ügyfelei úgy döntöttek, hogy nem veszik igénybe az Airport Handling szolgáltatásait, míg a másik oldalról az Airport Handling olyan légitársaságokkal is kötött szerződést, amelyeket korábban nem a SEAH szolgált ki.

| (209) | Továbbá, a SEA szerint, az összevont (konszolidált) éves beszámolókat szabályozó 78/660/EGK (18) és 83/349/EGK (19) tanácsi irányelvek – ezeket az olasz jogba az 1991. április 9-i, 127. sz. törvényerejű rendelet ülteti át – értelmében, mivel a SEA a részesedésének a vagyonkezelő szervezetre való átruházást követően nem rendelkezett ellenőrzési és irányítási joggal az Airport Handling kapcsán, az Airport Handling a továbbiakban, számviteli szempontból nem tartozik a SEA csoporthoz, és ezért a költségvetése sem konszolidálható a SEA költségvetésével. |
| --- | --- |

(209)

Továbbá, a SEA szerint, az összevont (konszolidált) éves beszámolókat szabályozó 78/660/EGK (18) és 83/349/EGK (19) tanácsi irányelvek – ezeket az olasz jogba az 1991. április 9-i, 127. sz. törvényerejű rendelet ülteti át – értelmében, mivel a SEA a részesedésének a vagyonkezelő szervezetre való átruházást követően nem rendelkezett ellenőrzési és irányítási joggal az Airport Handling kapcsán, az Airport Handling a továbbiakban, számviteli szempontból nem tartozik a SEA csoporthoz, és ezért a költségvetése sem konszolidálható a SEA költségvetésével.

18

19

| (210) | Továbbá harmadik feleknek az Airport Handling tőkéjéből való részesedésszerzése felgyorsítása érdekében 2015. január 26-án a SEA és a vagyonkezelő szervezet egy, „a vagyonkezelési meghatalmazás 20. cikke szerinti végrehajtási rendelkezést” írt alá azzal a céllal, hogy a vagyonkezelőre ruházza a külső befektető keresésével járó felelősséget. A vagyonkezelő és a SEA úgy határozott, hogy a feladattal a BNP Paribas -t bízza meg. |
| --- | --- |

(210)

Továbbá harmadik feleknek az Airport Handling tőkéjéből való részesedésszerzése felgyorsítása érdekében 2015. január 26-án a SEA és a vagyonkezelő szervezet egy, „a vagyonkezelési meghatalmazás 20. cikke szerinti végrehajtási rendelkezést” írt alá azzal a céllal, hogy a vagyonkezelőre ruházza a külső befektető keresésével járó felelősséget. A vagyonkezelő és a SEA úgy határozott, hogy a feladattal a BNP Paribas -t bízza meg.

| (211) | A BNP Paribas segítette az Airport Handlinget a részvények értékesítésére vonatkozó ajánlat elkészítésében, felvette a kapcsolatot több olyan befektetővel, akik potenciálisan érdeklődhettek az Airport Handling tőkéjében való részesedésszerzés iránt, továbbá megbeszéléseket is folytatott lehetséges befektetőkkel. |
| --- | --- |

(211)

A BNP Paribas segítette az Airport Handlinget a részvények értékesítésére vonatkozó ajánlat elkészítésében, felvette a kapcsolatot több olyan befektetővel, akik potenciálisan érdeklődhettek az Airport Handling tőkéjében való részesedésszerzés iránt, továbbá megbeszéléseket is folytatott lehetséges befektetőkkel.

| (212) | A SEA hozzátette, hogy amint valamely magánbefektető megszerzi az Airport Handling legalább 30 %-os tulajdonát, a SEA mérlegelni fogja annak a lehetőségét, hogy befektetőket keressen a társaságban lévő többségi tulajdon átvételére is. |
| --- | --- |

(212)

A SEA hozzátette, hogy amint valamely magánbefektető megszerzi az Airport Handling legalább 30 %-os tulajdonát, a SEA mérlegelni fogja annak a lehetőségét, hogy befektetőket keressen a társaságban lévő többségi tulajdon átvételére is.

5.3.2.   Állami forrásokról és az államnak való betudhatóságról

Állami forrásokról és az államnak való betudhatóságról

| (213) | A SEA álláspontja az, hogy szerint a tény, hogy az Airport Handling állami tulajdonú vállalkozás, nem elégséges azon következtetés levonásához, hogy forrásai állami forrásnak minősülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján. Továbbá a vagyonkezelő szervezet felállítását követően az Airport Handling pénzügyi erőforrásait a SEA nem ellenőrzi, ezért nem jelenthető ki, hogy azok a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami források lennének. |
| --- | --- |

(213)

A SEA álláspontja az, hogy szerint a tény, hogy az Airport Handling állami tulajdonú vállalkozás, nem elégséges azon következtetés levonásához, hogy forrásai állami forrásnak minősülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján. Továbbá a vagyonkezelő szervezet felállítását követően az Airport Handling pénzügyi erőforrásait a SEA nem ellenőrzi, ezért nem jelenthető ki, hogy azok a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami források lennének.

| (214) | E tekintetben a SEA hozzáteszi, hogy:






  — | az első, 3,7 millió EUR összegű tőkeemelést az Airport Handling közgyűlése 2014. augusztus 27-én hagyta jóvá. Ugyanezen a napon a vagyonkezelő szervezetre átruházták a SEA teljes részesedését a SEAH-ban. Az említett napon a vagyonkezelő vált az Airport Handling kizárólag tulajdonosává minden törvényes szempontból, |
| --- | --- | --- |

(214)

E tekintetben a SEA hozzáteszi, hogy:

—

az első, 3,7 millió EUR összegű tőkeemelést az Airport Handling közgyűlése 2014. augusztus 27-én hagyta jóvá. Ugyanezen a napon a vagyonkezelő szervezetre átruházták a SEA teljes részesedését a SEAH-ban. Az említett napon a vagyonkezelő vált az Airport Handling kizárólag tulajdonosává minden törvényes szempontból,

| — | ugyanezen a naponta vagyonkezelő, mint az Airport Handling kizárólagos tulajdonosa 20 000 SFP -t bocsátott ki 20 millió EUR összértékben. Az SFP-ket a SEA 2014. augusztus 28-án teljes mértékben bejegyezte és kifizette. |
| --- | --- |

—

ugyanezen a naponta vagyonkezelő, mint az Airport Handling kizárólagos tulajdonosa 20 000 SFP -t bocsátott ki 20 millió EUR összértékben. Az SFP-ket a SEA 2014. augusztus 28-án teljes mértékben bejegyezte és kifizette.

| (215) | Az SEA hangsúlyozza az átruházás időpontja óta az Airport Handling pénzügyi erőforrásai mindenkor a vagyonkezelő, az Airport Handling kizárólagos tulajdonosa ellenőrzése alatt állnak. |
| --- | --- |

(215)

Az SEA hangsúlyozza az átruházás időpontja óta az Airport Handling pénzügyi erőforrásai mindenkor a vagyonkezelő, az Airport Handling kizárólagos tulajdonosa ellenőrzése alatt állnak.

| (216) | A SEA álláspontja szerint a fentiek azt mutatják, hogy a SEA állami tulajdonosa (Milánó Önkormányzata) sem közvetlenül, sem közvetetten nem gyakorol befolyást az Airport Handling tekintetében a pénzügyi instrumentumok felhasználására, továbbá hogy a vagyonkezelő szervezet fennállása alatt az említett források végig a vagyonkezelő ellenőrzése alatt maradnak. Mindezektől függetlenül, a vagyonkezelő szervezet megalapításának eredményeként a SEA elvesztette jogosultságát az Airport Handling igazgatótanácsi tagjainak a kinevezésére. |
| --- | --- |

(216)

A SEA álláspontja szerint a fentiek azt mutatják, hogy a SEA állami tulajdonosa (Milánó Önkormányzata) sem közvetlenül, sem közvetetten nem gyakorol befolyást az Airport Handling tekintetében a pénzügyi instrumentumok felhasználására, továbbá hogy a vagyonkezelő szervezet fennállása alatt az említett források végig a vagyonkezelő ellenőrzése alatt maradnak. Mindezektől függetlenül, a vagyonkezelő szervezet megalapításának eredményeként a SEA elvesztette jogosultságát az Airport Handling igazgatótanácsi tagjainak a kinevezésére.

5.4.   Egy érdekelt harmadik fél észrevételei

Egy érdekelt harmadik fél észrevételei

| (217) | A Bizottság észrevételt kapott egy érdekelt féltől, aki azt kérte, hogy kilétét és észrevételeit se közöljék harmadik felekkel. |
| --- | --- |

(217)

A Bizottság észrevételt kapott egy érdekelt féltől, aki azt kérte, hogy kilétét és észrevételeit se közöljék harmadik felekkel.

6.   OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEIVEL KAPCSOLATBAN

OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEIVEL KAPCSOLATBAN

| (218) | Olaszország azokkal a véleményekkel kapcsolatban tett észrevételeket, melyeket a vagyonkezelő szervezet és a SEA adott elő a vizsgálat keretében. |
| --- | --- |

(218)

Olaszország azokkal a véleményekkel kapcsolatban tett észrevételeket, melyeket a vagyonkezelő szervezet és a SEA adott elő a vizsgálat keretében.

| (219) | Olaszország teljes mértékben támogatta a fent említett érdekelt felek által előadott véleményeket, és azt hangsúlyozta, hogy azok egyrészről bizonyítják, hogy az olasz hatóságok egyáltalán nem avatkoztak be a SEA tevékenységébe, valamint annak az Airport Handlingbe való befektetéssel összefüggő döntésébe, míg másrészről igazolják, hogy az Airport Handling nem folytatja a SEAH gazdasági tevékenységét. |
| --- | --- |

(219)

Olaszország teljes mértékben támogatta a fent említett érdekelt felek által előadott véleményeket, és azt hangsúlyozta, hogy azok egyrészről bizonyítják, hogy az olasz hatóságok egyáltalán nem avatkoztak be a SEA tevékenységébe, valamint annak az Airport Handlingbe való befektetéssel összefüggő döntésébe, míg másrészről igazolják, hogy az Airport Handling nem folytatja a SEAH gazdasági tevékenységét.

7.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

| (220) | Ebben az ügyben a Bizottságnak két, egymástól különálló szempontot kellett értékelnie: az első a visszafizettetési határozatból eredő visszafizetési kötelezettség esetleges átszállása az SEA Handlingtől az Airport Handlingre; a második az Airport Handlingnek a SEA által 25 millió euro összegben juttatott tőkeinjekciójában esetlegesen jelen lévő támogatás. |
| --- | --- |

(220)

Ebben az ügyben a Bizottságnak két, egymástól különálló szempontot kellett értékelnie: az első a visszafizettetési határozatból eredő visszafizetési kötelezettség esetleges átszállása az SEA Handlingtől az Airport Handlingre; a második az Airport Handlingnek a SEA által 25 millió euro összegben juttatott tőkeinjekciójában esetlegesen jelen lévő támogatás.

7.1.   Gazdasági folytonosság és a visszafizetési kötelezettség átszállása

Gazdasági folytonosság és a visszafizetési kötelezettség átszállása

| (221) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást azon vállalkozásokkal kell visszafizettetni, amelyeknek abból tényleges előnyük származott (20). |
| --- | --- |

(221)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást azon vállalkozásokkal kell visszafizettetni, amelyeknek abból tényleges előnyük származott (20).

20

| (222) | Ha az állami támogatás kedvezményezettje fizetésképtelen, a visszafizetési kötelezettség úgy teljesíthető, hogy a támogatás visszafizetésével kapcsolatos követelést fel kell venni hitelezői követelések jegyzékébe, feltéve, hogy a támogatás kedvezményezettje még működik a piacon (21). A bíróság álláspontja szerint „mikor a jogellenes támogatásban részesült vállalkozás csődbe kerül, és e csődben lévő vállalkozás tevékenységei egy részének folytatására társaságot alapítanak, e tevékenység folytatása, mindaddig, amíg az érintett támogatásokat teljes egészében vissza nem térítik, továbbra is fenntartja az azon versenyelőny által okozott versenytorzulást, amelyet e vállalkozás a piacon a versenytársaival szemben élvezett. Így az ilyen, újonnan alapított társaság, amennyiben ezen előny az ő javára továbbra is fennáll, a szóban forgó támogatások visszatérítésére kötelezhető. Ez az eset áll fenn olyankor, ha megállapításra kerül, hogy e társaság továbbra is élvezi az e támogatások kedvezményéhez kötődő versenyelőnyt, különösen amikor az a felszámolás alatt álló társaság aktíváit anélkül szerzi meg, hogy ennek ellenértékeként piaci értéknek megfelelő árat fizetne, vagy ha megállapításra kerül, hogy e társaság alapításának az volt a célja, hogy megkerülje az említett támogatások visszatérítésére vonatkozó kötelezettséget” (22). |
| --- | --- |

(222)

Ha az állami támogatás kedvezményezettje fizetésképtelen, a visszafizetési kötelezettség úgy teljesíthető, hogy a támogatás visszafizetésével kapcsolatos követelést fel kell venni hitelezői követelések jegyzékébe, feltéve, hogy a támogatás kedvezményezettje még működik a piacon (21). A bíróság álláspontja szerint „mikor a jogellenes támogatásban részesült vállalkozás csődbe kerül, és e csődben lévő vállalkozás tevékenységei egy részének folytatására társaságot alapítanak, e tevékenység folytatása, mindaddig, amíg az érintett támogatásokat teljes egészében vissza nem térítik, továbbra is fenntartja az azon versenyelőny által okozott versenytorzulást, amelyet e vállalkozás a piacon a versenytársaival szemben élvezett. Így az ilyen, újonnan alapított társaság, amennyiben ezen előny az ő javára továbbra is fennáll, a szóban forgó támogatások visszatérítésére kötelezhető. Ez az eset áll fenn olyankor, ha megállapításra kerül, hogy e társaság továbbra is élvezi az e támogatások kedvezményéhez kötődő versenyelőnyt, különösen amikor az a felszámolás alatt álló társaság aktíváit anélkül szerzi meg, hogy ennek ellenértékeként piaci értéknek megfelelő árat fizetne, vagy ha megállapításra kerül, hogy e társaság alapításának az volt a célja, hogy megkerülje az említett támogatások visszatérítésére vonatkozó kötelezettséget” (22).

21

mikor a jogellenes támogatásban részesült vállalkozás csődbe kerül, és e csődben lévő vállalkozás tevékenységei egy részének folytatására társaságot alapítanak, e tevékenység folytatása, mindaddig, amíg az érintett támogatásokat teljes egészében vissza nem térítik, továbbra is fenntartja az azon versenyelőny által okozott versenytorzulást, amelyet e vállalkozás a piacon a versenytársaival szemben élvezett. Így az ilyen, újonnan alapított társaság, amennyiben ezen előny az ő javára továbbra is fennáll, a szóban forgó támogatások visszatérítésére kötelezhető. Ez az eset áll fenn olyankor, ha megállapításra kerül, hogy e társaság továbbra is élvezi az e támogatások kedvezményéhez kötődő versenyelőnyt, különösen amikor az a felszámolás alatt álló társaság aktíváit anélkül szerzi meg, hogy ennek ellenértékeként piaci értéknek megfelelő árat fizetne, vagy ha megállapításra kerül, hogy e társaság alapításának az volt a célja, hogy megkerülje az említett támogatások visszatérítésére vonatkozó kötelezettséget

22

| (223) | Tekintettel az eszközök átruházására a támogatás kedvezményezettjétől egy másik, ez előbbi tevékenységeit folytató vállalatra a Bíróság megerősítette, hogy a következő körülmények vehetők figyelembe a két társaság közötti gazdasági folytonosság értékelésekor (23): az átruházás célja (aktívák és passzívák, a munkaerő folytonossága, a vagyoni eszközök egyben tartása stb.); az átruházási ár; az eredeti és az átvevő cég részvényeseinek vagy tulajdonosainak személyazonossága; az átruházás időpontja (a vizsgálat megkezdése, az eljárás megindítása vagy a végleges határozathozatal után); és végül az ügylet gazdasági logikája. |
| --- | --- |

(223)

Tekintettel az eszközök átruházására a támogatás kedvezményezettjétől egy másik, ez előbbi tevékenységeit folytató vállalatra a Bíróság megerősítette, hogy a következő körülmények vehetők figyelembe a két társaság közötti gazdasági folytonosság értékelésekor (23): az átruházás célja (aktívák és passzívák, a munkaerő folytonossága, a vagyoni eszközök egyben tartása stb.); az átruházási ár; az eredeti és az átvevő cég részvényeseinek vagy tulajdonosainak személyazonossága; az átruházás időpontja (a vizsgálat megkezdése, az eljárás megindítása vagy a végleges határozathozatal után); és végül az ügylet gazdasági logikája.

vehetők figyelembe

23

| (224) | Az ítélkezési gyakorlat szerint a fentiekben említett körülményeket eltérő mértékben, az adott ügy konkrét jellemzőinek megfelelően lehet figyelembe venni (24). Ebből következik, hogy a Bizottság nem köteles az összes ilyen körülményt figyelembe venni, amit a „vehetők figyelembe” kifejezés is alátámaszt (25). |
| --- | --- |

(224)

Az ítélkezési gyakorlat szerint a fentiekben említett körülményeket eltérő mértékben, az adott ügy konkrét jellemzőinek megfelelően lehet figyelembe venni (24). Ebből következik, hogy a Bizottság nem köteles az összes ilyen körülményt figyelembe venni, amit a „vehetők figyelembe” kifejezés is alátámaszt (25).

24

vehetők figyelembe

25

| (225) | Annak eldöntése érdekében, hogy fennáll-e gazdasági folytonosság a SEAH és az Airport Handling között, továbbá, hogy ez utóbbi kötelezhető-e az előbbi számára nyújtott, összeegyeztethetetlen támogatás megtérítésére, a Bizottság a fentiekben említett mutatókat a kérdéses eset konkrét körülményeire alkalmazta. |
| --- | --- |

(225)

Annak eldöntése érdekében, hogy fennáll-e gazdasági folytonosság a SEAH és az Airport Handling között, továbbá, hogy ez utóbbi kötelezhető-e az előbbi számára nyújtott, összeegyeztethetetlen támogatás megtérítésére, a Bizottság a fentiekben említett mutatókat a kérdéses eset konkrét körülményeire alkalmazta.

7.1.1.   Az átruházás célja

Az átruházás célja

7.1.1.1.   A munkaerő és a munkaszerződések átruházása

A munkaerő és a munkaszerződések átruházása

| (226) | A SEAH felszámolásának a megindítását követően a társaságok számos korábbi munkavállalóját az Airport Handling foglalkoztatta tovább, így ők kezdetben ez utóbbi vállalat munkaerejének a többségét adták. Ezért releváns annak elemzése, hogy ez a helyzet nem utal-e a visszafizettetési határozat kijátszására. Ennek érdekében azt érdemes értékelni, hogy az adott eredményre vezető folyamat nem azt eredményezte-e, hogy miközben a SEAH munkavállalóit átvették az Airport Handlinghez, ez utóbbi a főbb jellemzőket megőrizte. Ez annál is inkább helyénvaló kérdés, mivel a földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalatoknál a munkaerő a működéshez szükséges, elsődleges erőforrás (26). |
| --- | --- |

(226)

A SEAH felszámolásának a megindítását követően a társaságok számos korábbi munkavállalóját az Airport Handling foglalkoztatta tovább, így ők kezdetben ez utóbbi vállalat munkaerejének a többségét adták. Ezért releváns annak elemzése, hogy ez a helyzet nem utal-e a visszafizettetési határozat kijátszására. Ennek érdekében azt érdemes értékelni, hogy az adott eredményre vezető folyamat nem azt eredményezte-e, hogy miközben a SEAH munkavállalóit átvették az Airport Handlinghez, ez utóbbi a főbb jellemzőket megőrizte. Ez annál is inkább helyénvaló kérdés, mivel a földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalatoknál a munkaerő a működéshez szükséges, elsődleges erőforrás (26).

26

| (227) | Olaszország szerint a SEAH és az Airport Handling viszonylatában nem merül fel a munkaerő folytonossága, mivel a munkaszerződéseket a SEAH megszüntette, míg a személyzetet az Airport Handling új szerződésekkel, lényegesen eltérő feltételek mellett foglalkoztatta. Ezt az álláspontot az Airport Handling és a SEA egyaránt támogatta. |
| --- | --- |

(227)

Olaszország szerint a SEAH és az Airport Handling viszonylatában nem merül fel a munkaerő folytonossága, mivel a munkaszerződéseket a SEAH megszüntette, míg a személyzetet az Airport Handling új szerződésekkel, lényegesen eltérő feltételek mellett foglalkoztatta. Ezt az álláspontot az Airport Handling és a SEA egyaránt támogatta.

| (228) | Olaszország álláspontja szerint a SEA, a SEAH és a szakszervezetek által 2013. november 4-én aláírt megállapodás nem értelmezhető úgy, mint amely garantálta a SEAH korábbi munkavállalói számára a SEAH-val kötött korábbi szerződésekben foglalt jogokat. Az említett megállapodás lényegét tekintve programadó dokumentum, amelyet utóbb a 2014. június 4-én aláírt megállapodás váltott fel. Az érintett szerződések szövege alapján nyilvánvaló, hogy a SEAH korábbi munkavállalói számára nem garantálták a korábban szerzett jogokat, hanem őket az Airport Handling új feltételek mellett foglalkoztatta újra. |
| --- | --- |

(228)

Olaszország álláspontja szerint a SEA, a SEAH és a szakszervezetek által 2013. november 4-én aláírt megállapodás nem értelmezhető úgy, mint amely garantálta a SEAH korábbi munkavállalói számára a SEAH-val kötött korábbi szerződésekben foglalt jogokat. Az említett megállapodás lényegét tekintve programadó dokumentum, amelyet utóbb a 2014. június 4-én aláírt megállapodás váltott fel. Az érintett szerződések szövege alapján nyilvánvaló, hogy a SEAH korábbi munkavállalói számára nem garantálták a korábban szerzett jogokat, hanem őket az Airport Handling új feltételek mellett foglalkoztatta újra.

| (229) | A hivatalos vizsgálati eljárásban megszerzett információk alapján a Bizottság értékelte i. a folyamatot, mely során a SEAH munkavállalóinak jelentős részét az Airport Handling újra foglalkoztatta, ii. és a szakszervezetekkel a SEAH munkavállalói újra foglalkoztatása tárgyában kötött megállapodásokat. |
| --- | --- |

(229)

A hivatalos vizsgálati eljárásban megszerzett információk alapján a Bizottság értékelte i. a folyamatot, mely során a SEAH munkavállalóinak jelentős részét az Airport Handling újra foglalkoztatta, ii. és a szakszervezetekkel a SEAH munkavállalói újra foglalkoztatása tárgyában kötött megállapodásokat.

| (230) | Először is, ami a folyamatot illeti, megjegyzendő, hogy kezdetben nem került sor a munkaszerződések de jure átruházásra a SEAH oldaláról az Airport Handling felé. A SEAH-val kötött szerződéseket jogszerűen megszüntették, és az Airport Handlinggel új szerződéseket kötöttek. Sőt, a munkaszerződések sem automatikusan, sem globálisan nem szálltak át a SEAH-ról az Airport Handlingre. Tényszerűen a munkaszerződések semmiféle átruházására nem került sor. Ehelyett az előbbi vállalat megszüntette a munkaszerződéseket, mielőtt az utóbbi vállalat a dolgozók egy részét eltérő feltételek mellett újra foglalkoztatta. |
| --- | --- |

(230)

Először is, ami a folyamatot illeti, megjegyzendő, hogy kezdetben nem került sor a munkaszerződések de jure átruházásra a SEAH oldaláról az Airport Handling felé. A SEAH-val kötött szerződéseket jogszerűen megszüntették, és az Airport Handlinggel új szerződéseket kötöttek. Sőt, a munkaszerződések sem automatikusan, sem globálisan nem szálltak át a SEAH-ról az Airport Handlingre. Tényszerűen a munkaszerződések semmiféle átruházására nem került sor. Ehelyett az előbbi vállalat megszüntette a munkaszerződéseket, mielőtt az utóbbi vállalat a dolgozók egy részét eltérő feltételek mellett újra foglalkoztatta.

de jure

| (231) | Másodsorban, ami az átruházás célját illeti, az alábbiakat érdemes megjegyezni: 2014. április 22-én, amikor a SEAH kezdeményezte a létszámleépítésben érintett munkavállalók mobilitási programjának az alkalmazását; a dolgozói létszám [...] (*1) volt, amit [...] (*1) FTE-nek felelt meg. A rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy 2015. május 31-én, kilenc hónapnyi működést követően az Airport Handling [...] (*1) munkavállalóval rendelkezett, és közülük [...] (*1) dolgozót foglalkoztatott korábban a SEAH. Ennélfogva az Airport Handling addig az időpontig a SEAH munkavállalói közül körülbelül [...] (*1) %-ot vett át. Ezért az átruházás vagy átadás nem volt teljes, sőt gyakorlatilag teljesnek sem nevezhető. Ugyanakkor azt is meg kell jegyezni, hogy az Airport Handling munkaereje, legalábbis a kezdeti időszakban, a működés megkezdését követően, szinte kizárólag a SEAH korábbi személyzetéből állt. |
| --- | --- |

(231)

Másodsorban, ami az átruházás célját illeti, az alábbiakat érdemes megjegyezni: 2014. április 22-én, amikor a SEAH kezdeményezte a létszámleépítésben érintett munkavállalók mobilitási programjának az alkalmazását; a dolgozói létszám [...] (*1) volt, amit [...] (*1) FTE-nek felelt meg. A rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy 2015. május 31-én, kilenc hónapnyi működést követően az Airport Handling [...] (*1) munkavállalóval rendelkezett, és közülük [...] (*1) dolgozót foglalkoztatott korábban a SEAH. Ennélfogva az Airport Handling addig az időpontig a SEAH munkavállalói közül körülbelül [...] (*1) %-ot vett át. Ezért az átruházás vagy átadás nem volt teljes, sőt gyakorlatilag teljesnek sem nevezhető. Ugyanakkor azt is meg kell jegyezni, hogy az Airport Handling munkaereje, legalábbis a kezdeti időszakban, a működés megkezdését követően, szinte kizárólag a SEAH korábbi személyzetéből állt.

*1

*1

*1

*1

*1

| (232) | Harmadsorban, tekintettel az újra foglalkoztatás lényegi feltételeire, a Bizottság megjegyzi, hogy az Airport Handling által a korábbi SEAH-dolgozókkal aláírt szerződések formai és tartalmi tekintetben is eltértek a korábban a SEAH-val kötött szerződésektől, különös tekintettel arra, hogy eltérő feltételek vonatkoztak az alábbiakra:






  — | [...] (*1) vonatkozik az Airport Handling munkavállalóira, |
| --- | --- | --- |

(232)

Harmadsorban, tekintettel az újra foglalkoztatás lényegi feltételeire, a Bizottság megjegyzi, hogy az Airport Handling által a korábbi SEAH-dolgozókkal aláírt szerződések formai és tartalmi tekintetben is eltértek a korábban a SEAH-val kötött szerződésektől, különös tekintettel arra, hogy eltérő feltételek vonatkoztak az alábbiakra:

—

[...] (*1) vonatkozik az Airport Handling munkavállalóira,

*1

| — | az Airport Handling nem alkalmazza a [...] (*1) -t, ami a nemzeti kollektív szerződést egészíti ki, |
| --- | --- |

—

az Airport Handling nem alkalmazza a [...] (*1) -t, ami a nemzeti kollektív szerződést egészíti ki,

*1

| — | A foglalkoztatási feltételek lényegi változásai a következőkre terjednek ki:






  — | [...] (*1), |
| --- | --- | --- |

—

A foglalkoztatási feltételek lényegi változásai a következőkre terjednek ki:

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), amit a SEAH korábban alkalmazott a munkavállalói tekintetében, |
| --- | --- |

—

[...] (*1), amit a SEAH korábban alkalmazott a munkavállalói tekintetében,

*1

| — | munkaszervezés, pl. [...] (*1), |
| --- | --- |

—

munkaszervezés, pl. [...] (*1),

*1

| — | A fentiekben felsorolt változások mérhető eredménye a munkaerőköltségek körülbelül [...] (*1) % mértékű csökkenése a SEAH munkaerőköltségével összevetve, ami egyszerre vezethető vissza a vonatkozó nemzeti kollektív szerződéses rendszer változására és a kiegészítő vállalati szerződésre; az ez utóbbi feltételeinek súlya munkaerőköltségekben 50 %-kal mérséklődött. |
| --- | --- |

—

A fentiekben felsorolt változások mérhető eredménye a munkaerőköltségek körülbelül [...] (*1) % mértékű csökkenése a SEAH munkaerőköltségével összevetve, ami egyszerre vezethető vissza a vonatkozó nemzeti kollektív szerződéses rendszer változására és a kiegészítő vállalati szerződésre; az ez utóbbi feltételeinek súlya munkaerőköltségekben 50 %-kal mérséklődött.

*1

| (233) | Végül azok a körülmények, melyek között az érintett felek a foglalkoztatási feltételeket megtárgyalták és végül elfogadták, az adott esetben azt jelzi, hogy a foglalkoztatási feltételek lényegesen változtak: A SEA, SEAH és az Airport Handling külön-külön tárgyaltak a szakszervezetekkel, illetve azokkal külön megállapodásokat kötöttek. Az Airport Handling és a szakszervezetek viszonylatában a felvétel feltételeiről, a munkaszerződések jogi és pénzügyi tartalmáról, a jóléti politikáról és a munkaszervezésről szóló megállapodás elérése nyolc hónapot vett igénybe. A vagyonkezelő szervezet szerint a SEAH munkavállalói kezdetben ellenezték a változásokat, amelyekbe egyébként a dolgozókat képviselő szakszervezetek beleegyeztek a 2014. júniusi megállapodásban. A dolgozók a változásokat szavazáson elutasították. A vagyonkezelő szervezet által átadott dokumentáció szerint a szakszervezetek csak azt követően egyeztek bele az új foglalkoztatási feltételekbe, miután az Airport Handling vállalta, hogy bizonyos pontosításokat végez a fentiekben említett megállapodásban. A Bizottság megjegyzi, hogy az Airport Handling külön tárgyalt a szakszervezetekkel, és a kezdeti véleményeltérések ellenére sikerült a fentiekben leírt változásokat megvalósítania. A fenti (38) preambulumbekezdésben leírtak szerint az Airport Handling és a szakszervezetek közötti 2014. június 4-i megállapodás nem módosult lényeges mértékben azt követően, hogy azt a szakszervezetek elutasították a szavazáson, ahol a megállapodásban számos pontosítást kértek. |
| --- | --- |

(233)

Végül azok a körülmények, melyek között az érintett felek a foglalkoztatási feltételeket megtárgyalták és végül elfogadták, az adott esetben azt jelzi, hogy a foglalkoztatási feltételek lényegesen változtak: A SEA, SEAH és az Airport Handling külön-külön tárgyaltak a szakszervezetekkel, illetve azokkal külön megállapodásokat kötöttek. Az Airport Handling és a szakszervezetek viszonylatában a felvétel feltételeiről, a munkaszerződések jogi és pénzügyi tartalmáról, a jóléti politikáról és a munkaszervezésről szóló megállapodás elérése nyolc hónapot vett igénybe. A vagyonkezelő szervezet szerint a SEAH munkavállalói kezdetben ellenezték a változásokat, amelyekbe egyébként a dolgozókat képviselő szakszervezetek beleegyeztek a 2014. júniusi megállapodásban. A dolgozók a változásokat szavazáson elutasították. A vagyonkezelő szervezet által átadott dokumentáció szerint a szakszervezetek csak azt követően egyeztek bele az új foglalkoztatási feltételekbe, miután az Airport Handling vállalta, hogy bizonyos pontosításokat végez a fentiekben említett megállapodásban. A Bizottság megjegyzi, hogy az Airport Handling külön tárgyalt a szakszervezetekkel, és a kezdeti véleményeltérések ellenére sikerült a fentiekben leírt változásokat megvalósítania. A fenti (38) preambulumbekezdésben leírtak szerint az Airport Handling és a szakszervezetek közötti 2014. június 4-i megállapodás nem módosult lényeges mértékben azt követően, hogy azt a szakszervezetek elutasították a szavazáson, ahol a megállapodásban számos pontosítást kértek.

| (234) | A fenti megfontolások alapján a munkaerő tényleges átadása nem volt teljes, és arra sem utal, hogy tartalmilag átvették volna a SEAH-szerződésekre irányadó foglalkoztatási feltételeket. |
| --- | --- |

(234)

A fenti megfontolások alapján a munkaerő tényleges átadása nem volt teljes, és arra sem utal, hogy tartalmilag átvették volna a SEAH-szerződésekre irányadó foglalkoztatási feltételeket.

| (235) | Ezt a megállapítást nem befolyásolják a SEA, a SEAH és az Airport Handling által a szakszervezeti testületekkel külön-külön, a munkaerő tárgyában kötött megállapodások. A megállapodások célja ugyanis nem utal arra, hogy a munkaerőt teljes mértékben átadnák a SEAH-tól az Airport Handling számára, sem arra, hogy a SEAH-féle munkaszerződésekre irányadó feltételeket fenntartanák. A Bizottság megjegyzi, hogy különösen az első, 2013. november 4-i, a SEA és a szakszervezetek között létrejött rendezéstervezet szerint a jövőbeli végrehajtási megállapodás minden bizonnyal azzal a céllal jött létre, hogy az összes SEAH-dolgozó állását megóvják (27). Az említett megállapodás számos, e cél elérésére megfogalmazott intézkedést vesz számba: lényegében véve a foglalkoztatást és a kollektív szerződéseket szabályozó, vonatkozó jogszabályok által elérhetővé tett összes mechanizmust, mint amilyenek a szociális biztonsági hálók és önkéntes szerződésmegszüntetések, melyeket a SEA csoporton belül is alkalmaztak, valamint a cégcsoporton belüli áthelyezésre irányuló megoldások. Ennélfogva a megállapodás valójában arra utal, hogy az álláshelyek összességét igyekeztek átcsoportosítani a SEA csoporton belül (28), de nem kizárólag az Airport Handlingnél, illetve úgy, hogy az csupán a több intézkedés egyikének számít. Ráadásul ezeket a megállapodásokat nem az Airport Handlinggel kötötték meg, mert az a dolgozókkal külön megállapodásokra lépett. Ezért az Airport Handlinghez hozzárendelt állások számát a felek előre nem határozták meg, hanem csak azt követően került megállapításra, hogy a légitársaságokkal kötött szerződések létrejöttét követően a vállalat személyzet iránti szükséglete láthatóvá vált. |
| --- | --- |

(235)

Ezt a megállapítást nem befolyásolják a SEA, a SEAH és az Airport Handling által a szakszervezeti testületekkel külön-külön, a munkaerő tárgyában kötött megállapodások. A megállapodások célja ugyanis nem utal arra, hogy a munkaerőt teljes mértékben átadnák a SEAH-tól az Airport Handling számára, sem arra, hogy a SEAH-féle munkaszerződésekre irányadó feltételeket fenntartanák. A Bizottság megjegyzi, hogy különösen az első, 2013. november 4-i, a SEA és a szakszervezetek között létrejött rendezéstervezet szerint a jövőbeli végrehajtási megállapodás minden bizonnyal azzal a céllal jött létre, hogy az összes SEAH-dolgozó állását megóvják (27). Az említett megállapodás számos, e cél elérésére megfogalmazott intézkedést vesz számba: lényegében véve a foglalkoztatást és a kollektív szerződéseket szabályozó, vonatkozó jogszabályok által elérhetővé tett összes mechanizmust, mint amilyenek a szociális biztonsági hálók és önkéntes szerződésmegszüntetések, melyeket a SEA csoporton belül is alkalmaztak, valamint a cégcsoporton belüli áthelyezésre irányuló megoldások. Ennélfogva a megállapodás valójában arra utal, hogy az álláshelyek összességét igyekeztek átcsoportosítani a SEA csoporton belül (28), de nem kizárólag az Airport Handlingnél, illetve úgy, hogy az csupán a több intézkedés egyikének számít. Ráadásul ezeket a megállapodásokat nem az Airport Handlinggel kötötték meg, mert az a dolgozókkal külön megállapodásokra lépett. Ezért az Airport Handlinghez hozzárendelt állások számát a felek előre nem határozták meg, hanem csak azt követően került megállapításra, hogy a légitársaságokkal kötött szerződések létrejöttét követően a vállalat személyzet iránti szükséglete láthatóvá vált.

27

28

| (236) | A Bizottság ezen túl megjegyzi, hogy semmi nem utal arra, hogy az Airport Handling oldalán kötelezettség állt volna fenn, számára bármely állami hatóság vagy az anyavállalata, a SEA előírta volna, hogy a SEAH korábbi személyzetét foglalkoztassa. |
| --- | --- |

(236)

A Bizottság ezen túl megjegyzi, hogy semmi nem utal arra, hogy az Airport Handling oldalán kötelezettség állt volna fenn, számára bármely állami hatóság vagy az anyavállalata, a SEA előírta volna, hogy a SEAH korábbi személyzetét foglalkoztassa.

| (237) | Következtetésként a munkaerő átadásának a hatóköre kapcsán elmondható, hogy a Bizottság úgy ítéli meg, a körülmények prima facie a gazdasági folytonosság erősebb elemének mutatják a SEAH dolgozói jelentős része esetében az Airport Handling általi újra foglalkoztatást. Mindazonáltal figyelembe kell venni az újra foglalkoztatással összefüggő tényeket, különösen az összes szerződés megszüntetését és új szerződéses feltételek mellett új szerződések megkötését. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a munkaerő átadása nem értelmezhető határozott jelzésnek a SEAH és az Airport Handling közötti gazdasági folytonosság tekintetében. |
| --- | --- |

(237)

Következtetésként a munkaerő átadásának a hatóköre kapcsán elmondható, hogy a Bizottság úgy ítéli meg, a körülmények prima facie a gazdasági folytonosság erősebb elemének mutatják a SEAH dolgozói jelentős része esetében az Airport Handling általi újra foglalkoztatást. Mindazonáltal figyelembe kell venni az újra foglalkoztatással összefüggő tényeket, különösen az összes szerződés megszüntetését és új szerződéses feltételek mellett új szerződések megkötését. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a munkaerő átadása nem értelmezhető határozott jelzésnek a SEAH és az Airport Handling közötti gazdasági folytonosság tekintetében.

prima facie

7.1.1.2.   Szerződések légitársaságokkal

Szerződések légitársaságokkal

| (238) | A 2014-es eljárást megindító határozatban a Bizottság azon az előzetes állásponton volt, hogy az Airport Handlingnél a működés első félévében várt piaci részesedés csak a korábban a SEA által végzett üzleti tevékenység visszaszervezésének köszönhetően tűnhet reálisnak. |
| --- | --- |

(238)

A 2014-es eljárást megindító határozatban a Bizottság azon az előzetes állásponton volt, hogy az Airport Handlingnél a működés első félévében várt piaci részesedés csak a korábban a SEA által végzett üzleti tevékenység visszaszervezésének köszönhetően tűnhet reálisnak.

| (239) | A vizsgálat során Olaszország, a SEA és az Airport Handling azt nyilatkozta, hogy az említett várakozások az Airport Handling 2014. augusztusi üzleti tervén alapultak. Azokat az üzemi költségek számottevő mértékű csökkentésének az előírása tette lehetővé, amelynek eszköze a munkaerő hatékonysága és a személyzet csökkentése volt. |
| --- | --- |

(239)

A vizsgálat során Olaszország, a SEA és az Airport Handling azt nyilatkozta, hogy az említett várakozások az Airport Handling 2014. augusztusi üzleti tervén alapultak. Azokat az üzemi költségek számottevő mértékű csökkentésének az előírása tette lehetővé, amelynek eszköze a munkaerő hatékonysága és a személyzet csökkentése volt.

| (240) | Továbbá a milánói repülőtereken működő légitársaságokkal a szerződéseket az Airport Handling újonnan tárgyalta. Olaszország szerint ezeket a szerződéseket a SEAH törvényesen nem ruházhatta át az Airport Handlingre. Azokat újonnan kellett tárgyalni a milánói repülőtereken tevékenykedő, versenytárs szolgáltatók ellenében. |
| --- | --- |

(240)

Továbbá a milánói repülőtereken működő légitársaságokkal a szerződéseket az Airport Handling újonnan tárgyalta. Olaszország szerint ezeket a szerződéseket a SEAH törvényesen nem ruházhatta át az Airport Handlingre. Azokat újonnan kellett tárgyalni a milánói repülőtereken tevékenykedő, versenytárs szolgáltatók ellenében.

| (241) | A valóságban, mint az a fenti (133) és (208) preambulumbekezdében ismertetésre került, az Airport Handling ügyfélportfóliója eltér a SEAH-jétól. Amikor a SEAH kilépett a piacról, számos ügyfele úgy döntött, hogy a földi kiszolgáló tevékenységekkel nem az Airport Handlinget, mint szolgáltatót bízza meg. Ezzel szemben az Airport Handlingnek sikerült olyan ügyfeleket is meggyőznie, amelyeket korábban nem a SEAH szolgált ki. |
| --- | --- |

(241)

A valóságban, mint az a fenti (133) és (208) preambulumbekezdében ismertetésre került, az Airport Handling ügyfélportfóliója eltér a SEAH-jétól. Amikor a SEAH kilépett a piacról, számos ügyfele úgy döntött, hogy a földi kiszolgáló tevékenységekkel nem az Airport Handlinget, mint szolgáltatót bízza meg. Ezzel szemben az Airport Handlingnek sikerült olyan ügyfeleket is meggyőznie, amelyeket korábban nem a SEAH szolgált ki.

| (242) | Annak további bizonyítására, hogy az Airport Handling által a légitársaságokkal kötött új szerződések nem csupán újonnan tárgyalásra kerültek, hanem alapvetően eltérő szerződéses feltételekről is rendelkeznek, Olaszország arra vonatkozóan nyújtott be tájékoztatást, hogy egyes, korábban a SEAH által kiszolgált légitársaságok (például a [...] (*1)) képesek voltak számottevően kedvezőbb feltételeket elérni az Airport Handlingnél, mint a SEAH-nál. Nevezetesen, az Airport Handlinggel való tárgyalások során a [...] (*1) azt kérte, hogy [...] (*1). Ennek eredményeként [...] (*1)[...] (*1) -t szerzett (29). |
| --- | --- |

(242)

Annak további bizonyítására, hogy az Airport Handling által a légitársaságokkal kötött új szerződések nem csupán újonnan tárgyalásra kerültek, hanem alapvetően eltérő szerződéses feltételekről is rendelkeznek, Olaszország arra vonatkozóan nyújtott be tájékoztatást, hogy egyes, korábban a SEAH által kiszolgált légitársaságok (például a [...] (*1)) képesek voltak számottevően kedvezőbb feltételeket elérni az Airport Handlingnél, mint a SEAH-nál. Nevezetesen, az Airport Handlinggel való tárgyalások során a [...] (*1) azt kérte, hogy [...] (*1). Ennek eredményeként [...] (*1)[...] (*1) -t szerzett (29).

*1

*1

*1

*1

*1

29

| (243) | A vizsgálat során Olaszország ismertette, hogy a SEA a milánói repülőtereken működő légitársaságok számára a repülőtéri díjakból kedvezmények biztosítását nem kötötte ahhoz a feltételhez, hogy az utóbbiak a földi kiszolgálásra vonatkozó szerződést kössenek az Airport Handlinggel. A vizsgálat során kapott észrevételek alapján nincs azt igazoló dokumentum, hogy a SEA ténylegesen ilyen magatartást tanúsított volna annak érdekében hogy a milánói repülőtereken működő légitársaságokat rávegye arra, hogy a földi kiszolgáló tev (*)ékenységekre új szerződéseket kössenek az Airport Handlinggel. |
| --- | --- |

(243)

A vizsgálat során Olaszország ismertette, hogy a SEA a milánói repülőtereken működő légitársaságok számára a repülőtéri díjakból kedvezmények biztosítását nem kötötte ahhoz a feltételhez, hogy az utóbbiak a földi kiszolgálásra vonatkozó szerződést kössenek az Airport Handlinggel. A vizsgálat során kapott észrevételek alapján nincs azt igazoló dokumentum, hogy a SEA ténylegesen ilyen magatartást tanúsított volna annak érdekében hogy a milánói repülőtereken működő légitársaságokat rávegye arra, hogy a földi kiszolgáló tev (*)ékenységekre új szerződéseket kössenek az Airport Handlinggel.

| (244) | A 2014-es eljárást megindító határozatban a Bizottság kétségét fejezte ki, hogy a légitársaságokkal való szerződéseket egyáltalán újratárgyalták-e. Ebben a körben a Bizottság arra utaló információkat mutatott be, hogy a SEA és az Airport Handling még az említett szerződések lejárta előtt közös marketingintézkedéseket hozott azzal a céllal, hogy biztosítsa a repülőtéren üzemelő légitársaságokat arról, hogy a SEA továbbviszi a földi kiszolgálási üzletágat. A hivatalos vizsgálati eljárás ugyanakkor nem eredményezett tényszerű bizonyítékot arra nézve, hogy a SEA és az Airport Handling – közös marketingintézkedéseken keresztül – úgy szervezte volna meg a vállalkozó egyszerű cseréjét, hogy közben a megbízó légitársaságoknak ne hagyott volna teret a szerződéses feltételek újratárgyalására. Nevezetesen a Bizottság nem tett szert olyan bizonyítékra, mely szerint a SEA vagy az Airport Handling abban a helyzetben lett volna, hogy ténylegesen meghiúsítsa a SEAH korábbi ügyfeleinek erőfeszítéseit, hogy azok más földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalkozásoktól kedvezőbb feltételeket szerezzenek. |
| --- | --- |

(244)

A 2014-es eljárást megindító határozatban a Bizottság kétségét fejezte ki, hogy a légitársaságokkal való szerződéseket egyáltalán újratárgyalták-e. Ebben a körben a Bizottság arra utaló információkat mutatott be, hogy a SEA és az Airport Handling még az említett szerződések lejárta előtt közös marketingintézkedéseket hozott azzal a céllal, hogy biztosítsa a repülőtéren üzemelő légitársaságokat arról, hogy a SEA továbbviszi a földi kiszolgálási üzletágat. A hivatalos vizsgálati eljárás ugyanakkor nem eredményezett tényszerű bizonyítékot arra nézve, hogy a SEA és az Airport Handling – közös marketingintézkedéseken keresztül – úgy szervezte volna meg a vállalkozó egyszerű cseréjét, hogy közben a megbízó légitársaságoknak ne hagyott volna teret a szerződéses feltételek újratárgyalására. Nevezetesen a Bizottság nem tett szert olyan bizonyítékra, mely szerint a SEA vagy az Airport Handling abban a helyzetben lett volna, hogy ténylegesen meghiúsítsa a SEAH korábbi ügyfeleinek erőfeszítéseit, hogy azok más földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalkozásoktól kedvezőbb feltételeket szerezzenek.

| (245) | A Bizottság értékelte, hogy az Airport Handling az üzleti tevékenység megkezdésének előkészítésekor de facto az új piaci szereplő helyzetében volt-e, vagy ehelyett előnyt élvezett a SEAH piaci helyzetéből és ügyfélszerződéseiből adódóan a működés folytonosságának biztosítása érdekében. A szóban forgó ügy konkrét körülményei között, amennyiben a SEAH piacról való kilépése nem adott lehetőséget az ügyfeleinek az Airport Handlingtől eltérő földi kiszolgáló vállalkozásokkal új szerződések megtárgyalására, az utalhat a visszafizettetési határozat kijátszására, amennyiben az az ügyfelek átadását jelentené a SEAH oldaláról az Airport Handling felé. |
| --- | --- |

(245)

A Bizottság értékelte, hogy az Airport Handling az üzleti tevékenység megkezdésének előkészítésekor de facto az új piaci szereplő helyzetében volt-e, vagy ehelyett előnyt élvezett a SEAH piaci helyzetéből és ügyfélszerződéseiből adódóan a működés folytonosságának biztosítása érdekében. A szóban forgó ügy konkrét körülményei között, amennyiben a SEAH piacról való kilépése nem adott lehetőséget az ügyfeleinek az Airport Handlingtől eltérő földi kiszolgáló vállalkozásokkal új szerződések megtárgyalására, az utalhat a visszafizettetési határozat kijátszására, amennyiben az az ügyfelek átadását jelentené a SEAH oldaláról az Airport Handling felé.

de facto

| (246) | Ebben a tekintetben a következők tekinthetők különösen relevánsnak: Az Airport Handling üzleti terve nem mérlegelt alternatív, alacsonyabb piaci részesedést jelző forgatókönyveket. Ez azt jelezheti, hogy az Airport Handling biztos volt és viszonylag nagy fokú valószínűséggel kezelte a SEAH ügyfélbázisának az átvételét, és így esetlegesen azt várta, hogy előnyre tesz szert a SEAH korábbi piaci helyzetéből és ügyfélszerződéseiből adódóan, vagyis úgy nyeri el az ügyfeleket és a vonatkozó szerződéseket, hogy a szerződések megkötése tekintetében nem kell számítani a többi földi kiszolgáló vállalkozás által támasztott versenyre. |
| --- | --- |

(246)

Ebben a tekintetben a következők tekinthetők különösen relevánsnak: Az Airport Handling üzleti terve nem mérlegelt alternatív, alacsonyabb piaci részesedést jelző forgatókönyveket. Ez azt jelezheti, hogy az Airport Handling biztos volt és viszonylag nagy fokú valószínűséggel kezelte a SEAH ügyfélbázisának az átvételét, és így esetlegesen azt várta, hogy előnyre tesz szert a SEAH korábbi piaci helyzetéből és ügyfélszerződéseiből adódóan, vagyis úgy nyeri el az ügyfeleket és a vonatkozó szerződéseket, hogy a szerződések megkötése tekintetében nem kell számítani a többi földi kiszolgáló vállalkozás által támasztott versenyre.

| (247) | Mindazonáltal bizonyos formális és lényegi tényezők azt mutatják, hogy nem ez volt a helyzet. |
| --- | --- |

(247)

Mindazonáltal bizonyos formális és lényegi tényezők azt mutatják, hogy nem ez volt a helyzet.

| (248) | Először is, az átadás formáját illetően, szolgáltatási szerződések törvényes átruházásra nem került sor a SEAH oldaláról az Airport Handling felé. Ennek megfelelően a légitársaságok szabadon választhattak az Airport Handlingtől eltérő szolgáltatót, mihelyt a SEAH-val kötött szerződéseik megszűntek, miként azt jelen határozat (43) preambulumbekezdése rögzíti. |
| --- | --- |

(248)

Először is, az átadás formáját illetően, szolgáltatási szerződések törvényes átruházásra nem került sor a SEAH oldaláról az Airport Handling felé. Ennek megfelelően a légitársaságok szabadon választhattak az Airport Handlingtől eltérő szolgáltatót, mihelyt a SEAH-val kötött szerződéseik megszűntek, miként azt jelen határozat (43) preambulumbekezdése rögzíti.

| (249) | Másodsorban az elérhető információk arra utalnak, hogy az ügyfelek olyan helyzetben voltak, hogy megkereshettek más szolgáltatókat, amikor a SEAH tájékoztatta őket, hogy tevékenységét meg fogja szüntetni. Valójában az a tény, hogy több ügyfél is áttért más szolgáltatóra, bizonyítja, hogy ilyen lehetőség létezett. A legfontosabb szempont, hogy a SEAH nem rendelkezett jogalappal a szerződések harmadik felekre történő egyoldalú átruházására, eltekintve a kivételes helyzetektől. Az olasz hatóságok által nyújtott tájékoztatás szerint a kivételes helyzetekről szóló rendelkezést azonban nem alkalmazták. Az olasz hatóságok áttekintést adtak az Airport Handling 2014. február 14-én érvényes ügyfélbázisáról, ami azt mutatja, hogy a SEAH 68 korábbi ügyfele közül [...] (*1) átpártolt más földi kiszolgáló vállalkozáshoz, továbbá hogy ugyanekkor az Airport Handling [...] (*1) ügyfele közül 1 érkezett versenytárstól, 3 a repülőtérre is frissen lépett be, míg [...] (*1) számított a SEAH korábbi ügyfelének. A SEAH korábbi [...] (*1) ügyfele közül [...] (*1) olyan új, az ügyfelek számára kedvezőbb szerződéses feltételeket alkudott ki, melyek vagy alacsonyabb árakat rögzítettek (13 ügyfél), vagy a szolgáltatási csomagot módosították ([...] (*1) ügyfél), esetleg e kettőt együttesen alkalmazták ([...] (*1) ügyfél). Ennélfogva mindössze 20 ügyfél kötött olyan szolgáltatási szerződést, amely alapvetően a korábbi, SEAH-féle szerződésekkel azonos feltételeket ír elő. A SEAH-val korábban megállapodott árakhoz képest az árcsökkentések mértéke [...] (*1) % és [...] (*1) % közötti. |
| --- | --- |

(249)

Másodsorban az elérhető információk arra utalnak, hogy az ügyfelek olyan helyzetben voltak, hogy megkereshettek más szolgáltatókat, amikor a SEAH tájékoztatta őket, hogy tevékenységét meg fogja szüntetni. Valójában az a tény, hogy több ügyfél is áttért más szolgáltatóra, bizonyítja, hogy ilyen lehetőség létezett. A legfontosabb szempont, hogy a SEAH nem rendelkezett jogalappal a szerződések harmadik felekre történő egyoldalú átruházására, eltekintve a kivételes helyzetektől. Az olasz hatóságok által nyújtott tájékoztatás szerint a kivételes helyzetekről szóló rendelkezést azonban nem alkalmazták. Az olasz hatóságok áttekintést adtak az Airport Handling 2014. február 14-én érvényes ügyfélbázisáról, ami azt mutatja, hogy a SEAH 68 korábbi ügyfele közül [...] (*1) átpártolt más földi kiszolgáló vállalkozáshoz, továbbá hogy ugyanekkor az Airport Handling [...] (*1) ügyfele közül 1 érkezett versenytárstól, 3 a repülőtérre is frissen lépett be, míg [...] (*1) számított a SEAH korábbi ügyfelének. A SEAH korábbi [...] (*1) ügyfele közül [...] (*1) olyan új, az ügyfelek számára kedvezőbb szerződéses feltételeket alkudott ki, melyek vagy alacsonyabb árakat rögzítettek (13 ügyfél), vagy a szolgáltatási csomagot módosították ([...] (*1) ügyfél), esetleg e kettőt együttesen alkalmazták ([...] (*1) ügyfél). Ennélfogva mindössze 20 ügyfél kötött olyan szolgáltatási szerződést, amely alapvetően a korábbi, SEAH-féle szerződésekkel azonos feltételeket ír elő. A SEAH-val korábban megállapodott árakhoz képest az árcsökkentések mértéke [...] (*1) % és [...] (*1) % közötti.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (250) | A fentiek alapján, mindent összevetve, a Bizottság nem látja jelét a visszafizettetési határozat kijátszásának (és így a gazdasági folytonosságnak) abban a folyamatban, amely során az Airport Handling szerződést kötött a SEAH több korábbi ügyfelével. Tényszerűen az Airport Handling, úgy tűnik, valódi versenyhelyzetben volt akkor, amikor a milánói repülőtéren működő légitársaságokkal tárgyalt, és arra mutató jelek is vannak, hogy a milánói repülőtereken a szolgáltatók közötti verseny ténylegesen megnyílt akkor, amikor a SEAH távozni készült a piacról. |
| --- | --- |

(250)

A fentiek alapján, mindent összevetve, a Bizottság nem látja jelét a visszafizettetési határozat kijátszásának (és így a gazdasági folytonosságnak) abban a folyamatban, amely során az Airport Handling szerződést kötött a SEAH több korábbi ügyfelével. Tényszerűen az Airport Handling, úgy tűnik, valódi versenyhelyzetben volt akkor, amikor a milánói repülőtéren működő légitársaságokkal tárgyalt, és arra mutató jelek is vannak, hogy a milánói repülőtereken a szolgáltatók közötti verseny ténylegesen megnyílt akkor, amikor a SEAH távozni készült a piacról.

7.1.1.3.   A SEAH eszközei

A SEAH eszközei

| (251) | Az átruházás tárgyával kapcsolatos elemzés harmadik elemeként a Bizottság értékelte az eszközök átruházásának a hatókörét. |
| --- | --- |

(251)

Az átruházás tárgyával kapcsolatos elemzés harmadik elemeként a Bizottság értékelte az eszközök átruházásának a hatókörét.

| (252) | A Bizottság megjegyzi, hogy amikor az Airport Handling megkezdte tevékenységét, a földi kiszolgáló tevékenységekhez szükséges berendezések 100 %-át a SEAH-tól szerezte be bérlet formájában. Öt hónappal később a társaság fokozatosan megkezdte e berendezések cseréjét a piacon beszerzett eszközökre, és végül, 2015 szeptemberében a SEAH-tól [...] (*1) tételcsoportnyi eszközt vásárolt meg a mindösszesen [...] (*1) tételcsoportból. |
| --- | --- |

(252)

A Bizottság megjegyzi, hogy amikor az Airport Handling megkezdte tevékenységét, a földi kiszolgáló tevékenységekhez szükséges berendezések 100 %-át a SEAH-tól szerezte be bérlet formájában. Öt hónappal később a társaság fokozatosan megkezdte e berendezések cseréjét a piacon beszerzett eszközökre, és végül, 2015 szeptemberében a SEAH-tól [...] (*1) tételcsoportnyi eszközt vásárolt meg a mindösszesen [...] (*1) tételcsoportból.

*1

*1

| (253) | Konkrétan az Airport Handling a földi kiszolgáló tevékenységek végzését úgy kezdte meg, hogy ahhoz a SEAH eszközeit használta bérleti szerződés alapján. Az említett szerződés lejárata 2015. augusztus 31. volt. A bérleti szerződés lezárulta előtt az Airport Handling érdeklődését fejezte ki a [...] (*1) pályázati tétel közül [...] (*1) tétel, nevezetesen a [...] (*1) sz. tétel megszerzése iránt. Az Airport Handling szerint noha a valóságban a SEAH tulajdonában lévő és az Airport Handling felé bérbe adott földi kiszolgáló berendezések mintegy egyharmada idős volt, az Airport Handling készséget mutatott az ezen berendezések körülbelül [...] (*1) %-ának (ami elegendő lett volna ahhoz, hogy az Airport Handling üzleti tevékenységét folytassa) a megszerzésére, tekintettel arra, hogy időközben az Airport Handling a piacon számottevő készletet szerzett be pótalkatrészekből, amikor a legidősebb SEAH-berendezések egyes elemeinek a kicserélésére tudott felhasználni. |
| --- | --- |

(253)

Konkrétan az Airport Handling a földi kiszolgáló tevékenységek végzését úgy kezdte meg, hogy ahhoz a SEAH eszközeit használta bérleti szerződés alapján. Az említett szerződés lejárata 2015. augusztus 31. volt. A bérleti szerződés lezárulta előtt az Airport Handling érdeklődését fejezte ki a [...] (*1) pályázati tétel közül [...] (*1) tétel, nevezetesen a [...] (*1) sz. tétel megszerzése iránt. Az Airport Handling szerint noha a valóságban a SEAH tulajdonában lévő és az Airport Handling felé bérbe adott földi kiszolgáló berendezések mintegy egyharmada idős volt, az Airport Handling készséget mutatott az ezen berendezések körülbelül [...] (*1) %-ának (ami elegendő lett volna ahhoz, hogy az Airport Handling üzleti tevékenységét folytassa) a megszerzésére, tekintettel arra, hogy időközben az Airport Handling a piacon számottevő készletet szerzett be pótalkatrészekből, amikor a legidősebb SEAH-berendezések egyes elemeinek a kicserélésére tudott felhasználni.

*1

*1

*1

*1

| (254) | A rendelkezésre álló dokumentáció arra utal, hogy az Airport Handling és a SEAH között az adásvétellel kapcsolatos tárgyalások azzal kezdődtek, hogy az Airport Handling 2015. június 3-án kelt levelében az alábbi ajánlatot tette:






  — | [...] (*1) % mértékű engedmény a [...] (*1) tekintetében figyelembe véve egyrészről a géppark korát és állapotát, míg másrészről a SEA által kezdeményezett értékesítési eljárás kimenetelét, |
| --- | --- | --- |

(254)

A rendelkezésre álló dokumentáció arra utal, hogy az Airport Handling és a SEAH között az adásvétellel kapcsolatos tárgyalások azzal kezdődtek, hogy az Airport Handling 2015. június 3-án kelt levelében az alábbi ajánlatot tette:

—

[...] (*1) % mértékű engedmény a [...] (*1) tekintetében figyelembe véve egyrészről a géppark korát és állapotát, míg másrészről a SEA által kezdeményezett értékesítési eljárás kimenetelét,

*1

*1

| — | fizetés [...] (*1)
  2015. július 31-től
  2015. december 31-ig, |
| --- | --- |

—

fizetés [...] (*1)
  2015. július 31-től
  2015. december 31-ig,

*1

| — | az eredeti bérleti szerződés közös beleegyezéssel szűnjön meg 2015. június 30-án, továbbá a SEAH körülbelül [...] (*1) kiválasztott tételre [...] (*1) legkésőbb 2015. december 31-ig biztosítson ideiglenes és korlátozott, ingyenes bérletet (comodato) úgy, hogy az összes biztosítási és karbantartási költséget az Airport Handling visel. |
| --- | --- |

—

az eredeti bérleti szerződés közös beleegyezéssel szűnjön meg 2015. június 30-án, továbbá a SEAH körülbelül [...] (*1) kiválasztott tételre [...] (*1) legkésőbb 2015. december 31-ig biztosítson ideiglenes és korlátozott, ingyenes bérletet (comodato) úgy, hogy az összes biztosítási és karbantartási költséget az Airport Handling visel.

*1

*1

comodato

| (255) | Ugyanezen a napon a felek megbeszélést tartottak. 2015. június 10-i levelében a SEAH felszámolója az Airport Handling javaslataira az alábbiakban összegzett értelmű választ adta:






  — | Habár a SEAH kész elfogadni az ajánlatot, nincs abban a helyzetben, hogy engedményt adjon, hiszen minden árat szakértői becslés állapított meg. A felszámoló rámutatott, hogy az Airport Handlingnek így szállítási költségeket sem kell viselnie, |
| --- | --- | --- |

(255)

Ugyanezen a napon a felek megbeszélést tartottak. 2015. június 10-i levelében a SEAH felszámolója az Airport Handling javaslataira az alábbiakban összegzett értelmű választ adta:

—

Habár a SEAH kész elfogadni az ajánlatot, nincs abban a helyzetben, hogy engedményt adjon, hiszen minden árat szakértői becslés állapított meg. A felszámoló rámutatott, hogy az Airport Handlingnek így szállítási költségeket sem kell viselnie,

| — | A SEAH nem fogad el részletfizetést, csak ha az Airport Handling megfelelő biztosítékokat nyújt, |
| --- | --- |

—

A SEAH nem fogad el részletfizetést, csak ha az Airport Handling megfelelő biztosítékokat nyújt,

| — | Az engedmények nélkül a SEAH kész a berendezéspark 2015. június 30-i átruházására, továbbá vállalja a meghatározott tételek kölcsönadását, de csak legkésőbb 2015. november 30-ig. |
| --- | --- |

—

Az engedmények nélkül a SEAH kész a berendezéspark 2015. június 30-i átruházására, továbbá vállalja a meghatározott tételek kölcsönadását, de csak legkésőbb 2015. november 30-ig.

| (256) | Az olasz hatóságok szerint a tárgyalások még 2015 szeptemberében is folytak, amikor is a SEAH elfogadta [...] (*1) összegű vételár megfizetését [...] (*1) tétel, [...] (*1) értékesítésének ellenében. A vételár [...] (*1) EUR volt, ami megfelel a sikertelen közbeszerzési eljárásban eredetileg jelzett árnak. Az eredeti bérleti időszakot kivételesen meghosszabbították [...] (*1) időpontig a berendezéspark [...] (*1) tétele tekintetében, illetve [...] (*1) EUR értékű összesített bérleti díj megfizetése ellenében, amely díj alapját az érintett tételek tekintetében végzett, fent említett független értékelések szerinti értékek képezték. Az Airport Handling ezt a [...] (*1) tételt a SEAH [...] (*1) napon szolgáltatta vissza. |
| --- | --- |

(256)

Az olasz hatóságok szerint a tárgyalások még 2015 szeptemberében is folytak, amikor is a SEAH elfogadta [...] (*1) összegű vételár megfizetését [...] (*1) tétel, [...] (*1) értékesítésének ellenében. A vételár [...] (*1) EUR volt, ami megfelel a sikertelen közbeszerzési eljárásban eredetileg jelzett árnak. Az eredeti bérleti időszakot kivételesen meghosszabbították [...] (*1) időpontig a berendezéspark [...] (*1) tétele tekintetében, illetve [...] (*1) EUR értékű összesített bérleti díj megfizetése ellenében, amely díj alapját az érintett tételek tekintetében végzett, fent említett független értékelések szerinti értékek képezték. Az Airport Handling ezt a [...] (*1) tételt a SEAH [...] (*1) napon szolgáltatta vissza.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (257) | Az Airport Handling szerint az adásvétel ugyanakkor gazdaságilag észszerű volt, különös tekintettel az alábbi okokra:






  — | Az Airport Handling üzleti modellje lényegében egyetlen helyre, nevezetesen a milánói repülőtereken való működési csomópont meglétére terjedt ki, és ezért egy olyan szervezeti modellre támaszkodott, amely egyetlen helyen biztosítja a szolgáltatási igények kielégítéséhez szükséges emberi erőforrásokat és műszaki eszközöket (csomóponti szolgáltató üzleti modell). Az Airport Handling álláspontja szerint ez a modell nagyobb hatékonyságot biztosít, továbbá fokozott nyereséget hozó fedezeteket kínál. Ennélfogva a berendezések életkora és hatékonysága kisebb aggodalomra ad okot az Airport Handling esetében, mint az olyan vállalkozásoknál, amelyek több repülőtéren is működnek, és azért kénytelenek a berendezéseik vonatkozásában lean típusú kezelést végezni. |
| --- | --- | --- |

(257)

Az Airport Handling szerint az adásvétel ugyanakkor gazdaságilag észszerű volt, különös tekintettel az alábbi okokra:

—

Az Airport Handling üzleti modellje lényegében egyetlen helyre, nevezetesen a milánói repülőtereken való működési csomópont meglétére terjedt ki, és ezért egy olyan szervezeti modellre támaszkodott, amely egyetlen helyen biztosítja a szolgáltatási igények kielégítéséhez szükséges emberi erőforrásokat és műszaki eszközöket (csomóponti szolgáltató üzleti modell). Az Airport Handling álláspontja szerint ez a modell nagyobb hatékonyságot biztosít, továbbá fokozott nyereséget hozó fedezeteket kínál. Ennélfogva a berendezések életkora és hatékonysága kisebb aggodalomra ad okot az Airport Handling esetében, mint az olyan vállalkozásoknál, amelyek több repülőtéren is működnek, és azért kénytelenek a berendezéseik vonatkozásában lean típusú kezelést végezni.

| — | Habár a berendezések egy része öreg volt, több tétel viszonylag újnak számított, és hatékonyan lehetett üzemeltetni. |
| --- | --- |

—

Habár a berendezések egy része öreg volt, több tétel viszonylag újnak számított, és hatékonyan lehetett üzemeltetni.

| — | A tételek már a területen voltak, és azért nem merültek fel szállítási költségek. |
| --- | --- |

—

A tételek már a területen voltak, és azért nem merültek fel szállítási költségek.

| — | Az Airport Handling remélte, csökkenteni tudja a karbantartási költségeket, mivel a tételek nagy része ugyanattól a gyártótól érkezett, illetve azonos típusú volt. |
| --- | --- |

—

Az Airport Handling remélte, csökkenteni tudja a karbantartási költségeket, mivel a tételek nagy része ugyanattól a gyártótól érkezett, illetve azonos típusú volt.

| — | Amikor az Airport Handling megpróbált használt berendezéseket az unió legkülönbözőbb pontjain a piacról beszerezni, azt állapította meg, hogy a piacon nincs elégséges kínálat használt berendezésekből ahhoz, hogy az Airport Handling szükségleteit elfogadható áron ki lehessen elégíteni. |
| --- | --- |

—

Amikor az Airport Handling megpróbált használt berendezéseket az unió legkülönbözőbb pontjain a piacról beszerezni, azt állapította meg, hogy a piacon nincs elégséges kínálat használt berendezésekből ahhoz, hogy az Airport Handling szükségleteit elfogadható áron ki lehessen elégíteni.

| — | Az indulási szakaszban a használt és új berendezések kiegyensúlyozott elegyét kell alkalmazni, elsősorban azért, mert a berendezések szállítói láthatóan képtelenek egy körben szállítani az új berendezéseket, továbbá az Airport Handling okkal vélte úgy, hogy a hirtelen jelentkező, lényeges nagyságú kereslet az árak megugrását válthatja ki. Éppen ezért az Airport Handling inkább azzal a szándékkal volt, hogy fokozatosan helyezi üzemen kívül a használt tételeket, és cseréli le azokat újra. |
| --- | --- |

—

Az indulási szakaszban a használt és új berendezések kiegyensúlyozott elegyét kell alkalmazni, elsősorban azért, mert a berendezések szállítói láthatóan képtelenek egy körben szállítani az új berendezéseket, továbbá az Airport Handling okkal vélte úgy, hogy a hirtelen jelentkező, lényeges nagyságú kereslet az árak megugrását válthatja ki. Éppen ezért az Airport Handling inkább azzal a szándékkal volt, hogy fokozatosan helyezi üzemen kívül a használt tételeket, és cseréli le azokat újra.

| — | Végül a szabályos üzem mellett nehézségekbe ütközhet az új berendezéspark tesztelése és az azt kezelő személyzet megfelelő képzése, ami különösen igaz az indulási szakaszra. |
| --- | --- |

—

Végül a szabályos üzem mellett nehézségekbe ütközhet az új berendezéspark tesztelése és az azt kezelő személyzet megfelelő képzése, ami különösen igaz az indulási szakaszra.

| (258) | Időközben az Airport Handling közbeszerzési eljárást is meghirdetett 2014 novemberétől 2015 januárjáig a piacról új berendezések beszerzése érdekében. Az olasz hatóságok szerint az első közbeszerzési eljárás során megvásárolt berendezések értéke körülbelül [...] (*1) EUR. |
| --- | --- |

(258)

Időközben az Airport Handling közbeszerzési eljárást is meghirdetett 2014 novemberétől 2015 januárjáig a piacról új berendezések beszerzése érdekében. Az olasz hatóságok szerint az első közbeszerzési eljárás során megvásárolt berendezések értéke körülbelül [...] (*1) EUR.

*1

| (259) | A Bizottság értékelte, hogy ha összehasonlítja az Airport Handling piacon beszerzett eszközeinek az értékét és számát a SEAH-tól elébb bérelt, majd megvásárolt elemek számával, az megbízhatóan jelzi-e a gazdasági folytonosságot. Az eszközök mindkét típusának az összehasonlíthatóságát illetően a Bizottság az alábbi megállapításokat tette:






  — | A SEAH felszámolója úgy alakította ki a tételeket, hogy minden egyes tételcsoportban üzemképes állapotban lévő, valamint kevésbé működőképes eszközök és elemek kerüljenek össze. |
| --- | --- | --- |

(259)

A Bizottság értékelte, hogy ha összehasonlítja az Airport Handling piacon beszerzett eszközeinek az értékét és számát a SEAH-tól elébb bérelt, majd megvásárolt elemek számával, az megbízhatóan jelzi-e a gazdasági folytonosságot. Az eszközök mindkét típusának az összehasonlíthatóságát illetően a Bizottság az alábbi megállapításokat tette:

—

A SEAH felszámolója úgy alakította ki a tételeket, hogy minden egyes tételcsoportban üzemképes állapotban lévő, valamint kevésbé működőképes eszközök és elemek kerüljenek össze.

| — | Általánosságban véve a SEAH berendezései öregek voltak. |
| --- | --- |

—

Általánosságban véve a SEAH berendezései öregek voltak.

| — | Az olasz hatóságok szerint a SEAH-tól megvásárolt [...] (*1) elem közül mintegy [...] (*1) elem volt jó vagy elfogadható működési állapotban. Körülbelül 1/3-uk a legjobb esetben is pótalkatrész kinyerése céljából volt felhasználható. A megvásárolt elemek közül 700-ról derült ki később, hogy értéke/felhasználhatóság minimális vagy nincs; Ezért 270 elemet eltároltak vagy selejtként kivontak az üzemből. |
| --- | --- |

—

Az olasz hatóságok szerint a SEAH-tól megvásárolt [...] (*1) elem közül mintegy [...] (*1) elem volt jó vagy elfogadható működési állapotban. Körülbelül 1/3-uk a legjobb esetben is pótalkatrész kinyerése céljából volt felhasználható. A megvásárolt elemek közül 700-ról derült ki később, hogy értéke/felhasználhatóság minimális vagy nincs; Ezért 270 elemet eltároltak vagy selejtként kivontak az üzemből.

*1

*1

| — | A repülőtéri kiszolgáló berendezések közé széles körben tartoznak különféle elemek, úgy mint lépcsők, tehergépjárművek, emelővillás targoncák, teherrakodók és görgős targoncák. |
| --- | --- |

—

A repülőtéri kiszolgáló berendezések közé széles körben tartoznak különféle elemek, úgy mint lépcsők, tehergépjárművek, emelővillás targoncák, teherrakodók és görgős targoncák.

| — | Az sem kizárható, hogy akár egyetlen új, a modern technológiát képviselő, teljes időben üzemeltetett jármű jóval hatékonyabban működtethető, mint több öreg jármű, melyek rendes esetben több állásidőt igényelnek a karbantartás érdekében. |
| --- | --- |

—

Az sem kizárható, hogy akár egyetlen új, a modern technológiát képviselő, teljes időben üzemeltetett jármű jóval hatékonyabban működtethető, mint több öreg jármű, melyek rendes esetben több állásidőt igényelnek a karbantartás érdekében.

| (260) | Erre alapozva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az új berendezések értékének és számának az összevetése a bérelt, majd megvásárolt berendezések értékével ebben az esetben nem alkalmazható a gazdasági folytonosság indikátoraként. |
| --- | --- |

(260)

Erre alapozva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az új berendezések értékének és számának az összevetése a bérelt, majd megvásárolt berendezések értékével ebben az esetben nem alkalmazható a gazdasági folytonosság indikátoraként.

| (261) | Ilyen háttérrel a Bizottság az eszközök (üzemi eszközök), mint az Airport Handlingnél számba vehető termelési tényezők fontosságát értékelte egy másik termelési tényező, a munkaerő arányában, valamint a SEAH és az Airport Handling esetében egyaránt az árbevétel arányában. |
| --- | --- |

(261)

Ilyen háttérrel a Bizottság az eszközök (üzemi eszközök), mint az Airport Handlingnél számba vehető termelési tényezők fontosságát értékelte egy másik termelési tényező, a munkaerő arányában, valamint a SEAH és az Airport Handling esetében egyaránt az árbevétel arányában.

| (262) | Az eszközöknek a munkaerőhöz viszonyított fontosságára tekintettel, a SEAH utolsó, felszámolás előtti mérlegében az üzemi eszközök értéke mintegy [...] (*1) euróként szerepelt. Az Airport Handling pedig 2015-ben [...] (*1) EUR értékben rendelkezett állóeszközzel (30). Ezzel szemben az Airport Handling munkaerőköltsége a 2014. szeptember és 2015. augusztus közötti évben [...] (*1) EUR volt az Airport Handling adott időszakra vonatkozó eredménykimutatása szerint (31). |
| --- | --- |

(262)

Az eszközöknek a munkaerőhöz viszonyított fontosságára tekintettel, a SEAH utolsó, felszámolás előtti mérlegében az üzemi eszközök értéke mintegy [...] (*1) euróként szerepelt. Az Airport Handling pedig 2015-ben [...] (*1) EUR értékben rendelkezett állóeszközzel (30). Ezzel szemben az Airport Handling munkaerőköltsége a 2014. szeptember és 2015. augusztus közötti évben [...] (*1) EUR volt az Airport Handling adott időszakra vonatkozó eredménykimutatása szerint (31).

*1

*1

30

*1

31

| (263) | Az eszközérték ugyanakkor kisebb jelentőséggel bír, mint az árbevétel: Az Airport Handlingnak a 2014. szeptember és 2015. augusztus közötti időszakra vonatkozó eredménykimutatásában az árbevétel [...] (*1) EUR összeggel szerepel. Ezért a kérdéses eszközök a munkaerővel összehasonlítva kisebb jelentőségű termelési tényezőnek tekinthetők. Az értékük is rendkívül szerény a munkaerő és az eszközök által generált árbevétellel összevetve. A hivatalos vizsgálati eljárás során megszerzett információk inkább azt mutatják, hogy a SEAH és az Airport Handling egyaránt hangsúlyosan munkaerő-igényes, és nem eszközigényes üzleti modellt követnek. |
| --- | --- |

(263)

Az eszközérték ugyanakkor kisebb jelentőséggel bír, mint az árbevétel: Az Airport Handlingnak a 2014. szeptember és 2015. augusztus közötti időszakra vonatkozó eredménykimutatásában az árbevétel [...] (*1) EUR összeggel szerepel. Ezért a kérdéses eszközök a munkaerővel összehasonlítva kisebb jelentőségű termelési tényezőnek tekinthetők. Az értékük is rendkívül szerény a munkaerő és az eszközök által generált árbevétellel összevetve. A hivatalos vizsgálati eljárás során megszerzett információk inkább azt mutatják, hogy a SEAH és az Airport Handling egyaránt hangsúlyosan munkaerő-igényes, és nem eszközigényes üzleti modellt követnek.

*1

| (264) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy bár kezdetben az Airport Handling minden eszközét a SEAH-tól szerezte be, ez nem értelmezhető per se utalásnak a gazdasági folytonosságra vonatkozóan, mivel az eszközök a földi kiszolgáló üzleti tevékenységben csupán kisebb jelentőségű termelési tényezőnek számítanak. |
| --- | --- |

(264)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy bár kezdetben az Airport Handling minden eszközét a SEAH-tól szerezte be, ez nem értelmezhető per se utalásnak a gazdasági folytonosságra vonatkozóan, mivel az eszközök a földi kiszolgáló üzleti tevékenységben csupán kisebb jelentőségű termelési tényezőnek számítanak.

per se

7.1.1.4.   Az átruházás tárgyával kapcsolatos értékelés összegzése

Az átruházás tárgyával kapcsolatos értékelés összegzése

| (265) | Annak a kérdésnek az értékelése, hogy az átruházás tárgya, hatóköre mennyiben jelezheti a gazdasági folytonosság meglétét a SEAH és az Airport Handling között, az alábbiakat jelezte: |
| --- | --- |

(265)

Annak a kérdésnek az értékelése, hogy az átruházás tárgya, hatóköre mennyiben jelezheti a gazdasági folytonosság meglétét a SEAH és az Airport Handling között, az alábbiakat jelezte:

| (266) | Először is a SEAH oldaláról az Airport Handling felé az ügyfélportfólió nem került átadásra. Ehelyett a SEAH felszámolásával az összes szerződés megszűnt, majd az Airport Handlingnek a szerződéseket újra meg kellett szereznie, mely során sikeresen győzte meg a SEAH néhány korábbi ügyfelét, valamint új ügyfeleket is, miközben egyes ügyfeleket a versenytársakkal szemben elvesztett. A szerződéses feltételek megtárgyalása független volt a SEAH-val kötött szerződések szerinti, korábbi feltételektől. E tekintetben az Airport Handling helyzete azonos volt bármely más versenytárséval, illetve azzal, amit egy, a piacra frissen belépő vállalkozás magáénak tudhatott volna. A Bizottság azt, hogy az ügyfélportfólió nem került átadásra, erős jelzésnek ítéli a gazdasági folytonossággal szemben. |
| --- | --- |

(266)

Először is a SEAH oldaláról az Airport Handling felé az ügyfélportfólió nem került átadásra. Ehelyett a SEAH felszámolásával az összes szerződés megszűnt, majd az Airport Handlingnek a szerződéseket újra meg kellett szereznie, mely során sikeresen győzte meg a SEAH néhány korábbi ügyfelét, valamint új ügyfeleket is, miközben egyes ügyfeleket a versenytársakkal szemben elvesztett. A szerződéses feltételek megtárgyalása független volt a SEAH-val kötött szerződések szerinti, korábbi feltételektől. E tekintetben az Airport Handling helyzete azonos volt bármely más versenytárséval, illetve azzal, amit egy, a piacra frissen belépő vállalkozás magáénak tudhatott volna. A Bizottság azt, hogy az ügyfélportfólió nem került átadásra, erős jelzésnek ítéli a gazdasági folytonossággal szemben.

| (267) | Másodsorban az Airport Handling kezdeti személyzetét teljes mértékben a SEAH-tól toborozta, viszont új szerződések, illetve új szerződési feltételek alapján. A munkaszerződéseket tömegesen nem ruházták át, a szerződések automatikus átadására nem került sor, továbbá a foglalkoztatási feltételeket változatlan formában nem vették át. |
| --- | --- |

(267)

Másodsorban az Airport Handling kezdeti személyzetét teljes mértékben a SEAH-tól toborozta, viszont új szerződések, illetve új szerződési feltételek alapján. A munkaszerződéseket tömegesen nem ruházták át, a szerződések automatikus átadására nem került sor, továbbá a foglalkoztatási feltételeket változatlan formában nem vették át.

| (268) | Harmadsorban, noha az igaz, hogy az Airport Handling kezdetben bérbe vette a SEAH összes földi kiszolgáló eszközét, végül – a bérlet lejáratát követően – a SEAH eszközeinek csak egy részét vette át, mivel időközben harmadik felektől kezdte meg a berendezések beszerzését. A rendelkezésre álló információk ezen kívül arra utalnak, hogy az eszközök csupán kis részét adják a termelési eszközöknek a földi kiszolgáló üzletágban, és nem játszanak döntő szerepet az Airport Handling költségszerkezetében és hatékonyságában. |
| --- | --- |

(268)

Harmadsorban, noha az igaz, hogy az Airport Handling kezdetben bérbe vette a SEAH összes földi kiszolgáló eszközét, végül – a bérlet lejáratát követően – a SEAH eszközeinek csak egy részét vette át, mivel időközben harmadik felektől kezdte meg a berendezések beszerzését. A rendelkezésre álló információk ezen kívül arra utalnak, hogy az eszközök csupán kis részét adják a termelési eszközöknek a földi kiszolgáló üzletágban, és nem játszanak döntő szerepet az Airport Handling költségszerkezetében és hatékonyságában.

| (269) | Összességében véve, az átruházás tárgyából, hatóköréből ítélve, a Bizottság úgy véli, hogy a SEAH felszámolásának kezdetén az Airport Handing megalakításához kapcsolódó összes körülmény együttes figyelembevétele nem jelzi elég meggyőzően, hogy gazdasági folytonosság állt volna fenn a két társaság között a visszafizettetési határozat kijátszására tekintettel. |
| --- | --- |

(269)

Összességében véve, az átruházás tárgyából, hatóköréből ítélve, a Bizottság úgy véli, hogy a SEAH felszámolásának kezdetén az Airport Handing megalakításához kapcsolódó összes körülmény együttes figyelembevétele nem jelzi elég meggyőzően, hogy gazdasági folytonosság állt volna fenn a két társaság között a visszafizettetési határozat kijátszására tekintettel.

7.1.2.   A piaci ár megfizetése

A piaci ár megfizetése

| (270) | Az ítélkezési gyakorlat szerint a piaci ár alatti ár alkalmazásával átruházott eszközök ugyancsak jeleznék a felszámolt és állami támogatással tartozó társaság és az újonnan létrehozott vállalat közötti gazdasági folytonosságot. |
| --- | --- |

(270)

Az ítélkezési gyakorlat szerint a piaci ár alatti ár alkalmazásával átruházott eszközök ugyancsak jeleznék a felszámolt és állami támogatással tartozó társaság és az újonnan létrehozott vállalat közötti gazdasági folytonosságot.

7.1.2.1.   A SEAH eszközei – általános megjegyzések

A SEAH eszközei – általános megjegyzések

| (271) | Csődeljárás keretében az állami támogatásról szóló kedvezőtlen határozat kijátszása eszközök átruházása révén különösen akkor fordul elő, ha:






  — | az eszközöket piaci ár alatt értékesítik vagy adják bérbe (például nem elégséges mértékben nyílt, átlátható vagy diszkriminációmentes értékesítési eljárást követően), vagy |
| --- | --- | --- |

(271)

Csődeljárás keretében az állami támogatásról szóló kedvezőtlen határozat kijátszása eszközök átruházása révén különösen akkor fordul elő, ha:

—

az eszközöket piaci ár alatt értékesítik vagy adják bérbe (például nem elégséges mértékben nyílt, átlátható vagy diszkriminációmentes értékesítési eljárást követően), vagy

| — | a csődgondnok a hitelezőket megkárosító intézkedéseket tesz, amelyek esetlegesen csökkentik a fizetésképtelen társaság eszközeit, vagy az állami tulajdonú hitelezők kárára megsérti a hitelezők egyenlő besorolásának az elvét (32). |
| --- | --- |

—

a csődgondnok a hitelezőket megkárosító intézkedéseket tesz, amelyek esetlegesen csökkentik a fizetésképtelen társaság eszközeit, vagy az állami tulajdonú hitelezők kárára megsérti a hitelezők egyenlő besorolásának az elvét (32).

32

| (272) | Ezzel ellentétesen a Bizottság úgy véli, hogy az összeegyeztethetetlen támogatást kapó, fizetésképtelen vállalat részéről az eszközök átruházása – bérbe adása – valamely új vállalat felé nem jelzi a visszafizettetési határozat kijátszását, amennyiben:






  — | az új vállalat javára, illetve a hitelezők kárára nem történt intézkedés a fizetésképtelen társaság eszközei értékének a csökkentése érdekében (mivel a felszámolás célja éppen az, hogy maximalizálja az eszközök értékesítéséből származó bevételeket, és így a lehető legteljesebb mértékben megtérülést biztosítson a hitelezők számára), |
| --- | --- | --- |

(272)

Ezzel ellentétesen a Bizottság úgy véli, hogy az összeegyeztethetetlen támogatást kapó, fizetésképtelen vállalat részéről az eszközök átruházása – bérbe adása – valamely új vállalat felé nem jelzi a visszafizettetési határozat kijátszását, amennyiben:

—

az új vállalat javára, illetve a hitelezők kárára nem történt intézkedés a fizetésképtelen társaság eszközei értékének a csökkentése érdekében (mivel a felszámolás célja éppen az, hogy maximalizálja az eszközök értékesítéséből származó bevételeket, és így a lehető legteljesebb mértékben megtérülést biztosítson a hitelezők számára),

| — | az állami tulajdonú hitelezők (amelyek az összeegyeztethetetlen támogatáshoz kapcsolódó követeléssel élnek) a többi hitelezővel (ideértve az új társaságot vagy annak alapítóit) szemben nincsenek tisztességtelenül hátrányos helyzetben a fizetésképtelenségi eljárás keretén belül. |
| --- | --- |

—

az állami tulajdonú hitelezők (amelyek az összeegyeztethetetlen támogatáshoz kapcsolódó követeléssel élnek) a többi hitelezővel (ideértve az új társaságot vagy annak alapítóit) szemben nincsenek tisztességtelenül hátrányos helyzetben a fizetésképtelenségi eljárás keretén belül.

| (273) | Ebben az esetben:






  — | A bérleti díj megállapítása két külső értékelésen alapult. A bérelt berendezések átfogó ellenőrzésén alapuló, második értékelésnek megfelelően a díjat felfelé módosították. Ennélfogva nincs arra mutató jel, hogy a SEAH eszközeinek az Airport Handling általi bérlése tekintetében alkalmazott ár eltérne a rendes piaci feltételektől. |
| --- | --- | --- |

(273)

Ebben az esetben:

—

A bérleti díj megállapítása két külső értékelésen alapult. A bérelt berendezések átfogó ellenőrzésén alapuló, második értékelésnek megfelelően a díjat felfelé módosították. Ennélfogva nincs arra mutató jel, hogy a SEAH eszközeinek az Airport Handling általi bérlése tekintetében alkalmazott ár eltérne a rendes piaci feltételektől.

| — | Nincs arra mutató jel sem, hogy a felszámoló kezdeményezése nyomán megvalósított ügyletek megkárosították volna a hitelezőket, és csökkentethették a SEAH eszközeinek az értékét. Nevezetesen, mint azt az alábbiak részletesen ismertetik, minden elérhető információ azt mutatja, hogy a SEAH eszközeinek értékesítésére megfelelő közbeszerzési eljárásokat bonyolítottak le, ahol minden potenciálisan érdeklődő vevőnek lehetősége volt ajánlattal élni. Az, hogy a bérleti díjat külső szakértők állapították meg, azt a második értékelést követően felfelé módosították, továbbá hogy a SEAH felszámolója nem volt hajlandó az Airport Handling számára engedményt biztosítani a berendezések vételárából, azt mutatja, hogy a felszámoló által lebonyolított értékesítési folyamat a kérdéses eszközök tekintetében a bevételek maximalizálására irányult a SEAH hitelezőinek az előnyére, és így nem eredményezte egyedi gazdasági előny nyújtását az Airport Handling számára. |
| --- | --- |

—

Nincs arra mutató jel sem, hogy a felszámoló kezdeményezése nyomán megvalósított ügyletek megkárosították volna a hitelezőket, és csökkentethették a SEAH eszközeinek az értékét. Nevezetesen, mint azt az alábbiak részletesen ismertetik, minden elérhető információ azt mutatja, hogy a SEAH eszközeinek értékesítésére megfelelő közbeszerzési eljárásokat bonyolítottak le, ahol minden potenciálisan érdeklődő vevőnek lehetősége volt ajánlattal élni. Az, hogy a bérleti díjat külső szakértők állapították meg, azt a második értékelést követően felfelé módosították, továbbá hogy a SEAH felszámolója nem volt hajlandó az Airport Handling számára engedményt biztosítani a berendezések vételárából, azt mutatja, hogy a felszámoló által lebonyolított értékesítési folyamat a kérdéses eszközök tekintetében a bevételek maximalizálására irányult a SEAH hitelezőinek az előnyére, és így nem eredményezte egyedi gazdasági előny nyújtását az Airport Handling számára.

| — | A Bizottság azt is megjegyzi, hogy az érdekelt felek egyike sem élt olyan állítással, hogy a felszámolási eljárás sértette volna a hitelezők jogait, csökkentette volna a SEAH tulajdonában lévő eszközök értékét, esetleg az érintett eszközöket az Airport Handlingnek piaci ár alatt adták volna bérbe. A SEAH földi kiszolgáló berendezései körülbelül 4 000 eszközből álltak. Az Olaszország által előzetesen bejelentett terv szerint az érintett eszközöket a SEAH piaci áron kívánta bérbe adni, miközben a nyílt piaci értékesítés folyamatban volt a felszámolási eljárás keretében. |
| --- | --- |

—

A Bizottság azt is megjegyzi, hogy az érdekelt felek egyike sem élt olyan állítással, hogy a felszámolási eljárás sértette volna a hitelezők jogait, csökkentette volna a SEAH tulajdonában lévő eszközök értékét, esetleg az érintett eszközöket az Airport Handlingnek piaci ár alatt adták volna bérbe. A SEAH földi kiszolgáló berendezései körülbelül 4 000 eszközből álltak. Az Olaszország által előzetesen bejelentett terv szerint az érintett eszközöket a SEAH piaci áron kívánta bérbe adni, miközben a nyílt piaci értékesítés folyamatban volt a felszámolási eljárás keretében.

7.1.2.2.   A SEAH eszközeinek bérbe adása az Airport Handlingnek – a bérleti díj megállapítása

A SEAH eszközeinek bérbe adása az Airport Handlingnek – a bérleti díj megállapítása

| (274) | A versenypályázati eljárás eredménytelenségét követően a földi kiszolgáló berendezéseket bérbe adták az Airport Handlingnek egy olyan bérleti díj keretében, melynek eredeti lejárata 2015. augusztus 31. volt. |
| --- | --- |

(274)

A versenypályázati eljárás eredménytelenségét követően a földi kiszolgáló berendezéseket bérbe adták az Airport Handlingnek egy olyan bérleti díj keretében, melynek eredeti lejárata 2015. augusztus 31. volt.

| (275) | Az ítélkezési gyakorlat szerint a puszta tény, hogy valamely vállalat bizonyos időre, részben vagy egészben bérbe veszi egy fizetésképtelen társaság eszközeit, nem szükségszerűen jelenti azt, hogy az új vállalat élvezi a bérbeadónak korábban nyújtott támogatáshoz kapcsolódó versenyelőnyt (33). Amennyiben a bérleti díj a piaci árat tükrözi, nem utal gazdasági folytonosságra, ha a támogatásban részesülő eszközeit valamely hasonló tevékenységet végző vállalat bérbe veszi. Viszont ha az új vállalat által a támogatás kedvezményezettjének fizetett bérleti díj a piaci ár alatt van, az gazdasági folytonosságot jelenthet abban az értelemben, hogy a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatással a kedvezményezett által élvezett előnyről kijelenthető, hogy részben vagy teljes egészében átadásra kerül az új vállalatnak a piaci ár alatti díjon keresztül. |
| --- | --- |

(275)

Az ítélkezési gyakorlat szerint a puszta tény, hogy valamely vállalat bizonyos időre, részben vagy egészben bérbe veszi egy fizetésképtelen társaság eszközeit, nem szükségszerűen jelenti azt, hogy az új vállalat élvezi a bérbeadónak korábban nyújtott támogatáshoz kapcsolódó versenyelőnyt (33). Amennyiben a bérleti díj a piaci árat tükrözi, nem utal gazdasági folytonosságra, ha a támogatásban részesülő eszközeit valamely hasonló tevékenységet végző vállalat bérbe veszi. Viszont ha az új vállalat által a támogatás kedvezményezettjének fizetett bérleti díj a piaci ár alatt van, az gazdasági folytonosságot jelenthet abban az értelemben, hogy a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatással a kedvezményezett által élvezett előnyről kijelenthető, hogy részben vagy teljes egészében átadásra kerül az új vállalatnak a piaci ár alatti díjon keresztül.

33

| (276) | A rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy a SEAH és a vagyonkezelő a bérleti szerződésben a szokásos piaci feltételek mellett állapodtak meg. Ráadásul a bérleti díjat két, egymást követő, külső értékelés állapította meg. A bérleti díj éves összegét [...] (*1) EUR-ban megállapító, első értékelés helyességének a megerősítése érdekében a SEAH és az Airport Handling együttesen az E&Y -t bízták meg azzal a feladattal, hogy értékelje újra a bérleti díjat. Ez a második értékelés eredetileg [...] (*1) bérleti díjat javasolt, amelynek összege [...] (*1) EUR. Miután a SEAH és az Airport Handling megállapodott egymással, hogy bővítik a második értékelés körét annak érdekében, hogy a berendezések átadási jegyzőkönyveiben összegyűjtött, új információkat is bevonják az értékelésbe, a szakértők megállapították, hogy több gép és berendezés nem alkalmas a használatra, ezért eredeti becslésüket [...] (*1) [...] (*1) EUR-ra módosították. A második értékelési jelentés alapján a SEAH és az Airport Handling megállapodtak a bérleti díjnak évi [...] (*1) EUR összegre való csökkentésében. |
| --- | --- |

(276)

A rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy a SEAH és a vagyonkezelő a bérleti szerződésben a szokásos piaci feltételek mellett állapodtak meg. Ráadásul a bérleti díjat két, egymást követő, külső értékelés állapította meg. A bérleti díj éves összegét [...] (*1) EUR-ban megállapító, első értékelés helyességének a megerősítése érdekében a SEAH és az Airport Handling együttesen az E&Y -t bízták meg azzal a feladattal, hogy értékelje újra a bérleti díjat. Ez a második értékelés eredetileg [...] (*1) bérleti díjat javasolt, amelynek összege [...] (*1) EUR. Miután a SEAH és az Airport Handling megállapodott egymással, hogy bővítik a második értékelés körét annak érdekében, hogy a berendezések átadási jegyzőkönyveiben összegyűjtött, új információkat is bevonják az értékelésbe, a szakértők megállapították, hogy több gép és berendezés nem alkalmas a használatra, ezért eredeti becslésüket [...] (*1) [...] (*1) EUR-ra módosították. A második értékelési jelentés alapján a SEAH és az Airport Handling megállapodtak a bérleti díjnak évi [...] (*1) EUR összegre való csökkentésében.

*1

*1

*1

*1

*1

*1

| (277) | Végső soron a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy a SEAH és az Airport Handling tárgyalásaikat a szokásos piaci feltételek mellett folytatták, valamint támaszkodtak a kérdéses eszközök értékéről szóló szakértői jelentésekre. Az, hogy a második értékelést a két fél közös kérésére vizsgálták felül, azt jelzi, hogy mindkét fél arra törekedett, hogy a bérleti díj a lehető leginkább összhangba kerüljön a piaci feltételekkel, és eleve elkerüljék az összejátszásukkal kapcsolatos esetleges kétségeket. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a megállapodott bérleti díj legalább a piaci árnak megfelel. |
| --- | --- |

(277)

Végső soron a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy a SEAH és az Airport Handling tárgyalásaikat a szokásos piaci feltételek mellett folytatták, valamint támaszkodtak a kérdéses eszközök értékéről szóló szakértői jelentésekre. Az, hogy a második értékelést a két fél közös kérésére vizsgálták felül, azt jelzi, hogy mindkét fél arra törekedett, hogy a bérleti díj a lehető leginkább összhangba kerüljön a piaci feltételekkel, és eleve elkerüljék az összejátszásukkal kapcsolatos esetleges kétségeket. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a megállapodott bérleti díj legalább a piaci árnak megfelel.

7.1.2.3.   A SEAH eszközei egy részének megvétele az Airport Handling által – a vételár

A SEAH eszközei egy részének megvétele az Airport Handling által – a vételár

| (278) | Az Airport Handling az eszközöket az ajánlattételi folyamat sikertelenségét és a bérleti szerződés lejáratát követően vette meg. A Bizottság értékelte, hogy az ügylet révén az Airport Handling jutott-e bármilyen előnyhöz, amely a korábban a SEAH számára jogellenesen biztosított támogatásból ered. Az értékelés abból az előfeltevésből indul ki, hogy az előny kizárható, amennyiben a [...] (*1) EUR összegű vételár legalább a piaci árnak megfelel. |
| --- | --- |

(278)

Az Airport Handling az eszközöket az ajánlattételi folyamat sikertelenségét és a bérleti szerződés lejáratát követően vette meg. A Bizottság értékelte, hogy az ügylet révén az Airport Handling jutott-e bármilyen előnyhöz, amely a korábban a SEAH számára jogellenesen biztosított támogatásból ered. Az értékelés abból az előfeltevésből indul ki, hogy az előny kizárható, amennyiben a [...] (*1) EUR összegű vételár legalább a piaci árnak megfelel.

*1

| (279) | A SEAH eszközeire vonatkozó ajánlattételi felhívást 2014. november 12-én tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjának Kiegészítő Kiadványában. Az elemek nagy számára tekintettel a felszámoló – az IMQ független tanácsadó cég segítségével – úgy döntött, hogy az elemeket kilenc tételcsoportba sorolja be. A SEAH szerint ennek oka az volt, hogy elkívánták kerülni a túlzott szétdarabolódás miatti eredménytelenséget. Tekintettel a lehető legnagyobb számú ajánlattevő figyelmének a felhívására, minden egyes tételcsoportot az eszközök önálló kombinációjaként határozták meg, ideértve a kiegészítő jellegű és eltérő értékkel bíró elemeket is. Az egyes tételcsoportok esetében egy külső szakértő állapította meg a minimális árat. |
| --- | --- |

(279)

A SEAH eszközeire vonatkozó ajánlattételi felhívást 2014. november 12-én tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjának Kiegészítő Kiadványában. Az elemek nagy számára tekintettel a felszámoló – az IMQ független tanácsadó cég segítségével – úgy döntött, hogy az elemeket kilenc tételcsoportba sorolja be. A SEAH szerint ennek oka az volt, hogy elkívánták kerülni a túlzott szétdarabolódás miatti eredménytelenséget. Tekintettel a lehető legnagyobb számú ajánlattevő figyelmének a felhívására, minden egyes tételcsoportot az eszközök önálló kombinációjaként határozták meg, ideértve a kiegészítő jellegű és eltérő értékkel bíró elemeket is. Az egyes tételcsoportok esetében egy külső szakértő állapította meg a minimális árat.

| (280) | Az értékesítési folyamat a bizonyos minimális fizetőképességi szempontoknak megfelelő kiszolgáló tevékenységeket folytatókra, a repülőterek üzemeltetőire, a légitársaságokra, az értékesített berendezéstípusokat előállító gyártókra, viszonteladókra és lízingcégekre korlátozódott. |
| --- | --- |

(280)

Az értékesítési folyamat a bizonyos minimális fizetőképességi szempontoknak megfelelő kiszolgáló tevékenységeket folytatókra, a repülőterek üzemeltetőire, a légitársaságokra, az értékesített berendezéstípusokat előállító gyártókra, viszonteladókra és lízingcégekre korlátozódott.

| (281) | Olaszország szerint a közbeszerzési eljárásban érdeklődés formális kifejezésére nem került sor. A SEAH csupán informális közléseket kapott harmadik felektől azzal a céllal, hogy megtudják, van-e lehetőség csak bizonyos eszközök megszerzésére, egyúttal a közbeszerzési eljárásban jelzett áraknál alacsonyabb árak mellett. Ezeket a közléseket a vizsgálat során a Bizottság megkapta. |
| --- | --- |

(281)

Olaszország szerint a közbeszerzési eljárásban érdeklődés formális kifejezésére nem került sor. A SEAH csupán informális közléseket kapott harmadik felektől azzal a céllal, hogy megtudják, van-e lehetőség csak bizonyos eszközök megszerzésére, egyúttal a közbeszerzési eljárásban jelzett áraknál alacsonyabb árak mellett. Ezeket a közléseket a vizsgálat során a Bizottság megkapta.

| (282) | Olaszország előadta, hogy a közbeszerzési eljárás kedvezőtlen kimenetelét követően a SEAH felszámolója igyekezett potenciális vevők érdeklődését felkelteni a SEAH eszközei iránt azzal, hogy felvette a kapcsolatot egyes, a kiszolgáló tevékenységekben működő vállalkozásokkal, valamint olyan vállalkozásokkal is, melyek a közbeszerzési eljárás során informálisan jelezték érdeklődésüket, továbbá hozzáférést biztosított az adatszobához és az eszközökhöz, hogy az érdekelt vállalkozások a helyszínen tekinthessék meg az eszközöket. |
| --- | --- |

(282)

Olaszország előadta, hogy a közbeszerzési eljárás kedvezőtlen kimenetelét követően a SEAH felszámolója igyekezett potenciális vevők érdeklődését felkelteni a SEAH eszközei iránt azzal, hogy felvette a kapcsolatot egyes, a kiszolgáló tevékenységekben működő vállalkozásokkal, valamint olyan vállalkozásokkal is, melyek a közbeszerzési eljárás során informálisan jelezték érdeklődésüket, továbbá hozzáférést biztosított az adatszobához és az eszközökhöz, hogy az érdekelt vállalkozások a helyszínen tekinthessék meg az eszközöket.

| (283) | Ennek eredményeként egyesek jelezték érdeklődésüket a SEAH berendezéseinek a megvétele iránt, azonban az árak alacsonyabban alakultak a közbeszerzési eljárásban jelzetteknél. Végül az egyetlen hiteles, a SEAH berendezéseinek a megvétele iránt érdeklődő vevő az Airport Handling volt. |
| --- | --- |

(283)

Ennek eredményeként egyesek jelezték érdeklődésüket a SEAH berendezéseinek a megvétele iránt, azonban az árak alacsonyabban alakultak a közbeszerzési eljárásban jelzetteknél. Végül az egyetlen hiteles, a SEAH berendezéseinek a megvétele iránt érdeklődő vevő az Airport Handling volt.

| (284) | A Bizottság értékelte, hogy a kérdéses versenypályázati eljárás hatékonyan célozta-e meg a piacot, vagyis hogy annak eredménytelenségét lehet-e jelzésnek látni arra nézve, hogy a piaci nem érdeklődött a SEAH eszközeinek a megvétele iránt. A Bizottság akkor feltételezi, hogy valamely közbeszerzési eljárás megfelelően nyitott a piac felé, továbbá a bevétel maximalizálására törekszik, ha az eljárás nyílt, átlátható, diszkriminációmentes és feltételekhez nem kötődik. |
| --- | --- |

(284)

A Bizottság értékelte, hogy a kérdéses versenypályázati eljárás hatékonyan célozta-e meg a piacot, vagyis hogy annak eredménytelenségét lehet-e jelzésnek látni arra nézve, hogy a piaci nem érdeklődött a SEAH eszközeinek a megvétele iránt. A Bizottság akkor feltételezi, hogy valamely közbeszerzési eljárás megfelelően nyitott a piac felé, továbbá a bevétel maximalizálására törekszik, ha az eljárás nyílt, átlátható, diszkriminációmentes és feltételekhez nem kötődik.

| (285) | A kérdéses eljárás nyitottságát illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az értékesítést az Európai Unió Hivatalos Lapjának Kiegészítő Kiadványában tették közzé, és így megfelelően széles nyilvánosságot kapott. |
| --- | --- |

(285)

A kérdéses eljárás nyitottságát illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az értékesítést az Európai Unió Hivatalos Lapjának Kiegészítő Kiadványában tették közzé, és így megfelelően széles nyilvánosságot kapott.

| (286) | Ugyanakkor az eljárás a vevők bizonyos típusaira, nevezetesen olyan kiszolgáló tevékenységet végzőkre, repülőtér-üzemeltetőkre, légitársaságokra, termelőkre, viszonteladókra és lízingcégekre korlátozódott, melyek megfeleltek egyes, minimális fizetőképességi kritériumoknak (fenti (193) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(286)

Ugyanakkor az eljárás a vevők bizonyos típusaira, nevezetesen olyan kiszolgáló tevékenységet végzőkre, repülőtér-üzemeltetőkre, légitársaságokra, termelőkre, viszonteladókra és lízingcégekre korlátozódott, melyek megfeleltek egyes, minimális fizetőképességi kritériumoknak (fenti (193) preambulumbekezdés).

| (287) | Továbbá az olasz hatóságok nem hoztak fel érvényes indokot arra, hogy a priori miért korlátozták a potenciális vevők körét. Ezért a versenypályázati eljárás nem volt teljesen nyílt, mivel az alkalmassági kritériumok olyan irányban korlátozhatták a versenypályázati eljárást, hogy az állami tulajdonos nem lehetett biztos benne, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot kapja. |
| --- | --- |

(287)

Továbbá az olasz hatóságok nem hoztak fel érvényes indokot arra, hogy a priori miért korlátozták a potenciális vevők körét. Ezért a versenypályázati eljárás nem volt teljesen nyílt, mivel az alkalmassági kritériumok olyan irányban korlátozhatták a versenypályázati eljárást, hogy az állami tulajdonos nem lehetett biztos benne, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot kapja.

a priori

| (288) | A gyakorlatban viszont a Bizottság azon az állásponton van, hogy nincs arra utaló jel, hogy amennyiben az ajánlattétel nem korlátozódott volna a földi kiszolgáló tevékenységet végzőkre vagy kapcsolódó vállalkozásokra, akkor a versenypályázati eljárás sikeres lett volna. Ezt erősíti az is, hogy azok a próbálkozások sem eredményeztek a kért árakat elérő ajánlatokat, amelyeket az ajánlattevőknek a versenypályázati eljárás körén kívüli, informális bevonására tettek. |
| --- | --- |

(288)

A gyakorlatban viszont a Bizottság azon az állásponton van, hogy nincs arra utaló jel, hogy amennyiben az ajánlattétel nem korlátozódott volna a földi kiszolgáló tevékenységet végzőkre vagy kapcsolódó vállalkozásokra, akkor a versenypályázati eljárás sikeres lett volna. Ezt erősíti az is, hogy azok a próbálkozások sem eredményeztek a kért árakat elérő ajánlatokat, amelyeket az ajánlattevőknek a versenypályázati eljárás körén kívüli, informális bevonására tettek.

| (289) | A SEAH felszámolója felé többen is kifejezték érdeklődésüket a SEAH berendezéseinek a megvételét illetően, azonban csak a közbeszerzési eljárásban jelzett árak alatt. Ez elégséges jelzés arra, hogy az eredetileg alkalmasnak ítélt ajánlattevők korlátozott körén kívüli piaci szereplők sem voltak készek megfizetni a SEAH által kért árat. |
| --- | --- |

(289)

A SEAH felszámolója felé többen is kifejezték érdeklődésüket a SEAH berendezéseinek a megvételét illetően, azonban csak a közbeszerzési eljárásban jelzett árak alatt. Ez elégséges jelzés arra, hogy az eredetileg alkalmasnak ítélt ajánlattevők korlátozott körén kívüli piaci szereplők sem voltak készek megfizetni a SEAH által kért árat.

| (290) | A két értékesítési eljárás, valamint a SEAH, mint eladó és az Airport Handling, mint vevő közötti tárgyalások fentiekben leírt kimenetele azt jelzi, hogy az eredeti ajánlati ár meghaladta azt az árat, amelyet a piaci szereplők hajlandók lettek volna fizetni. Közelebbről a SEAH felszámolója, mint eladó szokásos piaci feltételek mellett folytatott tárgyalásokat annak érdekében hogy az érintett eszközök értékesítéséből a maximális gazdasági hasznot realizálja. Az olasz hatóságok által benyújtott dokumentumok azt mutatják, hogy az Airport Handling által tett ajánlat a SEAH által kapott ajánlatok közül ténylegesen a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat volt. Az Airport Handling pedig gazdasági indokkal bírt az eszközök megszerzésére annak ellenére, hogy a SEAH elutasította az engedmény nyújtását vagy a kedvezőbb fizetési feltételek biztosítását. A vételár úgy tekinthető, mint amelyik eléri legalább a piaci ár mértékét. Ennélfogva nincs arra utaló jel, hogy a SEAH eszközeinek részbeni megvételével az Airport Handling bármilyen, a SEAH számára korábban biztosított, jogellenes támogatásból eredő előnyt szerzett volna. |
| --- | --- |

(290)

A két értékesítési eljárás, valamint a SEAH, mint eladó és az Airport Handling, mint vevő közötti tárgyalások fentiekben leírt kimenetele azt jelzi, hogy az eredeti ajánlati ár meghaladta azt az árat, amelyet a piaci szereplők hajlandók lettek volna fizetni. Közelebbről a SEAH felszámolója, mint eladó szokásos piaci feltételek mellett folytatott tárgyalásokat annak érdekében hogy az érintett eszközök értékesítéséből a maximális gazdasági hasznot realizálja. Az olasz hatóságok által benyújtott dokumentumok azt mutatják, hogy az Airport Handling által tett ajánlat a SEAH által kapott ajánlatok közül ténylegesen a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat volt. Az Airport Handling pedig gazdasági indokkal bírt az eszközök megszerzésére annak ellenére, hogy a SEAH elutasította az engedmény nyújtását vagy a kedvezőbb fizetési feltételek biztosítását. A vételár úgy tekinthető, mint amelyik eléri legalább a piaci ár mértékét. Ennélfogva nincs arra utaló jel, hogy a SEAH eszközeinek részbeni megvételével az Airport Handling bármilyen, a SEAH számára korábban biztosított, jogellenes támogatásból eredő előnyt szerzett volna.

7.1.2.4.   A piaci árra, mint a gazdasági folytonosság lehetséges indikátorára vonatkozó következtetés

A piaci árra, mint a gazdasági folytonosság lehetséges indikátorára vonatkozó következtetés

| (291) | A fentiek fényében a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a bérlet, majd az azt követő adásvétel körülményei ténylegesen kizárják annak a lehetőségét, hogy a SEAH-tól az Airport Handling felé gazdasági előny átadására sor került volna. Ennélfogva a bérleti díj és a vételár ez esetben nem tekinthető a gazdasági folytonosság indikátorának. |
| --- | --- |

(291)

A fentiek fényében a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a bérlet, majd az azt követő adásvétel körülményei ténylegesen kizárják annak a lehetőségét, hogy a SEAH-tól az Airport Handling felé gazdasági előny átadására sor került volna. Ennélfogva a bérleti díj és a vételár ez esetben nem tekinthető a gazdasági folytonosság indikátorának.

7.1.3.   A részvényesek vagy tulajdonosok kiléte

A részvényesek vagy tulajdonosok kiléte

| (292) | A 2014-es eljárást megindító határozatban a Bizottság megjegyezte, hogy Olaszország vállalta, az Airport Handling irányítására, három éves időtartamra független megbízottat jelöl ki (34). Ezen kívül Olaszország azzal a javaslattal élt, hogy az Airport Handling részvénytőkéjének 20 %-át elérhetővé teszi befektetők számára. A Bizottság ezt követően megállapította, hogy egyrészt a földi kiszolgáló vállalkozásnak azonos tulajdonosa lenne az SEA személyében, és másrészt Olaszország javaslata, hogy az új földi kiszolgálási szolgáltató tőkéjének 20 %-át nyílt eljárás keretében kínálja fel külső befektetőknek, nem elegendő ahhoz, hogy kizárható legyen a gazdasági folytonosság a SEAH vonatkozásában, mivel egyrészt az említett javaslat csak a kisebbségi részesedésre korlátozódik, másrészt pedig nem biztosítottak garanciákat e tekintetben. Ezenfelül a részesedési struktúra megnyitására csak az Airport Handling piacra lépését követően kerülne sor. |
| --- | --- |

(292)

A 2014-es eljárást megindító határozatban a Bizottság megjegyezte, hogy Olaszország vállalta, az Airport Handling irányítására, három éves időtartamra független megbízottat jelöl ki (34). Ezen kívül Olaszország azzal a javaslattal élt, hogy az Airport Handling részvénytőkéjének 20 %-át elérhetővé teszi befektetők számára. A Bizottság ezt követően megállapította, hogy egyrészt a földi kiszolgáló vállalkozásnak azonos tulajdonosa lenne az SEA személyében, és másrészt Olaszország javaslata, hogy az új földi kiszolgálási szolgáltató tőkéjének 20 %-át nyílt eljárás keretében kínálja fel külső befektetőknek, nem elegendő ahhoz, hogy kizárható legyen a gazdasági folytonosság a SEAH vonatkozásában, mivel egyrészt az említett javaslat csak a kisebbségi részesedésre korlátozódik, másrészt pedig nem biztosítottak garanciákat e tekintetben. Ezenfelül a részesedési struktúra megnyitására csak az Airport Handling piacra lépését követően kerülne sor.

34

| (293) | A vizsgálat során Olaszország arra hivatkozott, hogy a vagyonkezelő szervezet felállítása garantálni fogja a SEAH és az Airport Handling között a folytonosság hiányát. A vagyonkezelő fogja biztosítani a SEA által az Airport Handlingben birtokolt részesedésnek a független irányítását, a vállalat vonatkozásában kizárólagos ellenőrzés gyakorlása mellett, ami biztosítja az Airport Handling és a SEA Csoport közötti érdekeltségek és/vagy információátadás hiányát. |
| --- | --- |

(293)

A vizsgálat során Olaszország arra hivatkozott, hogy a vagyonkezelő szervezet felállítása garantálni fogja a SEAH és az Airport Handling között a folytonosság hiányát. A vagyonkezelő fogja biztosítani a SEA által az Airport Handlingben birtokolt részesedésnek a független irányítását, a vállalat vonatkozásában kizárólagos ellenőrzés gyakorlása mellett, ami biztosítja az Airport Handling és a SEA Csoport közötti érdekeltségek és/vagy információátadás hiányát.

| (294) | A kérdéses ügyben a Bizottság értékelte a tulajdonosok kilétét időbeliség és lényeges jellemzők tekintetében. |
| --- | --- |

(294)

A kérdéses ügyben a Bizottság értékelte a tulajdonosok kilétét időbeliség és lényeges jellemzők tekintetében.

| (295) | Először is, az időbeliséget illetően, a Bizottság megjegyzi, hogy a SEA az Airport Handlinget 2013. szeptember 9-én alapította. A vagyonkezelő szervezet 2014. június 30-án jött létre; a vagyonkezelési meghatalmazást még ugyanazon a napon aláírták. A Bizottság megjegyzi, hogy a vagyonkezelő szervezet az Airport Handling tényleges irányítását csak később, 2014. augusztus 27-én vette át, amikor a SEA az Airport Handlingben lévő teljes tulajdonrészét átruházta a vagyonkezelő szervezetre, illetve vagyonkezelőt nevezett ki. Ez utóbbi ezt követően új Igazgatótanácsot nevezett ki az Airport Handlingnél. Az Airport Handling tevékenységét néhány nappal később, 2014. szeptember 1-jén kezdte meg. A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy az elérhető információk szerint a társaság ekkor már végzett gazdasági tevékenységeket, mivel az említett nap előtt is – nyilvánvalóan már 2014 áprilisában – szolgáltatásokat kínált a piacon, mivel több szolgáltatási szerződést is [...] (*1) megkötött (35). Ezt követően viszont az Airport Handling a SEA kizárólagos tulajdonában és ellenőrzése alatt állt. |
| --- | --- |

(295)

Először is, az időbeliséget illetően, a Bizottság megjegyzi, hogy a SEA az Airport Handlinget 2013. szeptember 9-én alapította. A vagyonkezelő szervezet 2014. június 30-án jött létre; a vagyonkezelési meghatalmazást még ugyanazon a napon aláírták. A Bizottság megjegyzi, hogy a vagyonkezelő szervezet az Airport Handling tényleges irányítását csak később, 2014. augusztus 27-én vette át, amikor a SEA az Airport Handlingben lévő teljes tulajdonrészét átruházta a vagyonkezelő szervezetre, illetve vagyonkezelőt nevezett ki. Ez utóbbi ezt követően új Igazgatótanácsot nevezett ki az Airport Handlingnél. Az Airport Handling tevékenységét néhány nappal később, 2014. szeptember 1-jén kezdte meg. A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy az elérhető információk szerint a társaság ekkor már végzett gazdasági tevékenységeket, mivel az említett nap előtt is – nyilvánvalóan már 2014 áprilisában – szolgáltatásokat kínált a piacon, mivel több szolgáltatási szerződést is [...] (*1) megkötött (35). Ezt követően viszont az Airport Handling a SEA kizárólagos tulajdonában és ellenőrzése alatt állt.

*1

35

| (296) | Másodsorban, a tulajdonjognak és az ellenőrzésnek a vagyonkezelő szervezet felé való átadásának lényeges jellemzőit illetően, a Bizottság értékelte, hogy az a tény, hogy röviddel a működés megkezdése előtt az Airport Handlinget átmenetileg egy vagyonkezelő irányította, elegendő volt-e annak kizárásához, hogy a SEA jogokat gyakorolhasson az Airport Handling irányítása tekintetében, illetve annak, hogy egyoldalúan hozzon üzleti döntéseket. Erre vonatkozóan a Bizottság észrevétele a következő: |
| --- | --- |

(296)

Másodsorban, a tulajdonjognak és az ellenőrzésnek a vagyonkezelő szervezet felé való átadásának lényeges jellemzőit illetően, a Bizottság értékelte, hogy az a tény, hogy röviddel a működés megkezdése előtt az Airport Handlinget átmenetileg egy vagyonkezelő irányította, elegendő volt-e annak kizárásához, hogy a SEA jogokat gyakorolhasson az Airport Handling irányítása tekintetében, illetve annak, hogy egyoldalúan hozzon üzleti döntéseket. Erre vonatkozóan a Bizottság észrevétele a következő:

| (297) | A vagyonkezelési meghatalmazás szerint a vagyonkezelő tevékenységére bizonyos lényeges megkötések vonatkoznak, nevezetesen, hogy a vagyonkezelő nem köteles kivizsgálni, hogy:






  — | a SEA képviselői részt vettek-e az Airport Handling által újra foglalkoztatni kívánt munkavállalókkal folytatott tárgyalásokon, |
| --- | --- | --- |

(297)

A vagyonkezelési meghatalmazás szerint a vagyonkezelő tevékenységére bizonyos lényeges megkötések vonatkoznak, nevezetesen, hogy a vagyonkezelő nem köteles kivizsgálni, hogy:

—

a SEA képviselői részt vettek-e az Airport Handling által újra foglalkoztatni kívánt munkavállalókkal folytatott tárgyalásokon,

| — | a SEA személyzetet szervez ki az Airport Handling felé, ideértve a főigazgatót is, |
| --- | --- |

—

a SEA személyzetet szervez ki az Airport Handling felé, ideértve a főigazgatót is,

| — | bizonyos központi tevékenységeket, ideértve a befektetői kapcsolatok kezelését és az ügyfélszolgálatot is, továbbra is a SEA végez el, |
| --- | --- |

—

bizonyos központi tevékenységeket, ideértve a befektetői kapcsolatok kezelését és az ügyfélszolgálatot is, továbbra is a SEA végez el,

| — | a finanszírozási döntéseket a SEA nem teljes kizárólagossággal hozza meg. |
| --- | --- |

—

a finanszírozási döntéseket a SEA nem teljes kizárólagossággal hozza meg.

| (298) | Ezen kívül, noha a vagyonkezelési meghatalmazás alapján az Airport Handling vezetésének el kell különülnie az SEAH vezetésétől, az Airport Handling irányítását jelenleg a SEA korábbi, légiforgalmi üzleti fejlesztésért felelős vezetője látja el. |
| --- | --- |

(298)

Ezen kívül, noha a vagyonkezelési meghatalmazás alapján az Airport Handling vezetésének el kell különülnie az SEAH vezetésétől, az Airport Handling irányítását jelenleg a SEA korábbi, légiforgalmi üzleti fejlesztésért felelős vezetője látja el.

| (299) | A Bizottság ténylegesen észrevételt tesz, hogy a SEA két felsővezetőt rendelt ki az AH-hoz. Jelenleg mindketten felsővezetői beosztással rendelkeznek az Airport Handlingnél. Olaszország szerint nincs hierarchikus kapcsolat a SEA és az említett vezetők között, továbbá ez utóbbiak nem végezhetnek tevékenységet a SEA javára. A javadalmazásukat is az Airport Handling állapítja meg független módon. |
| --- | --- |

(299)

A Bizottság ténylegesen észrevételt tesz, hogy a SEA két felsővezetőt rendelt ki az AH-hoz. Jelenleg mindketten felsővezetői beosztással rendelkeznek az Airport Handlingnél. Olaszország szerint nincs hierarchikus kapcsolat a SEA és az említett vezetők között, továbbá ez utóbbiak nem végezhetnek tevékenységet a SEA javára. A javadalmazásukat is az Airport Handling állapítja meg független módon.

| (300) | Olaszország szerint a SEA az érintett vezetőknek az Airport Handlinghez való kirendelésével kapcsolatos döntését arra tekintettel hozta meg, hogy Olaszország javasolta az Airport Handling tőkéjének megnyitását külső felek előtt. E célból szükséges lenne egyrészről annak biztosítása, hogy az Airport Handling vezetése megfelelő képesítéssel bírjon, illetve másrészről, hogy a vezetőket rugalmas feltételek mellett foglalkoztassák. Olaszország pontosította, hogy az Airport Handling kirendelési szerződéseket írt alá a SEA-val [...] (*1) munkavállalók tekintetében. |
| --- | --- |

(300)

Olaszország szerint a SEA az érintett vezetőknek az Airport Handlinghez való kirendelésével kapcsolatos döntését arra tekintettel hozta meg, hogy Olaszország javasolta az Airport Handling tőkéjének megnyitását külső felek előtt. E célból szükséges lenne egyrészről annak biztosítása, hogy az Airport Handling vezetése megfelelő képesítéssel bírjon, illetve másrészről, hogy a vezetőket rugalmas feltételek mellett foglalkoztassák. Olaszország pontosította, hogy az Airport Handling kirendelési szerződéseket írt alá a SEA-val [...] (*1) munkavállalók tekintetében.

*1

| (301) | Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a megbízás időbelisége és lényeges rendelkezései igazolják, hogy az Airport Handling teljes indulási szakaszában és gazdasági tevékenységeinek kezdetekor a SEA olyan mértékben gyakorolt ellenőrzést az említett társaság felett, ami – bár mértékében változott – folyamatosan biztosította a számottevő befolyást a mindennapi irányítás tekintetében. |
| --- | --- |

(301)

Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a megbízás időbelisége és lényeges rendelkezései igazolják, hogy az Airport Handling teljes indulási szakaszában és gazdasági tevékenységeinek kezdetekor a SEA olyan mértékben gyakorolt ellenőrzést az említett társaság felett, ami – bár mértékében változott – folyamatosan biztosította a számottevő befolyást a mindennapi irányítás tekintetében.

| (302) | A Bizottság észrevételt tett a fentiekben leírt, 2015. szeptember 21-i, a vagyonkezelő és D’Nata magánbefektető között létrejött befektetési keretszerződés kapcsán, melynek tárgya az Airport Handling [...] (*1) % részesedésének az eladása az igazgatótanács többségének és egyúttal az Airport Handling vezérigazgatójának a kinevezésére vonatkozó joggal együtt, valamint az Airport Handlingben további [...] (*1) % részesedés megszerzésének lehetősége. |
| --- | --- |

(302)

A Bizottság észrevételt tett a fentiekben leírt, 2015. szeptember 21-i, a vagyonkezelő és D’Nata magánbefektető között létrejött befektetési keretszerződés kapcsán, melynek tárgya az Airport Handling [...] (*1) % részesedésének az eladása az igazgatótanács többségének és egyúttal az Airport Handling vezérigazgatójának a kinevezésére vonatkozó joggal együtt, valamint az Airport Handlingben további [...] (*1) % részesedés megszerzésének lehetősége.

*1

*1

| (303) | A D’Nata tényleges ellenőrzést fog gyakorolni az Airport Handling felett, amikor kinevezi az Airport Handling Igazgatótanácsa többségét és a vezérigazgatót is. Ezen kívül az egy magántulajdonú bank által, a SEA-tól és a vagyonkezelőtől függetlenül szervezett ajánlattételi folyamatról rendelkezésre álló információk megerősítik, hogy a D’Nata piaci áron jutott hozzá az Airport Handlingben részesedéshez. Végül a rendelkezésre álló információk megerősítik, hogy a D’Nata nem azonos, és másképpen sem kapcsolódik a SEA-hoz. |
| --- | --- |

(303)

A D’Nata tényleges ellenőrzést fog gyakorolni az Airport Handling felett, amikor kinevezi az Airport Handling Igazgatótanácsa többségét és a vezérigazgatót is. Ezen kívül az egy magántulajdonú bank által, a SEA-tól és a vagyonkezelőtől függetlenül szervezett ajánlattételi folyamatról rendelkezésre álló információk megerősítik, hogy a D’Nata piaci áron jutott hozzá az Airport Handlingben részesedéshez. Végül a rendelkezésre álló információk megerősítik, hogy a D’Nata nem azonos, és másképpen sem kapcsolódik a SEA-hoz.

| (304) | Mindazonáltal az Airport Handling feletti ellenőrzés átadása a SEA részéről a vagyonkezelő felé, majd a vagyonkezelőtől a D’Nata számára több mint két évvel azt követően történt, hogy a SEA megalapított az Airport Handlinget, illetve több mint egy évvel az után, hogy a vállalat megkezdte működését. |
| --- | --- |

(304)

Mindazonáltal az Airport Handling feletti ellenőrzés átadása a SEA részéről a vagyonkezelő felé, majd a vagyonkezelőtől a D’Nata számára több mint két évvel azt követően történt, hogy a SEA megalapított az Airport Handlinget, illetve több mint egy évvel az után, hogy a vállalat megkezdte működését.

| (305) | Ezért a Bizottság nem vonhatja le azt a következtetést kizárólag a tulajdonosok vagy részvényesek kilétére vonatkozó kritérium alapján, hogy nem áll fenn gazdasági folytonosság. Ugyanakkor a Bizottság ezt a szempontot más, releváns kritériumokkal együtt értékelte annak érdekében, hogy eldöntse, a gazdasági folytonosság hiánya megállapítható-e. |
| --- | --- |

(305)

Ezért a Bizottság nem vonhatja le azt a következtetést kizárólag a tulajdonosok vagy részvényesek kilétére vonatkozó kritérium alapján, hogy nem áll fenn gazdasági folytonosság. Ugyanakkor a Bizottság ezt a szempontot más, releváns kritériumokkal együtt értékelte annak érdekében, hogy eldöntse, a gazdasági folytonosság hiánya megállapítható-e.

7.1.4.   Az ügylet időzítése

Az ügylet időzítése

| (306) | A SEAH 2014 július 1-i felszámolására és az Airport Handling 2013. szeptember 9-i megalapítására azt követően került sor, hogy a Bizottság 2012 december 12-én meghozta a visszafizettetési határozatát. A felszámolás alatt álló vállalat biztosította a földi kiszolgáló tevékenységeket mindaddig, amíg az 2014. szeptember 1-jén meg nem kezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(306)

A SEAH 2014 július 1-i felszámolására és az Airport Handling 2013. szeptember 9-i megalapítására azt követően került sor, hogy a Bizottság 2012 december 12-én meghozta a visszafizettetési határozatát. A felszámolás alatt álló vállalat biztosította a földi kiszolgáló tevékenységeket mindaddig, amíg az 2014. szeptember 1-jén meg nem kezdte tevékenységét.

| (307) | Ezért az események időzítése prima facie arra utalnak, hogy az Airport Handling létrehozásában kicsúcsosodó folyamat annak a visszafizettetési határozatnak a kijátszását eredményezi, melyet az adott folyamat végbemenetele előtt fogadtak el. A Bizottság ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az ítélkezési gyakorlat nem kívánja meg a Bizottságtól, hogy megvizsgálja – különösen és a többi kritériumon felül – azt az időpontot, amikor az eszközök átruházása megtörtént, és amely a két jogalany közötti gazdasági folytonosság kizárása érdekében figyelembe „vehető” körülmények között szerepel (36). |
| --- | --- |

(307)

Ezért az események időzítése prima facie arra utalnak, hogy az Airport Handling létrehozásában kicsúcsosodó folyamat annak a visszafizettetési határozatnak a kijátszását eredményezi, melyet az adott folyamat végbemenetele előtt fogadtak el. A Bizottság ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az ítélkezési gyakorlat nem kívánja meg a Bizottságtól, hogy megvizsgálja – különösen és a többi kritériumon felül – azt az időpontot, amikor az eszközök átruházása megtörtént, és amely a két jogalany közötti gazdasági folytonosság kizárása érdekében figyelembe „vehető” körülmények között szerepel (36).

prima facie

36

7.1.5.   Az ügylet gazdasági logikája

Az ügylet gazdasági logikája

| (308) | A rendelkezésre álló információk megerősítik, hogy az Airport Handling lényegében a SEAH üzleti tevékenységével azonos típusú tevékenységeket folytat, nevezetesen repülőtéri kiszolgáló tevékenységeket kínál a Linate és Malpensa repülőtereken. |
| --- | --- |

(308)

A rendelkezésre álló információk megerősítik, hogy az Airport Handling lényegében a SEAH üzleti tevékenységével azonos típusú tevékenységeket folytat, nevezetesen repülőtéri kiszolgáló tevékenységeket kínál a Linate és Malpensa repülőtereken.

| (309) | E tekintetben a Bizottság az ítélkezési gyakorlatra hivatkozik, melynek értelmében a puszta tény, hogy a részesedést megszerző ténylegesen a támogatás megtérítésére kötelezett vállalkozás üzleti tevékenységét folytatja, nem jelenti szükségszerűen azt, hogy az első vállalkozás az utóbbinak juttatott támogatással összefüggő versenyelőnyöket élvezi. Az itt hivatkozott konkrét ügyben a korábbi vállalkozás piaci áron üzemet bérelt egy olyan vállalkozástól, amely az első vállalkotás létrejötte előtt közel három évvel támogatást kapott (37). A Bizottság emlékeztet arra, hogy a tárgyi ügyben az Airport Handling bérelte, majd megvette a SEAH eszközeit legalább piaci árnak tekinthető áron, miközben a SEAH által visszafizetendő, jogellenes támogatás juttatására 2002. és 2010. között, vagyis három évvel az Airport Handling megalakítása, valamint négy évvel az Airport Handling gazdasági tevékenységének megkezdése előtt került sor. |
| --- | --- |

(309)

E tekintetben a Bizottság az ítélkezési gyakorlatra hivatkozik, melynek értelmében a puszta tény, hogy a részesedést megszerző ténylegesen a támogatás megtérítésére kötelezett vállalkozás üzleti tevékenységét folytatja, nem jelenti szükségszerűen azt, hogy az első vállalkozás az utóbbinak juttatott támogatással összefüggő versenyelőnyöket élvezi. Az itt hivatkozott konkrét ügyben a korábbi vállalkozás piaci áron üzemet bérelt egy olyan vállalkozástól, amely az első vállalkotás létrejötte előtt közel három évvel támogatást kapott (37). A Bizottság emlékeztet arra, hogy a tárgyi ügyben az Airport Handling bérelte, majd megvette a SEAH eszközeit legalább piaci árnak tekinthető áron, miközben a SEAH által visszafizetendő, jogellenes támogatás juttatására 2002. és 2010. között, vagyis három évvel az Airport Handling megalakítása, valamint négy évvel az Airport Handling gazdasági tevékenységének megkezdése előtt került sor.

37

| (310) | Az ügylet gazdasági logikáját illetően a Bizottság közelebbről a következő észrevételt teszi: |
| --- | --- |

(310)

Az ügylet gazdasági logikáját illetően a Bizottság közelebbről a következő észrevételt teszi:

| (311) | A fenti 2.6.1. és 2.6.2,. pontban leírtaknak megfelelően az Airport Handling üzleti terve számos tekintetben eltér a SEAH-jétől, különös tekintettel a következőkre:






  — | [...] (*1), |
| --- | --- | --- |

(311)

A fenti 2.6.1. és 2.6.2,. pontban leírtaknak megfelelően az Airport Handling üzleti terve számos tekintetben eltér a SEAH-jétől, különös tekintettel a következőkre:

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), |
| --- | --- |

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), |
| --- | --- |

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), |
| --- | --- |

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1), |
| --- | --- |

—

[...] (*1),

*1

| — | [...] (*1). |
| --- | --- |

—

[...] (*1).

*1

| (312) | Ennélfogva az Airport Handling tevékenységét a SEAH-jétól eltérő üzemi feltételek mellett, saját üzleti terve szerint irányította. Ráadásul az olasz hatóságok nem írják elő az Airport Handling számára valamely konkrét üzleti modell követését vagy meghatározott tevékenységi kör fenntartását, sem azt, hogy bármely meghatározott eszközt vagy munkavállalót átvegyen. |
| --- | --- |

(312)

Ennélfogva az Airport Handling tevékenységét a SEAH-jétól eltérő üzemi feltételek mellett, saját üzleti terve szerint irányította. Ráadásul az olasz hatóságok nem írják elő az Airport Handling számára valamely konkrét üzleti modell követését vagy meghatározott tevékenységi kör fenntartását, sem azt, hogy bármely meghatározott eszközt vagy munkavállalót átvegyen.

7.1.6.   Általános következtetés az SEAH és az Airport Handling közötti gazdasági folytonosságról

Általános következtetés az SEAH és az Airport Handling közötti gazdasági folytonosságról

| (313) | A Bizottság álláspontja szerint a tárgybeli esetre egyszerre jellemzők az olyan elemek, melyek a gazdasági folytonosság mellett állnak, illetve amelyek a gazdasági folytonossággal szemben állnak. |
| --- | --- |

(313)

A Bizottság álláspontja szerint a tárgybeli esetre egyszerre jellemzők az olyan elemek, melyek a gazdasági folytonosság mellett állnak, illetve amelyek a gazdasági folytonossággal szemben állnak.

| (314) | A gazdasági folytonosság megállapítását támogató elemek oldalán a Bizottság azt a tény azonosította, hogy tulajdonképpen a SEAH korábbi tulajdonosa hozta létre az Airport Handlinget, egy olyan vállalatot, amely a SEAH azonos üzleti tevékenységet végez, az Airport Handling induló munkavállalóit szinte kizárólagosan a korábbi SEAH-dolgozók közül toborozta, és átvette az eszközök nagyobb részét – mindezt a Bizottság visszafizettetési határozatát követően. |
| --- | --- |

(314)

A gazdasági folytonosság megállapítását támogató elemek oldalán a Bizottság azt a tény azonosította, hogy tulajdonképpen a SEAH korábbi tulajdonosa hozta létre az Airport Handlinget, egy olyan vállalatot, amely a SEAH azonos üzleti tevékenységet végez, az Airport Handling induló munkavállalóit szinte kizárólagosan a korábbi SEAH-dolgozók közül toborozta, és átvette az eszközök nagyobb részét – mindezt a Bizottság visszafizettetési határozatát követően.

| (315) | Mindazonáltal egy sor más tényező azt jelzi, hogy az Airport Handlinget nem a kötelezettség kijátszására hozták létre, hanem valóban új társaságként. E tekintetben a legerősebb elem, hogy az ügyfélportfóliót újból létre kellett hozni, amihez a légitársaságokat a korábbi SEAH-féle szerződésektől független ajánlattal keresték meg, illetve új feltételek előírásával új szerződéseket kötöttek. Így az Airport Handlingnek újonnan kellett ügyfeleket szereznie, és piaci részesedésre szert tennie, mint az bármely más versenytárs vagy piacra frissen belép vállalkozás esetében történne. Tekintettel arra, hogy az ügyfélportfólió tekinthető a földi kiszolgáló vállalkozási tevékenységek alapjának, a Bizottság ennek az elemnek komoly súlyt tulajdonít. |
| --- | --- |

(315)

Mindazonáltal egy sor más tényező azt jelzi, hogy az Airport Handlinget nem a kötelezettség kijátszására hozták létre, hanem valóban új társaságként. E tekintetben a legerősebb elem, hogy az ügyfélportfóliót újból létre kellett hozni, amihez a légitársaságokat a korábbi SEAH-féle szerződésektől független ajánlattal keresték meg, illetve új feltételek előírásával új szerződéseket kötöttek. Így az Airport Handlingnek újonnan kellett ügyfeleket szereznie, és piaci részesedésre szert tennie, mint az bármely más versenytárs vagy piacra frissen belép vállalkozás esetében történne. Tekintettel arra, hogy az ügyfélportfólió tekinthető a földi kiszolgáló vállalkozási tevékenységek alapjának, a Bizottság ennek az elemnek komoly súlyt tulajdonít.

| (316) | A SEAH-tól átvett eszközöket illetően az Airport Handling legalább a piaci árat fizette meg az eszközök bérletéért, majd később, amikor az eszközöket megvette, olyan árat fizetett, ami legalább elérte azt az árat, amit a piacgazdasági szereplők készek lettek volna kifizetni. |
| --- | --- |

(316)

A SEAH-tól átvett eszközöket illetően az Airport Handling legalább a piaci árat fizette meg az eszközök bérletéért, majd később, amikor az eszközöket megvette, olyan árat fizetett, ami legalább elérte azt az árat, amit a piacgazdasági szereplők készek lettek volna kifizetni.

| (317) | Ezen kívül a munkavállalók tömeges átadására nem került sor. Az Airport Handling új feltételekkel kötött új szerződéseket. Bármely versenytársnak vagy piacra frissen belépő vállalkozásnak ugyanilyen lehetősége lett volna a korábbi SEAH-dolgozók felvételére, és a SEAH korábbi munkavállalói a legalkalmasabb alanynak tűntek a toborzáshoz. Az eszközöknek csak egy része került átruházásra; ráadásul azok a földi kiszolgáló vállalkozási tevékenységben az általános termelési tényező kisebb részét képviselik. |
| --- | --- |

(317)

Ezen kívül a munkavállalók tömeges átadására nem került sor. Az Airport Handling új feltételekkel kötött új szerződéseket. Bármely versenytársnak vagy piacra frissen belépő vállalkozásnak ugyanilyen lehetősége lett volna a korábbi SEAH-dolgozók felvételére, és a SEAH korábbi munkavállalói a legalkalmasabb alanynak tűntek a toborzáshoz. Az eszközöknek csak egy része került átruházásra; ráadásul azok a földi kiszolgáló vállalkozási tevékenységben az általános termelési tényező kisebb részét képviselik.

| (318) | Az üzemelés gazdasági logikájára tekintettel az Airport Handling tevékenységeit más működési feltételek mellett végzi, mint a SEAH, és saját üzleti terve van. Ráadásul az olasz hatóságok nem írják elő az Airport Handling számára valamely konkrét üzleti modell követését vagy meghatározott tevékenységi kör fenntartását, sem azt, hogy bármely meghatározott eszközt vagy munkavállalót átvegyen. |
| --- | --- |

(318)

Az üzemelés gazdasági logikájára tekintettel az Airport Handling tevékenységeit más működési feltételek mellett végzi, mint a SEAH, és saját üzleti terve van. Ráadásul az olasz hatóságok nem írják elő az Airport Handling számára valamely konkrét üzleti modell követését vagy meghatározott tevékenységi kör fenntartását, sem azt, hogy bármely meghatározott eszközt vagy munkavállalót átvegyen.

| (319) | Ezzel a háttérrel a Bizottság összességében véve úgy ítéli meg, hogy nem áll fenn gazdasági folytonosság a SEAH és az Airport Handling között, továbbá ez utóbbi létrehozása nem tekinthető a visszafizettetési határozat kijátszásának. Következésképpen az Airport Handling nem kötelezhető a visszafizettetési határozatban összeférhetetlennek minősített támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

(319)

Ezzel a háttérrel a Bizottság összességében véve úgy ítéli meg, hogy nem áll fenn gazdasági folytonosság a SEAH és az Airport Handling között, továbbá ez utóbbi létrehozása nem tekinthető a visszafizettetési határozat kijátszásának. Következésképpen az Airport Handling nem kötelezhető a visszafizettetési határozatban összeférhetetlennek minősített támogatás visszafizetésére.

7.2.   A SEA befektetése az Airport Handlingbe – az állami támogatás megléte

A SEA befektetése az Airport Handlingbe – az állami támogatás megléte

| (320) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(320)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (321) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumok kumulatív jellegűek. Ennélfogva az alábbi feltételek mindegyikének teljesülnie kell ahhoz, hogy az intézkedések a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősüljenek. Alapvetően a pénzügyi támogatásnak:






  a) | a támogatást valamely tagállam nyújtja vagy állami forrásból nyújtják; |
| --- | --- | --- |

(321)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumok kumulatív jellegűek. Ennélfogva az alábbi feltételek mindegyikének teljesülnie kell ahhoz, hogy az intézkedések a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősüljenek. Alapvetően a pénzügyi támogatásnak:

a)

a támogatást valamely tagállam nyújtja vagy állami forrásból nyújtják;

| b) | meghatározott vállalkozásokat vagy gazdasági ágazatokat részesít előnyben, |
| --- | --- |

b)

meghatározott vállalkozásokat vagy gazdasági ágazatokat részesít előnyben,

| c) | torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, és |
| --- | --- |

c)

torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, és

| d) | érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

d)

érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet.

7.2.1.   Szelektív gazdasági előny – a piacgazdasági befektető elve

Szelektív gazdasági előny – a piacgazdasági befektető elve

| (322) | Olaszország azon a véleményen van, hogy a SEA által az Airport Handlingnek juttatott tőkeinjekció megfelel a piacgazdasági befektető elvének, vagyis az Airport Handling nem jutott előnyhöz, és ezért az intézkedés nem minősül állami támogatásnak. Jóllehet a SEAH 2000 óta folyamatosan veszteségekről számol be, helyénvaló lehet annak feltételezése, hogy az Airport Handling tevékenysége ezzel szemben elegendő megtérüléssel jár ahhoz, hogy a tőkeinjekció nyereségessé váljon, közelebbről is tekintettel az 2014–2017-es üzleti tervében rögzített intézkedésekre tekintettel. Az Airport Handling tőkéjébe való befektetéssel kapcsolatos döntés meghozatalakor az SEA így körültekintő piaci befektetőként járt el. |
| --- | --- |

(322)

Olaszország azon a véleményen van, hogy a SEA által az Airport Handlingnek juttatott tőkeinjekció megfelel a piacgazdasági befektető elvének, vagyis az Airport Handling nem jutott előnyhöz, és ezért az intézkedés nem minősül állami támogatásnak. Jóllehet a SEAH 2000 óta folyamatosan veszteségekről számol be, helyénvaló lehet annak feltételezése, hogy az Airport Handling tevékenysége ezzel szemben elegendő megtérüléssel jár ahhoz, hogy a tőkeinjekció nyereségessé váljon, közelebbről is tekintettel az 2014–2017-es üzleti tervében rögzített intézkedésekre tekintettel. Az Airport Handling tőkéjébe való befektetéssel kapcsolatos döntés meghozatalakor az SEA így körültekintő piaci befektetőként járt el.

| (323) | A piacgazdasági befektető elvének értékelése céljából meg kell határozni, hogy az értékelés tárgyát képező intézkedés elfogadásakor jellemzőkhöz hasonló körülmények között egy feltételezett, a nyereségbeli kilátások által vezetett – vagyis nem állami politikai célokat követő – piacgazdasági befektető hasonló magatartást mutatott-e volna. Annak a kérdésnek a vizsgálatánál, hogy az állam körültekintő, piacgazdaságnak megfelelően eljáró befektetői magatartást tanúsított-e, vissza kell menni időben addig a pontig, amikor a pénzügyi támogatási intézkedéseket meghozták annak megítélése érdekében, hogy az állam magatartása gazdasági szempontból észszerű-e és hogy tartózkodni kell-e bármely ítéletalkotástól a később kialakult helyzet alapján (38). |
| --- | --- |

(323)

A piacgazdasági befektető elvének értékelése céljából meg kell határozni, hogy az értékelés tárgyát képező intézkedés elfogadásakor jellemzőkhöz hasonló körülmények között egy feltételezett, a nyereségbeli kilátások által vezetett – vagyis nem állami politikai célokat követő – piacgazdasági befektető hasonló magatartást mutatott-e volna. Annak a kérdésnek a vizsgálatánál, hogy az állam körültekintő, piacgazdaságnak megfelelően eljáró befektetői magatartást tanúsított-e, vissza kell menni időben addig a pontig, amikor a pénzügyi támogatási intézkedéseket meghozták annak megítélése érdekében, hogy az állam magatartása gazdasági szempontból észszerű-e és hogy tartózkodni kell-e bármely ítéletalkotástól a később kialakult helyzet alapján (38).

38

| (324) | Következésképpen egy állami befektetés piacgazdasági indokoltságát kell értékelni tekintettel a rendelkezésre álló információkra, valamint a befektetés időpontjában előre látható fejleményekre (39). |
| --- | --- |

(324)

Következésképpen egy állami befektetés piacgazdasági indokoltságát kell értékelni tekintettel a rendelkezésre álló információkra, valamint a befektetés időpontjában előre látható fejleményekre (39).

39

| (325) | A vizsgálat során Olaszország ismertette, hogy az Airport Handlingbe való befektetéssel kapcsolatos döntés a 2014. augusztus 6-i üzleti terven alapult. Ugyanakkor a Bizottság észrevételezi, hogy ennek az üzleti tervnek a kelte későbbi, mint a társaság tőkéjének 25 millió EUR-ra való emelésével összefüggő végleges döntés, amelyet 2014. június 30-án hoztak meg. A Bizottság úgy véli, hogy az Airport Handling megalakításával és a 25 millió euro befektetésével kapcsolatos első döntést legkésőbb a társaság 2013. szeptember 9-i megalapítása előtt meg kellett hozni. Az ehhez a naphoz a legközelebb álló és a Bizottság számára elérhető üzleti terv a 2013. november 14-i üzleti terv. A Bizottság azt is észrevételezi, hogy ez az üzleti terv már 25 millió EUR befektetését feltételezi. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a 2013, novemberi üzleti terv a releváns a piacgazdasági befektető elvének a vizsgálatához. |
| --- | --- |

(325)

A vizsgálat során Olaszország ismertette, hogy az Airport Handlingbe való befektetéssel kapcsolatos döntés a 2014. augusztus 6-i üzleti terven alapult. Ugyanakkor a Bizottság észrevételezi, hogy ennek az üzleti tervnek a kelte későbbi, mint a társaság tőkéjének 25 millió EUR-ra való emelésével összefüggő végleges döntés, amelyet 2014. június 30-án hoztak meg. A Bizottság úgy véli, hogy az Airport Handling megalakításával és a 25 millió euro befektetésével kapcsolatos első döntést legkésőbb a társaság 2013. szeptember 9-i megalapítása előtt meg kellett hozni. Az ehhez a naphoz a legközelebb álló és a Bizottság számára elérhető üzleti terv a 2013. november 14-i üzleti terv. A Bizottság azt is észrevételezi, hogy ez az üzleti terv már 25 millió EUR befektetését feltételezi. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a 2013, novemberi üzleti terv a releváns a piacgazdasági befektető elvének a vizsgálatához.

| (326) | A 2014-es eljárást megindító határozatban a Bizottság a felőli kétségének adott hangot, hogy a SEA piacgazdasági befektetőként járt-e el. Először is a SEA nem mérlegelte azt a kockázatot, hogy amennyiben a Bizottság gazdasági folytonosságot állapít meg, az Airport Handling kötelessé válhat a korábban az SEAH-nak biztosított, összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére. Másodsorban a Bizottságnak kétsége volt a tekintetben, hogy kellőképpen szilárd feltételezéseken alapul az az üzleti terv, amelyre a SEA az Airport Handlingre irányuló befektetési döntését alapozta. Végül a Bizottságnak értékelnie kell, hogy az Airport Handlingbe való befektetéssel kapcsolatos döntést piaci alapon hozták-e meg. Más szavakkal a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a befektető várhatott-e észszerű megtérülést, ha figyelembe veszi a befektetéssel összefüggő, előre látható kockázatokat. |
| --- | --- |

(326)

A 2014-es eljárást megindító határozatban a Bizottság a felőli kétségének adott hangot, hogy a SEA piacgazdasági befektetőként járt-e el. Először is a SEA nem mérlegelte azt a kockázatot, hogy amennyiben a Bizottság gazdasági folytonosságot állapít meg, az Airport Handling kötelessé válhat a korábban az SEAH-nak biztosított, összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére. Másodsorban a Bizottságnak kétsége volt a tekintetben, hogy kellőképpen szilárd feltételezéseken alapul az az üzleti terv, amelyre a SEA az Airport Handlingre irányuló befektetési döntését alapozta. Végül a Bizottságnak értékelnie kell, hogy az Airport Handlingbe való befektetéssel kapcsolatos döntést piaci alapon hozták-e meg. Más szavakkal a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a befektető várhatott-e észszerű megtérülést, ha figyelembe veszi a befektetéssel összefüggő, előre látható kockázatokat.

7.2.2.   A SEA kockázatmérséklő intézkedései

A SEA kockázatmérséklő intézkedései

| (327) | Ami az első kétséget illeti, a Bizottság megállapítja, hogy a SEA tudatában volt a gazdasági folytonosság megállapításával kapcsolatos kockázatnak, és kockázatmérséklő intézkedéseket tett: |
| --- | --- |

(327)

Ami az első kétséget illeti, a Bizottság megállapítja, hogy a SEA tudatában volt a gazdasági folytonosság megállapításával kapcsolatos kockázatnak, és kockázatmérséklő intézkedéseket tett:

| (328) | A SEA tudatában volt az említett kockázatnak, amint azt a Bizottságnak a 2013. novemberi prenotifikáció keretében benyújtott tanúsítják. A kockázat, hogy a gazdasági folytonosság okán a kötelezettség as SEAH-ról átszállhat az Airport Handlingre, jogi kockázat. A kockázat észlelése és mérlegelése, valamint az arra alkalmas kockázatmérséklő intézkedések a befektetés időpontjában fennálló jogi feltételezésektől függnek. |
| --- | --- |

(328)

A SEA tudatában volt az említett kockázatnak, amint azt a Bizottságnak a 2013. novemberi prenotifikáció keretében benyújtott tanúsítják. A kockázat, hogy a gazdasági folytonosság okán a kötelezettség as SEAH-ról átszállhat az Airport Handlingre, jogi kockázat. A kockázat észlelése és mérlegelése, valamint az arra alkalmas kockázatmérséklő intézkedések a befektetés időpontjában fennálló jogi feltételezésektől függnek.

| (329) | A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy a SEA a következő, munkaerővel kapcsolatos kockázatokra vonatkozó kockázatmérséklő intézkedéseket mérlegelte: A SEA és a szakszervezetek közötti, 2013. november 4-i megállapodásban a SEA kijelentette, hogy „alapvető fontosságot tulajdonítottunk a »diszkontinuitás« követelményének, amely a készpénz kifizetése helyett valamely alternatív megoldás részét kell, hogy képezze, mintegy biztosítékként arra, hogy a támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettséget ne lehessen harmadik félre kiterjeszteni.” A SEAH oldaláról az Airport Handlingnek részben átadandó munkaerőről szóló tárgyalások során a munkastruktúrát és bizonyos foglalkoztatási feltételeket lényegesen módosítottak, mint azt részletesen a fenti (232)–(234) preambulumbekezdés ismerteti. A vonatkozó alapelveket a szakszervezetekkel 2014. június 4-én megkötött, és a fentiekben leírt végrehajtási megállapodások a szakszervezetekkel rögzíti, és azokat a szakszervezetekkel kötött, 2013. november 13-i megállapodás keretében nem is jelentették, ami így megelőzte a két fő, 2014. március 10-i és június 30-i tőkeinjekció végrehajtását (a fenti (45)–(46) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(329)

A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy a SEA a következő, munkaerővel kapcsolatos kockázatokra vonatkozó kockázatmérséklő intézkedéseket mérlegelte: A SEA és a szakszervezetek közötti, 2013. november 4-i megállapodásban a SEA kijelentette, hogy „alapvető fontosságot tulajdonítottunk a »diszkontinuitás« követelményének, amely a készpénz kifizetése helyett valamely alternatív megoldás részét kell, hogy képezze, mintegy biztosítékként arra, hogy a támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettséget ne lehessen harmadik félre kiterjeszteni.” A SEAH oldaláról az Airport Handlingnek részben átadandó munkaerőről szóló tárgyalások során a munkastruktúrát és bizonyos foglalkoztatási feltételeket lényegesen módosítottak, mint azt részletesen a fenti (232)–(234) preambulumbekezdés ismerteti. A vonatkozó alapelveket a szakszervezetekkel 2014. június 4-én megkötött, és a fentiekben leírt végrehajtási megállapodások a szakszervezetekkel rögzíti, és azokat a szakszervezetekkel kötött, 2013. november 13-i megállapodás keretében nem is jelentették, ami így megelőzte a két fő, 2014. március 10-i és június 30-i tőkeinjekció végrehajtását (a fenti (45)–(46) preambulumbekezdés).

alapvető fontosságot tulajdonítottunk a »diszkontinuitás« követelményének, amely a készpénz kifizetése helyett valamely alternatív megoldás részét kell, hogy képezze, mintegy biztosítékként arra, hogy a támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettséget ne lehessen harmadik félre kiterjeszteni.

| (330) | A SEA a következő kockázatmérséklő intézkedéseket vezette be, hogy biztosítsa a SEAH eszközátruházásának kapcsán a folytonosság hiányát: Először is a vagyonkezelő az Airport Handlinget kizárta az eszközök értékesítését érintő közbeszerzési eljárásból. Másodsorban az Airport Handling az eszközöket a SEAH-tól olyan piaci bérleti díj ellenében bérelte, amelyet két független szakértői jelentésben határoztak meg. |
| --- | --- |

(330)

A SEA a következő kockázatmérséklő intézkedéseket vezette be, hogy biztosítsa a SEAH eszközátruházásának kapcsán a folytonosság hiányát: Először is a vagyonkezelő az Airport Handlinget kizárta az eszközök értékesítését érintő közbeszerzési eljárásból. Másodsorban az Airport Handling az eszközöket a SEAH-tól olyan piaci bérleti díj ellenében bérelte, amelyet két független szakértői jelentésben határoztak meg.

| (331) | A SEA az ügyfélbázissal kapcsolatban is tett intézkedéseket a SEAH és az Airport Handling közötti diszkontinuitás biztosítására. A SEAH ügyfeleit előre tájékoztatták a társaság felszámolásáról. Új pénzügyi feltételekkel új szolgáltatási szerződéseket írtak alá azokkal a légitársaságokkal, melyek szolgáltatóként az Airport Handlinget választották. |
| --- | --- |

(331)

A SEA az ügyfélbázissal kapcsolatban is tett intézkedéseket a SEAH és az Airport Handling közötti diszkontinuitás biztosítására. A SEAH ügyfeleit előre tájékoztatták a társaság felszámolásáról. Új pénzügyi feltételekkel új szolgáltatási szerződéseket írtak alá azokkal a légitársaságokkal, melyek szolgáltatóként az Airport Handlinget választották.

| (332) | További kockázatmérséklő intézkedésként a SEA felállított egy vagyonkezelő szervezetet. A fenti 2.3. bekezdésben ismertetettek szerint a vagyonkezelő szervezet fő célja az volt, hogy az Airport Handling kizárólagos tulajdonosaként járjon el, továbbá biztosítsa az Airport Handlingnek a SEAH viszonylatában a gazdasági diszkontinuitás szerinti működését. |
| --- | --- |

(332)

További kockázatmérséklő intézkedésként a SEA felállított egy vagyonkezelő szervezetet. A fenti 2.3. bekezdésben ismertetettek szerint a vagyonkezelő szervezet fő célja az volt, hogy az Airport Handling kizárólagos tulajdonosaként járjon el, továbbá biztosítsa az Airport Handlingnek a SEAH viszonylatában a gazdasági diszkontinuitás szerinti működését.

| (333) | A Bizottság megállapítja, hogy a támogatás visszafizetésére vonatkozó esetleges jövőbeli kötelezettség nyomán felmerülő kockázatot az Airport Handling 2013. novemberi üzleti terve nem említi. E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a SEA az üzleti tervet saját céljaira készítette. Mivel a SEA egy, a földi kiszolgáló tevékenységek terén már működő piaci szereplő anyavállalata, és ekként nyilvánvalóan tudatában van a folytonosság különféle tényezőiből eredő kockázatoknak, a SEA abban a helyzetben volt, hogy információkon alapuló befektetési döntést hozzon anélkül, hogy az említett kockázatot kifejezetten említené a kérdéses üzleti tervben. Továbbá a tőke összegének a 25 millió EUR-ra emelésével kapcsolatos végleges döntést csak azt követően hozták meg, hogy ahhoz a kockázatmérséklő intézkedéseket biztosították. Ráadásul a 2013. novemberi üzleti terv fentiekben leírt értékelése (fenti (114) preambulumbekezdés) megerősíti, hogy egy racionális befektető a gazdasági folytonosság és így a támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség valószínűségét [...] (*1) %-nál kevesebbnek ítélte volna, és így arra a megállapításra jut, hogy az AH-ba való befektetés gazdaságilag racionális döntés. |
| --- | --- |

(333)

A Bizottság megállapítja, hogy a támogatás visszafizetésére vonatkozó esetleges jövőbeli kötelezettség nyomán felmerülő kockázatot az Airport Handling 2013. novemberi üzleti terve nem említi. E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a SEA az üzleti tervet saját céljaira készítette. Mivel a SEA egy, a földi kiszolgáló tevékenységek terén már működő piaci szereplő anyavállalata, és ekként nyilvánvalóan tudatában van a folytonosság különféle tényezőiből eredő kockázatoknak, a SEA abban a helyzetben volt, hogy információkon alapuló befektetési döntést hozzon anélkül, hogy az említett kockázatot kifejezetten említené a kérdéses üzleti tervben. Továbbá a tőke összegének a 25 millió EUR-ra emelésével kapcsolatos végleges döntést csak azt követően hozták meg, hogy ahhoz a kockázatmérséklő intézkedéseket biztosították. Ráadásul a 2013. novemberi üzleti terv fentiekben leírt értékelése (fenti (114) preambulumbekezdés) megerősíti, hogy egy racionális befektető a gazdasági folytonosság és így a támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség valószínűségét [...] (*1) %-nál kevesebbnek ítélte volna, és így arra a megállapításra jut, hogy az AH-ba való befektetés gazdaságilag racionális döntés.

*1

7.2.3.   Az Airport Handling üzleti terve

Az Airport Handling üzleti terve

| (334) | A második kétséget illetően, nevezetesen, hogy kellőképpen szilárd feltételezéseken alapul-e az az üzleti terv, amelyre a SEA az Airport Handlingre irányuló befektetési döntését alapozta, a Bizottság az alábbi észrevételeket teszi: |
| --- | --- |

(334)

A második kétséget illetően, nevezetesen, hogy kellőképpen szilárd feltételezéseken alapul-e az az üzleti terv, amelyre a SEA az Airport Handlingre irányuló befektetési döntését alapozta, a Bizottság az alábbi észrevételeket teszi:

7.2.3.1.   A forgalom növekedésével kapcsolatos feltételezések

A forgalom növekedésével kapcsolatos feltételezések

| (335) | A milánói repülőterek légi forgalmára vonatkozó előrejelzések az Airport Handling piaci részesedésével összefüggésben meghatározó tényezőt jelentenek az említett vállalat üzleti tervében. Mint ahogy azt az Airport Handling üzleti terveit értékelő külső szakértők (BCG) megerősítették, a társaság forgalmi előrejelzései összhangban állnak az IATA és az Eurocontrol által kiadott előrejelzésekkel. A Bizottság ezeket a szerveket megbízható adatforrásoknak tekinti a légi közeledési ágazatban. Az említett előrejelzéseknek a Malpensa repülőtérre való alkalmazását illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a BCG-jelentés szerint az Airport Handling szándéka, hogy az említett repülőtéren egy állandó ügyfélszerkezetet tartson fenn a légitársaságok közül, nincs összhangban a múltbeli fejleményekkel, továbbá egy új szabályozás egyes légitársaságoknak a Linatéra való átköltözéséhez vezethet. |
| --- | --- |

(335)

A milánói repülőterek légi forgalmára vonatkozó előrejelzések az Airport Handling piaci részesedésével összefüggésben meghatározó tényezőt jelentenek az említett vállalat üzleti tervében. Mint ahogy azt az Airport Handling üzleti terveit értékelő külső szakértők (BCG) megerősítették, a társaság forgalmi előrejelzései összhangban állnak az IATA és az Eurocontrol által kiadott előrejelzésekkel. A Bizottság ezeket a szerveket megbízható adatforrásoknak tekinti a légi közeledési ágazatban. Az említett előrejelzéseknek a Malpensa repülőtérre való alkalmazását illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a BCG-jelentés szerint az Airport Handling szándéka, hogy az említett repülőtéren egy állandó ügyfélszerkezetet tartson fenn a légitársaságok közül, nincs összhangban a múltbeli fejleményekkel, továbbá egy új szabályozás egyes légitársaságoknak a Linatéra való átköltözéséhez vezethet.

7.2.3.2.   A személyi jellegű költségekre vonatkozó feltételezések

A személyi jellegű költségekre vonatkozó feltételezések

| (336) | A 2013. novemberi üzleti terv alapján a személyi jellegű költségek átlagosan az üzemi költségek [...] (*1) %-át teszik ki a 2014–2017-es időszakban. |
| --- | --- |

(336)

A 2013. novemberi üzleti terv alapján a személyi jellegű költségek átlagosan az üzemi költségek [...] (*1) %-át teszik ki a 2014–2017-es időszakban.

*1

| (337) | A Bizottság értékelte a fontosabb költségtételek mögötti feltételezések elfogadhatóságát. |
| --- | --- |

(337)

A Bizottság értékelte a fontosabb költségtételek mögötti feltételezések elfogadhatóságát.

| (338) | Először is a Bizottság megállapítja, hogy a Brattle-jelentés tükrében az Airport Handling által előrejelzett teljes üzemi költségen belül a személyi jellegű költségek százalékos mértéke általánosságban véve összhangban áll az európai földi kiszolgáló iparág költségszerkezetével, ami azt mutatja, hogy a teljes üzemi költségen belül a személyi jellegű költségek 65 % és 80 % között alakulnak. E tekintetben a jelentés a Bizottságnak a földi kiszolgáló tevékenységek új rendeletére vonatkozó javaslatát kísérő hatásvizsgálatban említett számadatokra hivatkozik (40). |
| --- | --- |

(338)

Először is a Bizottság megállapítja, hogy a Brattle-jelentés tükrében az Airport Handling által előrejelzett teljes üzemi költségen belül a személyi jellegű költségek százalékos mértéke általánosságban véve összhangban áll az európai földi kiszolgáló iparág költségszerkezetével, ami azt mutatja, hogy a teljes üzemi költségen belül a személyi jellegű költségek 65 % és 80 % között alakulnak. E tekintetben a jelentés a Bizottságnak a földi kiszolgáló tevékenységek új rendeletére vonatkozó javaslatát kísérő hatásvizsgálatban említett számadatokra hivatkozik (40).

40

| (339) | Másodsorban az Olaszország által bemutatott információk alapján a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy úgy tűnik, az Airport Handling átlagos személyi ráfordítása óránként és FTE-nként [...] (*1). A 2013. novemberi üzleti tervben az átlagos óránkénti személyi ráfordítás mértéke [...] (*1) EUR, míg a 2014. augusztusi üzleti tervben [...] (*1) EUR, ami külön-külön [...] (*1), mint a SEAH által 2013-ban átlagosan, óránként megfizetett, körülbelül [...] (*1) EUR összegű költség (41). A Brattle-jelentés megerősíti, hogy az Airport Handling a valóságban is elérte ezt a munkaerőköltséget, és ezért azt a következtetést vonja le, hogy az üzleti terv nem túlzottan optimista. |
| --- | --- |

(339)

Másodsorban az Olaszország által bemutatott információk alapján a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy úgy tűnik, az Airport Handling átlagos személyi ráfordítása óránként és FTE-nként [...] (*1). A 2013. novemberi üzleti tervben az átlagos óránkénti személyi ráfordítás mértéke [...] (*1) EUR, míg a 2014. augusztusi üzleti tervben [...] (*1) EUR, ami külön-külön [...] (*1), mint a SEAH által 2013-ban átlagosan, óránként megfizetett, körülbelül [...] (*1) EUR összegű költség (41). A Brattle-jelentés megerősíti, hogy az Airport Handling a valóságban is elérte ezt a munkaerőköltséget, és ezért azt a következtetést vonja le, hogy az üzleti terv nem túlzottan optimista.

*1

*1

*1

*1

*1

41

| (340) | A Bizottság megállapítja, hogy a munkaerőköltségek feltételezett csökkenése nem tűnik irreálisnak az iparágban jellemző költségszerkezet fényében. |
| --- | --- |

(340)

A Bizottság megállapítja, hogy a munkaerőköltségek feltételezett csökkenése nem tűnik irreálisnak az iparágban jellemző költségszerkezet fényében.

7.2.3.3.   A piaci részesedésre vonatkozó feltételezések

A piaci részesedésre vonatkozó feltételezések

| (341) | A Bizottság aggodalmának adott hangot az Airport Handling 2013. novemberi üzleti tervében feltételezett, viszonylag magas piaci részesedést illetően. Az előtéri kiszolgálás esetében [60–70] (*1) %-os piaci részesedést várnak 2014-ben, amely 2017-ben [70–80] (*1) %-ra emelkedik. Az utasszolgáltatások esetében [60–70] (*1) %-os piaci részesedést várnak 2014-ben, amely 2017-ben [60–70] (*1) %-ra emelkedik. |
| --- | --- |

(341)

A Bizottság aggodalmának adott hangot az Airport Handling 2013. novemberi üzleti tervében feltételezett, viszonylag magas piaci részesedést illetően. Az előtéri kiszolgálás esetében [60–70] (*1) %-os piaci részesedést várnak 2014-ben, amely 2017-ben [70–80] (*1) %-ra emelkedik. Az utasszolgáltatások esetében [60–70] (*1) %-os piaci részesedést várnak 2014-ben, amely 2017-ben [60–70] (*1) %-ra emelkedik.

*1

*1

*1

*1

| (342) | 2013-ban a SEAH összesített piaci részesedése [70–80] (*1) % volt (42). A Bizottság megállapítja, hogy az Airport Handling várakozások szerinti piaci részesedése a SEAH piaci részesedése alatt van. Következésképpen nem szerepelt az elvárások között, hogy az Airport Handling az összes SEAH-szerződést megkapja. Ténylegesen az új vállalat piaci részesedése tekintetében bizonyos veszteségeket figyelembe vesznek. |
| --- | --- |

(342)

2013-ban a SEAH összesített piaci részesedése [70–80] (*1) % volt (42). A Bizottság megállapítja, hogy az Airport Handling várakozások szerinti piaci részesedése a SEAH piaci részesedése alatt van. Következésképpen nem szerepelt az elvárások között, hogy az Airport Handling az összes SEAH-szerződést megkapja. Ténylegesen az új vállalat piaci részesedése tekintetében bizonyos veszteségeket figyelembe vesznek.

*1

42

| (343) | Az Airport Handling stratégiája, hogy más kiszolgálókkal összevetve magasabb szintű rendelkezésre állást biztosít a Linatén és Malpensán. 24 órás kiszolgálást garantál, így a földi kiszolgáló tevékenységek a repülőgépek késése esetén is biztosítottak. Ez versenyelőnyt jelent, ami különösen értékes lehet az olyan légitársaságok számára, melyek a milánói repülőtereken széles körben működnek, és gyakoriak a járataik, mint például a Alitalia és az EasyJet. Ezek a légitársaságok hajlamosak annál a szolgáltatónál maradni, amely képes őket kiszolgálni. Ez észszerű magyarázatot adhat arra, hogy az Airport Handling miért várja, hogy a működés kezdetétől viszonylag nagy piaci részesedéssel fog rendelkezni. |
| --- | --- |

(343)

Az Airport Handling stratégiája, hogy más kiszolgálókkal összevetve magasabb szintű rendelkezésre állást biztosít a Linatén és Malpensán. 24 órás kiszolgálást garantál, így a földi kiszolgáló tevékenységek a repülőgépek késése esetén is biztosítottak. Ez versenyelőnyt jelent, ami különösen értékes lehet az olyan légitársaságok számára, melyek a milánói repülőtereken széles körben működnek, és gyakoriak a járataik, mint például a Alitalia és az EasyJet. Ezek a légitársaságok hajlamosak annál a szolgáltatónál maradni, amely képes őket kiszolgálni. Ez észszerű magyarázatot adhat arra, hogy az Airport Handling miért várja, hogy a működés kezdetétől viszonylag nagy piaci részesedéssel fog rendelkezni.

| (344) | A Bizottság azt is észrevételezi, hogy mint azt a Brattle-jelentés is megjegyzi – 2013-as adatok alapján – az Airport Handling előre jelzett piaci részesedése kisebb volt, mint a más olasz repülőtereken a nagyobb földi kiszolgáló vállalkozások becsült piaci részesedése: i) Bergamo (78,23 %), ii) Cagliari (75,61 %), iii) Catania (77,18 %), iv) Palermo (75,85 %), v) Torino (68,8 %). |
| --- | --- |

(344)

A Bizottság azt is észrevételezi, hogy mint azt a Brattle-jelentés is megjegyzi – 2013-as adatok alapján – az Airport Handling előre jelzett piaci részesedése kisebb volt, mint a más olasz repülőtereken a nagyobb földi kiszolgáló vállalkozások becsült piaci részesedése: i) Bergamo (78,23 %), ii) Cagliari (75,61 %), iii) Catania (77,18 %), iv) Palermo (75,85 %), v) Torino (68,8 %).

| (345) | Ezen kívül a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy az Airport Handling által 2014-ben elért piaci részesedés tényszerűen nagyobb, mint amit a 2013. novemberi üzleti terv jósol. Ez a magas piaci részesedés elsősorban annak tudható be, hogy az Airport Handling sikeresen kötött szerződést a [...] (*1)-val. Együttesen a két repülőtéren zajló forgalomból számottevő részesedést tudhatnak a magukénak; nevezetesen a [...] (*1) %-ot a Linate, illetve [...] (*1) %-ot a Malpensa légi forgalmából. |
| --- | --- |

(345)

Ezen kívül a Bizottság azt az észrevételt teszi, hogy az Airport Handling által 2014-ben elért piaci részesedés tényszerűen nagyobb, mint amit a 2013. novemberi üzleti terv jósol. Ez a magas piaci részesedés elsősorban annak tudható be, hogy az Airport Handling sikeresen kötött szerződést a [...] (*1)-val. Együttesen a két repülőtéren zajló forgalomból számottevő részesedést tudhatnak a magukénak; nevezetesen a [...] (*1) %-ot a Linate, illetve [...] (*1) %-ot a Malpensa légi forgalmából.

*1

*1

*1

| (346) | Következtetésként a Bizottság nem fogalmaz meg kétséget az Airport Handling piaci részesedésre vonatkozó feltételezéseinek elfogadhatóságával kapcsolatban: Először is ezek az Airport Handling által kínált versenyelőnyökön alapulnak. Másodsorban ezek a feltételezések láthatóan konzervatívak, ha a repülőtereken kiszolgáló tevékenységet végző, hasonló vállalkozások piaci részesedéseivel kerülnek összevetésre az üzleti terv készítésének időpontjában. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy ezek a feltételezések a gyakorlatban megvalósultak. |
| --- | --- |

(346)

Következtetésként a Bizottság nem fogalmaz meg kétséget az Airport Handling piaci részesedésre vonatkozó feltételezéseinek elfogadhatóságával kapcsolatban: Először is ezek az Airport Handling által kínált versenyelőnyökön alapulnak. Másodsorban ezek a feltételezések láthatóan konzervatívak, ha a repülőtereken kiszolgáló tevékenységet végző, hasonló vállalkozások piaci részesedéseivel kerülnek összevetésre az üzleti terv készítésének időpontjában. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy ezek a feltételezések a gyakorlatban megvalósultak.

7.2.3.4.   A nyereségességgel kapcsolatos feltételezések

A nyereségességgel kapcsolatos feltételezések

| (347) | A 2013. novemberi üzleti terv [...] (*1) EBIT-szintet és [...] (*1) összegű adózás előtti nyereséget jelez előre a működés második évétől. EBIT és adózott nyereség [...] (*1). A 2013. novemberi üzleti tervben nem láthatók a nyereségesség szokványos mérőszáma, mint amilyen a belső megtérülési ráta (IRR) vagy a nettó jelenérték (NPV). Mindazonáltal a Brattle-jelentés a vonatkozó számításokat az üzleti terv számadatai alapján bemutatja. |
| --- | --- |

(347)

A 2013. novemberi üzleti terv [...] (*1) EBIT-szintet és [...] (*1) összegű adózás előtti nyereséget jelez előre a működés második évétől. EBIT és adózott nyereség [...] (*1). A 2013. novemberi üzleti tervben nem láthatók a nyereségesség szokványos mérőszáma, mint amilyen a belső megtérülési ráta (IRR) vagy a nettó jelenérték (NPV). Mindazonáltal a Brattle-jelentés a vonatkozó számításokat az üzleti terv számadatai alapján bemutatja.

*1

*1

*1

| (348) | Az Airport Handlingbe való befektetéskor egy racionális magánbefektetőnek egyenlő vagy nagyobb nyereséget kell várnia, mint a tőke alternatív költsége, amire jó megközelítés a súlyozott átlagos tőkeköltség (WACC) értéke. |
| --- | --- |

(348)

Az Airport Handlingbe való befektetéskor egy racionális magánbefektetőnek egyenlő vagy nagyobb nyereséget kell várnia, mint a tőke alternatív költsége, amire jó megközelítés a súlyozott átlagos tőkeköltség (WACC) értéke.

| (349) | A Brattle-jelentés kiszámítja az Airport Handlingbe való befektetés saját tőkére számolt IRR-értékét, majd ellenőrzi, hogy az eléri-e legalább a WACC szintjét. A jelentés két alternatív WACC-értéket alkalmaz. Az első értéke [...] (*1) % ami a jelentés szerint az üzleti tervben alkalmazott, tisztán saját tőke alapú, adózott WACC (43). A másik értéke [...] (*1) %, és a jelentés a az alternatív tőke költségének az alsó határértéke. A befektetés végső értékétől függően a Brattle-jelentés úgy becsüli, hogy a befektetésnek a várható sajáttőke-megtérülése az Airport Handling esetében [...] (*1) % és [...] (*1) % között mozog. A számítások minden forgatókönyv esetében azt mutatják, hogy a várható IRR-érték meghaladja az alternatív tőke költségét, és ezért a befektetés nyereséges. |
| --- | --- |

(349)

A Brattle-jelentés kiszámítja az Airport Handlingbe való befektetés saját tőkére számolt IRR-értékét, majd ellenőrzi, hogy az eléri-e legalább a WACC szintjét. A jelentés két alternatív WACC-értéket alkalmaz. Az első értéke [...] (*1) % ami a jelentés szerint az üzleti tervben alkalmazott, tisztán saját tőke alapú, adózott WACC (43). A másik értéke [...] (*1) %, és a jelentés a az alternatív tőke költségének az alsó határértéke. A befektetés végső értékétől függően a Brattle-jelentés úgy becsüli, hogy a befektetésnek a várható sajáttőke-megtérülése az Airport Handling esetében [...] (*1) % és [...] (*1) % között mozog. A számítások minden forgatókönyv esetében azt mutatják, hogy a várható IRR-érték meghaladja az alternatív tőke költségét, és ezért a befektetés nyereséges.

*1

43

*1

*1

*1

| (350) | A Bizottság észrevételezi, hogy az üzleti terv időtávja (2014–2017) viszonylag rövid. Ezen okból az üzleti terv érzékeny lehet a mögöttes feltételezések változásaira. Mindazonáltal az időegyenest a következő tények tükrében kell vizsgálni. Először is az üzleti terv a SEA repülőtér-üzemeltetőnek készült, amely sok éve egy repülőtér kiszolgáló tevékenységet végző leányvállalat tulajdonosa. Másodsorban az átszervezés már folyamatban volt, a termelékenység pedig számottevően javult a SEAH-nál. Ezért nem tűnik észszerűtlennek az üzleti terv használatának korlátozása olyan minimális mértékre, amely a SEA-hoz hasonló tapasztalt befektetők számára még szükséges. |
| --- | --- |

(350)

A Bizottság észrevételezi, hogy az üzleti terv időtávja (2014–2017) viszonylag rövid. Ezen okból az üzleti terv érzékeny lehet a mögöttes feltételezések változásaira. Mindazonáltal az időegyenest a következő tények tükrében kell vizsgálni. Először is az üzleti terv a SEA repülőtér-üzemeltetőnek készült, amely sok éve egy repülőtér kiszolgáló tevékenységet végző leányvállalat tulajdonosa. Másodsorban az átszervezés már folyamatban volt, a termelékenység pedig számottevően javult a SEAH-nál. Ezért nem tűnik észszerűtlennek az üzleti terv használatának korlátozása olyan minimális mértékre, amely a SEA-hoz hasonló tapasztalt befektetők számára még szükséges.

| (351) | A Bizottság megállapítja, hogy a 2013. novemberi üzleti terv főbb feltételezései közül már több is általánosságban véve teljesült, különösen a nyereségességet és piaci részesedéseket illetően. Az Airport Handling már működésének első évében nyereséges volt: A 2014. szeptember és 2015. augusztus közötti időszakra vonatkozó eredménykimutatás alapján a vállalat által elért EBIT összege [...] (*1) EUR volt. |
| --- | --- |

(351)

A Bizottság megállapítja, hogy a 2013. novemberi üzleti terv főbb feltételezései közül már több is általánosságban véve teljesült, különösen a nyereségességet és piaci részesedéseket illetően. Az Airport Handling már működésének első évében nyereséges volt: A 2014. szeptember és 2015. augusztus közötti időszakra vonatkozó eredménykimutatás alapján a vállalat által elért EBIT összege [...] (*1) EUR volt.

*1

| (352) | Következtetésként a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a munkaerőköltségek és a piaci részesedés alakulását érintő, indokolatlannak nem tűnő feltételezések alkalmazása mellett az üzleti terv elég magas tőkearányos megtérülést jelez az SEA számára a 25 millió EUR-s tőkeinjekcióra tekintettel. |
| --- | --- |

(352)

Következtetésként a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a munkaerőköltségek és a piaci részesedés alakulását érintő, indokolatlannak nem tűnő feltételezések alkalmazása mellett az üzleti terv elég magas tőkearányos megtérülést jelez az SEA számára a 25 millió EUR-s tőkeinjekcióra tekintettel.

7.2.4.   A szelektív gazdasági előnnyel kapcsolatos következtetés

A szelektív gazdasági előnnyel kapcsolatos következtetés

| (353) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a SEA elegendő intézkedést tett annak érdekében, hogy a gazdasági folytonosság megállapításával összefüggő kockázatot korlátozza. Az üzleti terv olyan feltételezéseken alapult, amelyeket a repülőtéri kiszolgáló iparágban számottevő tapasztalattal rendelkező, és a társaság átszervezésére törekvő, racionális magánbefektető elfogadhatónak és elégségesnek találna az Airport Handling jövőbeli nyereségességének a megalapozásához. Ezért a SEA-nak az Airport Handlingbe való befektetése nem jelent olyan előnyt, amelyet az Airport Handling rendes piaci feltételek mellett nem szerezhetett volna meg. |
| --- | --- |

(353)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a SEA elegendő intézkedést tett annak érdekében, hogy a gazdasági folytonosság megállapításával összefüggő kockázatot korlátozza. Az üzleti terv olyan feltételezéseken alapult, amelyeket a repülőtéri kiszolgáló iparágban számottevő tapasztalattal rendelkező, és a társaság átszervezésére törekvő, racionális magánbefektető elfogadhatónak és elégségesnek találna az Airport Handling jövőbeli nyereségességének a megalapozásához. Ezért a SEA-nak az Airport Handlingbe való befektetése nem jelent olyan előnyt, amelyet az Airport Handling rendes piaci feltételek mellett nem szerezhetett volna meg.

7.2.5.   A SEA-nak az Airport Handlingbe való befektetésében az állami támogatás jelenlétével kapcsolatos következtetés

A SEA-nak az Airport Handlingbe való befektetésében az állami támogatás jelenlétével kapcsolatos következtetés

| (354) | A befektetése nem jelent olyan előnyt, amelyet az Airport Handling rendes piaci feltételek mellett nem szerezhetett volna meg. Ennélfogva az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti kumulatív kritériumok egyike nem teljesül. Következésképpen a befektetés nem minősül állami támogatásnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, |
| --- | --- |

(354)

A befektetése nem jelent olyan előnyt, amelyet az Airport Handling rendes piaci feltételek mellett nem szerezhetett volna meg. Ennélfogva az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti kumulatív kritériumok egyike nem teljesül. Következésképpen a befektetés nem minősül állami támogatásnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A SEA Handling S.p.A. felszámolásához és az Airport Handling S.p.A. létrehozásához vezető folyamat során nem jelentkezett gazdasági folytonosság az előbbi és utóbbi vállalkozás között.

(2)   Az Airport Handling nem köteles visszafizetni a 2012. december 19-i C(2012) 9448. sz., a SEA által leányvállalatának, a SEA Handling S.p.A-nak 2002. és 2010. között nyújtott támogatásról szóló, utóbb a 2013. március 22-i C(2013)1668. sz. bizottsági határozattal helyesbített bizottsági határozatban a belső piaccal összeférhetetlennek ítélt állami támogatást.

2. cikk

Az Airport Handling S.p.A-nak az Olaszország által végrehajtott megalakítása és 25 millió EUR összegben való feltőkésítése nem minősül támogatásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján.

3. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 5-én.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 44., 2015.2.6., 30. o.

1

(2)  
  HL C 249., 2014.7.31., 1. o.

2

(3)  Lásd: 2013. június 20-i végzés, T-152/13 R sz. ügy, ECLI:EU:T:2013:337, valamint 2013. július 1-i végzés, T-167/13 R sz. ügy, ECLI:EU:T:2013:331.

3

(4)  Lásd a 2014. november 28-i végzést, T-688/14 R sz. ügy; ECLI:EU:T:2014:1010. A 2014. november 27-i végzésében, a T-674/14 R sz. ügyben az Európai Unió Törvényszékének elnöke elutasította a kérelmet; ECLI:EU:T:2014:1009.

4

(5)  
  HL C 44., 2015.2.6., 30. o.

5

(6)  A 2013. november 4-i megállapodás 5. pontja.

6

(7)  223. sz. törvény (1991. július 23.) a létszám-leépítési alap, az elbocsátott munkavállalók mobilitása, a munkanélküli juttatások, az EU irányelvek végrehajtása és az állásban való elhelyezés szabályairól, valamint a munkaerőpiaccal kapcsolatos egyéb rendelkezésekről (GURI 175. sz., 1991. július 27.)

7

(*1)  Üzleti titkok.

*1

(8)  A végelszámolás lényegében hasonlít a bíróság által elrendelt felszámoláshoz, eltekintve attól a ténytől, hogy a társaság felszámolásáról ekkor a tulajdonosok közgyűlése, és nem a bíróság határoz, továbbá a közgyűlés jelöli ki a felszámolókat, és határozza meg jogköreiket. A társaságnak csak akkor kell bírósághoz fordulnia a felszámolás elindításának az elrendelése ügyében, ha a tulajdonosok többsége nem hívható össze. Ezt követően a bíróság kijelöli a felszámolókat a vállalat társasági szerződésének megfelelően vagy a közgyűlés határozatával összhangban, eltekintve attól az esettől, ha a tulajdonosok egyértelmű véleményeltérése a közgyűlésben akadályozza a határozat meghozatalát, amikor is a bíróság önállóan jelöl ki felszámolót.

8

(9)  Az Airport Handling a Linate és Malpensa repülőtereken földi kiszolgáló tevékenységek végzésére irányuló engedélykérelmét 2014. január 21-én nyújtotta be. Az ENAC engedélyét 2014. április 17-én adta meg az Airport Handlingnek.

9

(10)  Az SFP részvénytőke-alapú instrumentum, ezért a SEA által hozzájárulásként megfizetett összeg nem tárgya visszafizetési kötelezettségnek. Azzal nem járnak együtt igazgatási jogok, jóllehet a törzstőkéhez kapcsolódó jogok terén a részvényekhez hasonlók. Különös tekintettel arra, hogy ezek az instrumentumok a nyereségből való részesedésre jogosítanak, továbbá jogot biztosítanak a tartalékokra és más, a törzstőkéhez kapcsolódó elemekre, ideértve a társaság felszámolásának az esetét is.

10

(11)  Az adott napon a SEA továbbra is az Airport Handling kizárólagos tulajdonosának számított.

11

(12)  Az adott napon a vagyonkezelő szervezet volt az Airport Handling kizárólagos tulajdonosa.

12

(13)  
  2014.11.12.-i, 2014/S218-385934 sz. eljárást megindító hirdetmény a HL kiegészítő kiadványában, az európai közbeszerzési értesítő elektronikus kiadványában (TED): http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:385934-2014:TEXT:EN:HTML&src=0.

13

(14)  A „teljesítés legkésőbbi határideje” az összes dokumentum aláírását és átadását, valamint az adásvételi szerződésből eredő összes kötelezettség teljesítését és végrehajtását követő 18 naptári hónap.

14

(15)  Az indulási oldalon nyújtott szolgáltatások, ideértve az utasok beszállását/kiszállását, a poggyászok és csomagok kezelését, a repülőgépek feltöltését és a poggyászok szétosztását.

15

(16)  Az érkezési oldalon nyújtott szolgáltatások.

16

(17)  Brattle-jelentés, 1. o., 1. és 7. bek., 34. bek.

17

(18)  A Tanács 78/660/EK negyedik irányelve (1978. július 25.) a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról (HL L 222., 1978.8.14., 11. o.).

18

(19)  A Tanács 83/349/EK hetedik irányelve (1983. június 13.) a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján az összevont (konszolidált) éves beszámolóról (HL L 193., 1983.7.18., 1. o.).

19

(20)  Az Olaszország kontra Bizottság C-303/88. sz. ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C 1991., 367. o.) 57. pontja. A Németország kontra Bizottság („SMI”) C-277/00. sz. ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C 2004. 238. o.) 75. pontja. A támogatás visszafizetésével a támogatásban részesülőnek el kell veszítenie a piacon korábban élvezett előnyt, és a támogatás előtti helyzet áll vissza.

20

(21)  A Bizottság kontra Olaszország („A New Interline SpA számára juttatott támogatás”) C-454/09. sz. ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C 2011., 650. o.) 36. pontja.

21

(22)  A Bizottság kontra Spanyolország C-610/10. sz. ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C 2012., 781. o.) 106. pontja.

22

(23)  Az Olaszország és SIM 2 Multimedia kontra Bizottság („Seleco-Multimedia”) C-328/99. és C-399/00. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet (ECLI:EU:C 2003., 252. o.) 69., 77–78. pontja. A mutatók e csoportját később a Ryanair kontra Bizottság T-123/09. sz. ügy (ECLI:EU:T 2012., 164. o.) 155. pontjában erősítették meg.

23

Ryanair kontra Bizottság

(24)  A Görögország és társai kontra Bizottság T-415/05., T-416/05. és T-423/05. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet (ECLI:EU:T 2010., 386. o.) 135. pontja.

24

(25)  A Ryanair kontra Bizottság T-123/09. sz. ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:T 2012. 164. o.) 156. pontja.

25

(26)  Lásd az 40. lábjegyzetet.

26

(27)  
  „
  a SEAH teljes személyzete tekintetében az állások megóvására, mint célkitűzésre való folytatólagos törekvés.
  ” Lásd a 2013. november 4-i megállapodás 6. bekezdésének 1. albekezdésében.

27

a SEAH teljes személyzete tekintetében az állások megóvására, mint célkitűzésre való folytatólagos törekvés.

(28)  

  „A foglalkoztatást és a kollektív szerződéseket szabályozó, vonatkozó jogszabályok által elérhetővé tett összes mechanizmus alkalmazása (elsősorban szociális biztonsági hálók és önkéntes szerződésmegszüntetések, melyeket a SEA csoporton belül is alkalmaztak, a közelgő 2013. december 31-i határidőre tekintettel zökkenőmentesen), valamint a cégcsoporton belüli áthelyezésre irányuló megoldások (mind az új üzleti lehetőségekkel összhangban, mind a csomóponti szolgáltatások megszűnése utáni időszakra vonatkozó, vállalati szerződések szerint megvalósított visszaszervezési folyamatoknak megfelelően, továbbá úgy, hogy a belső mobilitás kialakítása a SEA SpA szervezeti szükségleteit szolgálja)”; Ugyanott.

28

„A foglalkoztatást és a kollektív szerződéseket szabályozó, vonatkozó jogszabályok által elérhetővé tett összes mechanizmus alkalmazása (elsősorban szociális biztonsági hálók és önkéntes szerződésmegszüntetések, melyeket a SEA csoporton belül is alkalmaztak, a közelgő 2013. december 31-i határidőre tekintettel zökkenőmentesen), valamint a cégcsoporton belüli áthelyezésre irányuló megoldások (mind az új üzleti lehetőségekkel összhangban, mind a csomóponti szolgáltatások megszűnése utáni időszakra vonatkozó, vállalati szerződések szerint megvalósított visszaszervezési folyamatoknak megfelelően, továbbá úgy, hogy a belső mobilitás kialakítása a SEA SpA szervezeti szükségleteit szolgálja)”; Ugyanott.

(29)  [...] (*).

29

(30)  A Bizottság megjegyzi, hogy az Airport Handling által átadott kimutatások és teljes készletjegyzékek alapján a SEAH eszközeinek nagyobb része volt elöregedett, gyakori javítást igénylő és teljesen leírt.

30

(31)  A fentiekben említett, az Airport Handling üzleti terve kapcsán készített Brattle-jelentés szerint a vállalat munkaerőköltsége [...] (*) volt.

31

(32)  A Németország kontra Bizottság („SMI”) C-277/00. sz. ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C 2004. 238. o.) 93. pontja.

32

Németország kontra Bizottság („SMI”)

(33)  A Németország kontra Bizottság („SMI”) C-277/00. sz. ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C 2004. 238. o.) 88. pontja.

33

(34)  Az eljárást megindító határozat (16) preambulumbekezdése.

34

(35)  A szerződés aláírásának dátumai az Olaszország által benyújtott lista alapján: pl. [...] (*).

35

(36)  A Ryanair kontra Bizottság T-123/09. sz. ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:T 2012. 164. o.) 156. pontja

36

(37)  A Németország kontra Bizottság („SMI”) C-277/00. sz. ügyben hozott ítélet (ECLI:EU:C 2004. 238. o.) 86–89. pontja.

37

(38)  A Franciaország kontra Bizottság C-482/99. sz. ügyben hozott idézett ítélet 71. pontja.

38

(39)  A Cityflyer Express kontra Bizottság T-16/96. sz. ügyben hozott ítélet ([1998] ECR II-757) 76. pontja.

39

(40)  A hatásvizsgálat melléklete, kísérő dokumentum – „Az Európai Parlament és Európai Tanács rendeletjavaslata az uniós repülőtereken végzett földi kiszolgáló tevékenységekről, valamint a 96/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről”, 2012.1.16., SEC(2011) 1439 final. Az említett dokumentum 95. oldalán a Bizottság megjegyzi, hogy „
  A földi kiszolgáló tevékenységek liberalizációja, valamint a repülőtéri monopóliumok vagy (repülőtér/csomóponti légitársaság) duopóliumok megszüntetése azt jelentette, hogy a földi kiszolgáló tevékenységet végzőknek alkalmazkodniuk kellett annak érdekében, hogy versenyképesebbé váljanak, továbbá élesebb versennyel kellett megbirkózniuk. A földi kiszolgálást végző munkavállalók esetében a leginkább látható következmény a munka termelékenységének és rugalmasságának a fokozódása volt. A földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalkozások a munka termelékenységének a növekedését gyakorta kényszerítő erőként mutatják be, mivel a személyzet költségei a teljes költségeik 65–80 %-ára rúgnak, miközben a dolgozók szervezetei rendszerint azt állítják, hogy a földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalatok túlságosan sok figyelmet fordítanak a munkavégzési tényezőre a költségek csökkentése terén.
  ”

40

A földi kiszolgáló tevékenységek liberalizációja, valamint a repülőtéri monopóliumok vagy (repülőtér/csomóponti légitársaság) duopóliumok megszüntetése azt jelentette, hogy a földi kiszolgáló tevékenységet végzőknek alkalmazkodniuk kellett annak érdekében, hogy versenyképesebbé váljanak, továbbá élesebb versennyel kellett megbirkózniuk. A földi kiszolgálást végző munkavállalók esetében a leginkább látható következmény a munka termelékenységének és rugalmasságának a fokozódása volt. A földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalkozások a munka termelékenységének a növekedését gyakorta kényszerítő erőként mutatják be, mivel a személyzet költségei a teljes költségeik 65–80 %-ára rúgnak, miközben a dolgozók szervezetei rendszerint azt állítják, hogy a földi kiszolgáló tevékenységet végző vállalatok túlságosan sok figyelmet fordítanak a munkavégzési tényezőre a költségek csökkentése terén.

(41)  A Brattle-jelentés szerint, 48. bekezdés, 11. o.

41

(42)  Brattle-jelentés, 40. bekezdés, 9. o.

42

(43)  Ez a WACC-érték a Brattle-jelentés alapján magasabb, mert az a saját tőke bétájának emelkedésén keresztül figyelembe veszi a projekt egyedi kockázatait is.

43

---

| 2017.12.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/45

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2112 HATÁROZATA

(2017. március 6.)

az SA.38454 – 2015/C (korábbi 2015/N) számú intézkedésről/támogatási programról/állami támogatásról, amelyet Magyarország a Paks II. atomerőműben két új atomreaktor fejlesztésének támogatása céljából tervez megvalósítani

(az értesítés a C(2017) 1486. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

azt követően, hogy az érintett feleket felkérte észrevételeik megtételére (1), valamint az észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság sajtócikkek alapján és a magyar hatóságokkal való nem hivatalos kapcsolatfelvételt követően 2014. március 13-án előzetes vizsgálatot indított SA.38454 (2014/CP) ügyszám alatt a Paks II. Atomerőmű (a továbbiakban: Paks II.) megépítéséhez nyújtott lehetséges állami támogatással kapcsolatban. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság sajtócikkek alapján és a magyar hatóságokkal való nem hivatalos kapcsolatfelvételt követően 2014. március 13-án előzetes vizsgálatot indított SA.38454 (2014/CP) ügyszám alatt a Paks II. Atomerőmű (a továbbiakban: Paks II.) megépítéséhez nyújtott lehetséges állami támogatással kapcsolatban.

| (2) | Több információcserét és hivatalos találkozót követően a magyar hatóságok a jogbiztonság érdekében 2015. május 22-én bejelentették az intézkedést. A bejelentés szerint a projekt nem tartalmaz az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikke értelmében vett állami támogatást. |
| --- | --- |

(2)

Több információcserét és hivatalos találkozót követően a magyar hatóságok a jogbiztonság érdekében 2015. május 22-én bejelentették az intézkedést. A bejelentés szerint a projekt nem tartalmaz az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikke értelmében vett állami támogatást.

| (3) | 2015. május 22-i levelében Magyarország egy olyan intézkedést jelentett be a Bizottság felé, amelynek célja a paksi üzemben két új atomreaktor fejlesztéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás. |
| --- | --- |

(3)

2015. május 22-i levelében Magyarország egy olyan intézkedést jelentett be a Bizottság felé, amelynek célja a paksi üzemben két új atomreaktor fejlesztéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás.

| (4) | 2015. november 23-i levelében a Bizottság tájékoztatta Magyarországot határozatáról, amely szerint a támogatás tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást („az eljárás megindításáról szóló határozat”). Ezt a bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) tették közzé. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. |
| --- | --- |

(4)

2015. november 23-i levelében a Bizottság tájékoztatta Magyarországot határozatáról, amely szerint a támogatás tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást („az eljárás megindításáról szóló határozat”). Ezt a bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) tették közzé. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (5) | Magyarország 2016. január 29-én nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeit. |
| --- | --- |

(5)

Magyarország 2016. január 29-én nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeit.

| (6) | A Bizottság megkapta az érintett felek észrevételeit. A Bizottság továbbította azokat Magyarországnak, amelynek lehetősége nyílt reagálni. Magyarország a 2016. április 7-i levelében nyújtotta be észrevételeit. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság megkapta az érintett felek észrevételeit. A Bizottság továbbította azokat Magyarországnak, amelynek lehetősége nyílt reagálni. Magyarország a 2016. április 7-i levelében nyújtotta be észrevételeit.

| (7) | Magyarország 2016. április 21-én, május 27-én, június 9-én, június 16-án, július 28-án, 2017. január 16-án és 2017. február 20-án további tájékoztatást nyújtott. |
| --- | --- |

(7)

Magyarország 2016. április 21-én, május 27-én, június 9-én, június 16-án, július 28-án, 2017. január 16-án és 2017. február 20-án további tájékoztatást nyújtott.

| (8) | 2016. szeptember 12-én a magyar hatóságok nyelvi mentességet biztosítottak, és beleegyeztek abba, hogy a határozat hiteles nyelvi változata az angol legyen. |
| --- | --- |

(8)

2016. szeptember 12-én a magyar hatóságok nyelvi mentességet biztosítottak, és beleegyeztek abba, hogy a határozat hiteles nyelvi változata az angol legyen.

2.   AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA

AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   A PROJEKT LEÍRÁSA

A PROJEKT LEÍRÁSA

| (9) | Az intézkedés két új atomreaktor (5. és 6. blokk) fejlesztésére irányul Magyarországon, amelyek kivitelezését teljes mértékben a magyar állam finanszírozza a Paks II. (MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt.) entitás javára, amely az új reaktorok tulajdonosa és üzemeltetője lesz. |
| --- | --- |

(9)

Az intézkedés két új atomreaktor (5. és 6. blokk) fejlesztésére irányul Magyarországon, amelyek kivitelezését teljes mértékben a magyar állam finanszírozza a Paks II. (MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt.) entitás javára, amely az új reaktorok tulajdonosa és üzemeltetője lesz.

MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt.

| (10) | Az Oroszországi Föderáció és Magyarország 2014. január 14-én kormányközi egyezményt kötött egy nukleáris programról (3). A kormányközi egyezmény alapján a két ország együttműködik a jelenlegi Paksi Atomerőmű teljesítményének fenntartásában és fejlesztésében. Ebbe beletartozik két új 5–6. atomerőművi blokk tervezése, megépítése, üzembe helyezése és üzemen kívül helyezése, VVER (vízhűtéses vízmoderátoros) típusú reaktorral, mindkét blokkra vonatkozóan legalább 1 000 MW beépített kapacitással (4), a meglévő 1–4. blokkok mellett. Az 5–6. blokk üzemeltetésének célja a jelenleg üzemelő 1–4. blokk leállításakor kialakuló (összességében 2 000 MW-os) teljesítményveszteség ellensúlyozása. Magyarország szerint az 1–4. blokk 2032, 2034, 2036, illetve 2037 végéig marad üzemben, élettartamuk meghosszabbítását nem tervezik. |
| --- | --- |

(10)

Az Oroszországi Föderáció és Magyarország 2014. január 14-én kormányközi egyezményt kötött egy nukleáris programról (3). A kormányközi egyezmény alapján a két ország együttműködik a jelenlegi Paksi Atomerőmű teljesítményének fenntartásában és fejlesztésében. Ebbe beletartozik két új 5–6. atomerőművi blokk tervezése, megépítése, üzembe helyezése és üzemen kívül helyezése, VVER (vízhűtéses vízmoderátoros) típusú reaktorral, mindkét blokkra vonatkozóan legalább 1 000 MW beépített kapacitással (4), a meglévő 1–4. blokkok mellett. Az 5–6. blokk üzemeltetésének célja a jelenleg üzemelő 1–4. blokk leállításakor kialakuló (összességében 2 000 MW-os) teljesítményveszteség ellensúlyozása. Magyarország szerint az 1–4. blokk 2032, 2034, 2036, illetve 2037 végéig marad üzemben, élettartamuk meghosszabbítását nem tervezik.

3

4

| (11) | A kormányközi egyezmény (5) szerint mind Oroszország, mind Magyarország kijelöl egy, szükséges tapasztalatokkal rendelkező, állami tulajdonban lévő és állami irányítás alatt álló szervezetet, amely pénzügyi és technikai szempontból is felel azért, hogy vállalkozóként/tulajdonosként végrehajtsa a projekttel kapcsolatos kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(11)

A kormányközi egyezmény (5) szerint mind Oroszország, mind Magyarország kijelöl egy, szükséges tapasztalatokkal rendelkező, állami tulajdonban lévő és állami irányítás alatt álló szervezetet, amely pénzügyi és technikai szempontból is felel azért, hogy vállalkozóként/tulajdonosként végrehajtsa a projekttel kapcsolatos kötelezettségeit.

5

| (12) | Oroszország a Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt (a továbbiakban: JSC NIAEP) részvénytársaságot jelölte ki az új reaktorok (5. és 6. blokk) megépítésére, Magyarország az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt-t (1) (a továbbiakban: Paks II) jelölte ki a két reaktor tulajdonosának és üzemeltetőjének. |
| --- | --- |

(12)

Oroszország a Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt (a továbbiakban: JSC NIAEP) részvénytársaságot jelölte ki az új reaktorok (5. és 6. blokk) megépítésére, Magyarország az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt-t (1) (a továbbiakban: Paks II) jelölte ki a két reaktor tulajdonosának és üzemeltetőjének.

Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt

az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt

1

| (13) | Míg a kormányközi egyezmény a két ország közötti nukleáris együttműködéssel kapcsolatos általános jogokat és kötelezettségeket határozza meg, addig a kormányközi egyezmény részletes megvalósítását külön megállapodások, az ún. „megvalósítási megállapodások” (6) az alábbiak szerint határozzák meg:






  a) | a két új (5. és 6.) VVER 1200 (V491) blokk tervezéséről, beszerzéséről és a paksi telephelyen történő kivitelezéséről szóló szerződés címe „az EPC-szerződés”; |
| --- | --- | --- |

(13)

Míg a kormányközi egyezmény a két ország közötti nukleáris együttműködéssel kapcsolatos általános jogokat és kötelezettségeket határozza meg, addig a kormányközi egyezmény részletes megvalósítását külön megállapodások, az ún. „megvalósítási megállapodások” (6) az alábbiak szerint határozzák meg:

6

a)

a két új (5. és 6.) VVER 1200 (V491) blokk tervezéséről, beszerzéséről és a paksi telephelyen történő kivitelezéséről szóló szerződés címe „az EPC-szerződés”;

| b) | az új reaktorok üzemeltetésével és karbantartásával kapcsolatos együttműködés feltételeit meghatározó szerződés címe „az O&M szerződés”; |
| --- | --- |

b)

az új reaktorok üzemeltetésével és karbantartásával kapcsolatos együttműködés feltételeit meghatározó szerződés címe „az O&M szerződés”;

| c) | az üzemanyag-ellátásról és a kiégett fűtőelemek kezeléséről szóló megállapodás. |
| --- | --- |

c)

az üzemanyag-ellátásról és a kiégett fűtőelemek kezeléséről szóló megállapodás.

| (14) | A JSC NIAEP és a Paks II 2014. december 9-én kötötte meg az EPC-szerződést, mely előírja, hogy a két új 5. és 6. blokk 2025-ben illetve 2026-ban kezdi meg működését. |
| --- | --- |

(14)

A JSC NIAEP és a Paks II 2014. december 9-én kötötte meg az EPC-szerződést, mely előírja, hogy a két új 5. és 6. blokk 2025-ben illetve 2026-ban kezdi meg működését.

| (15) | Oroszország ezenkívül vállalta, hogy Magyarországnak állami hitelt biztosít a Paks II fejlesztéséhez. A hitel feltételeit külön államközi hitelmegállapodás (7) rögzíti és 10 milliárd EUR rulírozó hitelkeretet biztosít, melyet kizárólag az 5-6. atomerőművi blokk tervezésére, megépítésére és üzembe helyezésére lehet fordítani. Magyarország ezzel a rulírozó hitelkerettel Paks II összes olyan beruházását közvetlenül fogja finanszírozni, amelyek az új 5-6. atomerőművi blokk tervezéséhez, megépítéséhez és üzembe helyezéséhez szükségesek, az államközi hitelmegállapodásban meghatározottak szerint. Az államközi hitelmegállapodáson túl Magyarország saját költségvetéséből további legfeljebb 2,5 milliárd EUR-t biztosít a Paks II-vel kapcsolatos beruházás finanszírozására. |
| --- | --- |

(15)

Oroszország ezenkívül vállalta, hogy Magyarországnak állami hitelt biztosít a Paks II fejlesztéséhez. A hitel feltételeit külön államközi hitelmegállapodás (7) rögzíti és 10 milliárd EUR rulírozó hitelkeretet biztosít, melyet kizárólag az 5-6. atomerőművi blokk tervezésére, megépítésére és üzembe helyezésére lehet fordítani. Magyarország ezzel a rulírozó hitelkerettel Paks II összes olyan beruházását közvetlenül fogja finanszírozni, amelyek az új 5-6. atomerőművi blokk tervezéséhez, megépítéséhez és üzembe helyezéséhez szükségesek, az államközi hitelmegállapodásban meghatározottak szerint. Az államközi hitelmegállapodáson túl Magyarország saját költségvetéséből további legfeljebb 2,5 milliárd EUR-t biztosít a Paks II-vel kapcsolatos beruházás finanszírozására.

7

| (16) | A beruházáshoz nyújtott, a (15) preambulumbekezdésben vázolt beruházási támogatáson túl Magyarország nem tervez semmilyen egyéb pénzügyi támogatást nyújtani a Paks II számára az 5-6. blokk megépítését követően. Az új blokkok piaci feltételek mellett fognak üzemelni, fix bevételek vagy garantált ár nélkül. Magyarország szerint ebben a szakaszban nem szükséges, hogy közvetlenül a Paks II hitelt vegyen fel. |
| --- | --- |

(16)

A beruházáshoz nyújtott, a (15) preambulumbekezdésben vázolt beruházási támogatáson túl Magyarország nem tervez semmilyen egyéb pénzügyi támogatást nyújtani a Paks II számára az 5-6. blokk megépítését követően. Az új blokkok piaci feltételek mellett fognak üzemelni, fix bevételek vagy garantált ár nélkül. Magyarország szerint ebben a szakaszban nem szükséges, hogy közvetlenül a Paks II hitelt vegyen fel.

2.2.   AZ INTÉZKEDÉS CÉLJA

AZ INTÉZKEDÉS CÉLJA

| (17) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban említetteknek megfelelően a Paksi Atomerőmű a Magyarországon működő egyetlen atomerőmű. A 100  %-ban állami tulajdonban lévő villamosenergia-kereskedő és -termelő Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: az MVM Csoport) (8) részét képezi. A négy blokk teljes beépített kapacitása 2 000 MW; jelenleg mindegyik blokk orosz technológiával (VVER-440/V213) van felszerelve. A blokkokat 2037-ig fokozatosan leállítják [lásd a (10) preambulumbekezdést]. |
| --- | --- |

(17)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban említetteknek megfelelően a Paksi Atomerőmű a Magyarországon működő egyetlen atomerőmű. A 100  %-ban állami tulajdonban lévő villamosenergia-kereskedő és -termelő Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: az MVM Csoport) (8) részét képezi. A négy blokk teljes beépített kapacitása 2 000 MW; jelenleg mindegyik blokk orosz technológiával (VVER-440/V213) van felszerelve. A blokkokat 2037-ig fokozatosan leállítják [lásd a (10) preambulumbekezdést].

8

| (18) | A nukleáris villamosenergia-termelés stratégiai szerepet tölt be Magyarország villamosenergia-szerkezetében, hiszen a teljes hazai villamosenergia-termelés kb. 50  %-át a Paksi Atomerőmű jelenleg működő 4 reaktora adja (9). |
| --- | --- |

(18)

A nukleáris villamosenergia-termelés stratégiai szerepet tölt be Magyarország villamosenergia-szerkezetében, hiszen a teljes hazai villamosenergia-termelés kb. 50  %-át a Paksi Atomerőmű jelenleg működő 4 reaktora adja (9).

9

| (19) | A következő célkitűzések alapján:






  — | a nemzeti erőforrások észszerű mértékű részesedésének fenntartása, és |
| --- | --- | --- |

(19)

A következő célkitűzések alapján:

—

a nemzeti erőforrások észszerű mértékű részesedésének fenntartása, és

| — | a magyar importfüggőség csökkentése a nemzeti éghajlatpolitikai célok betartása mellett |
| --- | --- |

—

a magyar importfüggőség csökkentése a nemzeti éghajlatpolitikai célok betartása mellett

a kormány megbízta az MVM Csoportot, hogy vizsgálja meg az atomerőművi villamosenergia-termelés kibővítésének alternatíváit. Az MVM Csoport megvalósítási tanulmányt készített, melyben egy olyan új atomerőmű létesítését és finanszírozását vizsgálta, amely integrálható lenne a villamosenergia-rendszerbe és amelyet gazdaságos, biztonságos és környezetbarát módon lehetne üzemeltetni. Az MVM Csoport által 2008-ban bemutatott megvalósíthatósági tanulmány alapján a kormány előterjesztést nyújtott be az Országgyűlésnek, amely hozzájárult a paksi atomerőmű telephelyén új atomerőművi blokkok létesítésének előkészítését szolgáló tevékenység megkezdéséhez (10). Ezt alátámasztották azok a számítások, amelyek szerint a 8–9 000 MW bruttó beépített kapacitásból 6 000 MW teljesítmény fog kiesni 2025-ig az elavult erőművek bezárása miatt. A kieső kapacitást részben a Paksi Atomerőmű bővítésével tervezik pótolni.

10

| (20) | 2011-ben elkészült a 2030-ig szóló Nemzeti Energiastratégia (11). Ez a stratégia Magyarország számára „atom-szén-zöld” forgatókönyvet irányoz elő. A Magyar Villamosenergia-ipari Átviteli Rendszerirányító (Mavir) előrejelzése szerint Magyarországon 2026-ig 5,3 GW és 2031-ig valamivel több mint 7 GW új termelési kapacitásra lesz szükség a jövőbeli kereslet és a magyarországi termelési kapacitás leépítése miatt (12). A Mavir azt is előrejelzi, hogy 2025 és 2030 között a jelenlegi szénalapú erőműpark majdnem egésze megszűnik és Magyarország földgázbázisú erőműparkjának beépített kapacitása körülbelül 1 GW-al csökkenni fog (lásd a Magyarország által 2017. január 16-án benyújtott 1. táblázatot). Magyarország kifejtette, hogy a Mavir tanulmánya a 7 GW-os szükséges új kapacitás előrejelzésekor nem veszi figyelembe az esetleges importot, sem pedig az új beépített kapacitásokat.

  1. táblázat



  A hazai telepített kapacitás 2031-ig várható fokozatos leállása








  (ΜW) |
| --- | --- |
| | Existing | Phase-out |
| Nuclear | 2 000 | |
| Coal | 1 292 | 1 222 |
| Natural gas | 3 084 | 960 |
| Oil | 410 | |
| Intermittent renewables/weather-dependent | 455 | 100 |
| Other renewables | 259 | 123 |
| Other non-renewables | 844 | 836 |
| Sum | 8 344 | 3 241 |
| Forrás: Magyar hatóságok (Mavir) |

(20)

2011-ben elkészült a 2030-ig szóló Nemzeti Energiastratégia (11). Ez a stratégia Magyarország számára „atom-szén-zöld” forgatókönyvet irányoz elő. A Magyar Villamosenergia-ipari Átviteli Rendszerirányító (Mavir) előrejelzése szerint Magyarországon 2026-ig 5,3 GW és 2031-ig valamivel több mint 7 GW új termelési kapacitásra lesz szükség a jövőbeli kereslet és a magyarországi termelési kapacitás leépítése miatt (12). A Mavir azt is előrejelzi, hogy 2025 és 2030 között a jelenlegi szénalapú erőműpark majdnem egésze megszűnik és Magyarország földgázbázisú erőműparkjának beépített kapacitása körülbelül 1 GW-al csökkenni fog (lásd a Magyarország által 2017. január 16-án benyújtott 1. táblázatot). Magyarország kifejtette, hogy a Mavir tanulmánya a 7 GW-os szükséges új kapacitás előrejelzésekor nem veszi figyelembe az esetleges importot, sem pedig az új beépített kapacitásokat.

11

12

1. táblázat

1. táblázat

A hazai telepített kapacitás 2031-ig várható fokozatos leállása

A hazai telepített kapacitás 2031-ig várható fokozatos leállása

(ΜW)

Existing

Phase-out

Nuclear

2 000

Coal

1 292

1 222

Natural gas

3 084

960

Oil

410

Intermittent renewables/weather-dependent

455

100

Other renewables

259

123

Other non-renewables

844

836

Sum

8 344

3 241

Forrás: Magyar hatóságok (Mavir)

Forrás:

| (21) | A Magyarország és Oroszország által aláírt kormányközi egyezmény célja, hogy a paksi erőmű telephelyén új kapacitásokat fejlesszenek ki. Magyarország kifejtette, hogy ha megtartja energiaszerkezetében a nukleáris energia-termelést, azzal megoldhatja a fokozatosan megszüntetett kapacitás pótlását, új kapacitásokat fejleszthet, és teljesíteni tudja Magyarországnak az uniós éghajlat-politikai célkitűzésekkel (különösen a szén-dioxid-kibocsátás előrejelzett csökkentésével) kapcsolatos céljait. |
| --- | --- |

(21)

A Magyarország és Oroszország által aláírt kormányközi egyezmény célja, hogy a paksi erőmű telephelyén új kapacitásokat fejlesszenek ki. Magyarország kifejtette, hogy ha megtartja energiaszerkezetében a nukleáris energia-termelést, azzal megoldhatja a fokozatosan megszüntetett kapacitás pótlását, új kapacitásokat fejleszthet, és teljesíteni tudja Magyarországnak az uniós éghajlat-politikai célkitűzésekkel (különösen a szén-dioxid-kibocsátás előrejelzett csökkentésével) kapcsolatos céljait.

2.3.   AZ ÚJ BLOKKOK LEÍRÁSA – A TELEPÍTENI KÍVÁNT TECHNOLÓGIA

AZ ÚJ BLOKKOK LEÍRÁSA – A TELEPÍTENI KÍVÁNT TECHNOLÓGIA

| (22) | A Paks II. Atomerőmű új, 5. és 6. blokkja VVER 1200 (V491) technológiával lesz felszerelve, és III+ generációs, modernebb reaktorokat foglal magában. Magyarország kifejtette, hogy a Paks II-nél beüzemelésre kerülő blokkok műszaki leírása a Paksi Atomerőmű jelenlegi blokkjaihoz képest jelentős előnyöket is tartalmaz, mint például a fokozott hatékonyság, gazdaságosabb működés, valamint a továbbfejlesztett biztonsági elemek. |
| --- | --- |

(22)

A Paks II. Atomerőmű új, 5. és 6. blokkja VVER 1200 (V491) technológiával lesz felszerelve, és III+ generációs, modernebb reaktorokat foglal magában. Magyarország kifejtette, hogy a Paks II-nél beüzemelésre kerülő blokkok műszaki leírása a Paksi Atomerőmű jelenlegi blokkjaihoz képest jelentős előnyöket is tartalmaz, mint például a fokozott hatékonyság, gazdaságosabb működés, valamint a továbbfejlesztett biztonsági elemek.

| (23) | A VVER 1200 (V491) jelentősen nagyobb beépített kapacitása mellett jelentős a különbség a tervezett üzemidő tekintetében (a VVER 1200-as blokkok esetében ez 60 év, szemben a Paksi Atomerőmű meglévő blokkjainak 30 éves élettartamával), és rugalmassága lehetővé teszi, hogy az egyes blokkok kapacitását – bizonyos tartományon belül – a hálózaton belül keletkező kereslethez igazítsák. |
| --- | --- |

(23)

A VVER 1200 (V491) jelentősen nagyobb beépített kapacitása mellett jelentős a különbség a tervezett üzemidő tekintetében (a VVER 1200-as blokkok esetében ez 60 év, szemben a Paksi Atomerőmű meglévő blokkjainak 30 éves élettartamával), és rugalmassága lehetővé teszi, hogy az egyes blokkok kapacitását – bizonyos tartományon belül – a hálózaton belül keletkező kereslethez igazítsák.

| (24) | Az új blokkok csökkentett üzemanyag-igénye szintén az elmúlt években bekövetkezett technológiai fejlődést tükrözi. A meglévő 12 hónapos üzemanyag-ciklus helyett az új blokkok 18 hónapos ciklus mellett működnek. Ez azt jelenti, hogy az új blokkokat kevesebb alkalommal kell leállítani a üzemanyag betöltése céljából, így az üzem minden évben átlagosan hosszabb ideig tud működni, és nem veszít a termelési időből. |
| --- | --- |

(24)

Az új blokkok csökkentett üzemanyag-igénye szintén az elmúlt években bekövetkezett technológiai fejlődést tükrözi. A meglévő 12 hónapos üzemanyag-ciklus helyett az új blokkok 18 hónapos ciklus mellett működnek. Ez azt jelenti, hogy az új blokkokat kevesebb alkalommal kell leállítani a üzemanyag betöltése céljából, így az üzem minden évben átlagosan hosszabb ideig tud működni, és nem veszít a termelési időből.

| (25) | A műszaki leírás azt is jelzi, hogy az új üzemanyag-kazetták által biztosított teljesítménysűrűség jelentősen nagyobb lesz a jelenlegi üzemanyag-kazetták által biztosítottnál. Ez viszont azt jelenti, hogy egységnyi tömegű üzemanyaggal nagyobb teljesítményt lehet elérni, ami javíthatja az üzem gazdaságosságát. |
| --- | --- |

(25)

A műszaki leírás azt is jelzi, hogy az új üzemanyag-kazetták által biztosított teljesítménysűrűség jelentősen nagyobb lesz a jelenlegi üzemanyag-kazetták által biztosítottnál. Ez viszont azt jelenti, hogy egységnyi tömegű üzemanyaggal nagyobb teljesítményt lehet elérni, ami javíthatja az üzem gazdaságosságát.

2.4.   A KEDVEZMÉNYEZETT

A KEDVEZMÉNYEZETT

| (26) | Az eljárás megindításáról szóló határozat 2.3. szakaszának megfelelően az intézkedés kedvezményezettje a jelenleg a magyar állam tulajdonban lévő Paks II. A tulajdonosi jogok gyakorlója a Miniszterelnökség. A Paks II lesz a magyar állam által finanszírozott 5-6. reaktorblokkok tulajdonosa és üzemeltetője. |
| --- | --- |

(26)

Az eljárás megindításáról szóló határozat 2.3. szakaszának megfelelően az intézkedés kedvezményezettje a jelenleg a magyar állam tulajdonban lévő Paks II. A tulajdonosi jogok gyakorlója a Miniszterelnökség. A Paks II lesz a magyar állam által finanszírozott 5-6. reaktorblokkok tulajdonosa és üzemeltetője.

| (27) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (19) preambulumbekezdése kifejti, hogy hogyan ruházták át a Paks II eredetileg az MVM Csoport tulajdonában lévő részvényeit a magyar államra (13). A Magyarország által 2016. január 30-án benyújtott információk alapján az átruházás vételára 10,156 milliárd HUF, mintegy 33 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(27)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (19) preambulumbekezdése kifejti, hogy hogyan ruházták át a Paks II eredetileg az MVM Csoport tulajdonában lévő részvényeit a magyar államra (13). A Magyarország által 2016. január 30-án benyújtott információk alapján az átruházás vételára 10,156 milliárd HUF, mintegy 33 millió EUR volt.

13

2.5.   A PROJEKT FINANSZÍROZÁSI STRUKTÚRÁJA ÉS AZ EPC-SZERZŐDÉS SZERINTI JOGOK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

A PROJEKT FINANSZÍROZÁSI STRUKTÚRÁJA ÉS AZ EPC-SZERZŐDÉS SZERINTI JOGOK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

2.5.1.   AZ ÁLLAMKÖZI HITELMEGÁLLAPODÁS

| (28) | Az államközi hitelmegállapodás keretében (14) Oroszország rulírozó hitelkeret formájában 10 milliárd EUR állami hitelt biztosít Magyarországnak a Paksi Atomerőmű 5-6. blokkja fejlesztésének finanszírozásához. A hitel kamatlába 3,95  % és 4,95  % között mozog (15). A hitel kizárólag az említett új erőműblokkok tervezésére, megépítésére és üzembe helyezésére fordítható. |
| --- | --- |

(28)

Az államközi hitelmegállapodás keretében (14) Oroszország rulírozó hitelkeret formájában 10 milliárd EUR állami hitelt biztosít Magyarországnak a Paksi Atomerőmű 5-6. blokkja fejlesztésének finanszírozásához. A hitel kamatlába 3,95  % és 4,95  % között mozog (15). A hitel kizárólag az említett új erőműblokkok tervezésére, megépítésére és üzembe helyezésére fordítható.

14

15

| (29) | Az államközi hitelmegállapodás szerint Magyarország a hitelt a munkák, szolgáltatások és eszközbeszerzések teljesítésére kötött szerződés (EPC-szerződés) értéke 80  %-ának finanszírozására használja fel, míg az EPC-szerződés végösszegének 20  %-át Magyarország fedezi [lásd a (15) preambulumbekezdést]. A hitelt Magyarország 2025-ig használja fel. |
| --- | --- |

(29)

Az államközi hitelmegállapodás szerint Magyarország a hitelt a munkák, szolgáltatások és eszközbeszerzések teljesítésére kötött szerződés (EPC-szerződés) értéke 80  %-ának finanszírozására használja fel, míg az EPC-szerződés végösszegének 20  %-át Magyarország fedezi [lásd a (15) preambulumbekezdést]. A hitelt Magyarország 2025-ig használja fel.

| (30) | Magyarország a hitelt a paksi atomerőmű 5. és 6. erőműblokkja üzembe helyezését követő március 15-től vagy szeptember 15-től számított 21 éven belül, de legkésőbb 2026. március 15-én fizeti vissza (16). |
| --- | --- |

(30)

Magyarország a hitelt a paksi atomerőmű 5. és 6. erőműblokkja üzembe helyezését követő március 15-től vagy szeptember 15-től számított 21 éven belül, de legkésőbb 2026. március 15-én fizeti vissza (16).

16

| (31) | Az államközi hitelmegállapodás keretében csak akkor teljesíthetők kifizetések, ha azt Magyarország Nemzetgazdasági Minisztériuma kérelmezte és Oroszország Pénzügyminisztériuma jóváhagyta. |
| --- | --- |

(31)

Az államközi hitelmegállapodás keretében csak akkor teljesíthetők kifizetések, ha azt Magyarország Nemzetgazdasági Minisztériuma kérelmezte és Oroszország Pénzügyminisztériuma jóváhagyta.

2.5.2.   AZ EPC-SZERZŐDÉS

| (32) | Az EPC-szerződés szerint a JSC NIAEP-nek a két reaktort a részletes műszaki leírásban meghatározottak szerint kell leszállítania a meghatározott időpontokra és a szerződés szerinti átalányáron ([...] (*1) milliárd EUR). Mindegyik korábban nem meghatározott költség úgy tekintendő, mint amely szerepel ebben az árban [...] (17). |
| --- | --- |

(32)

Az EPC-szerződés szerint a JSC NIAEP-nek a két reaktort a részletes műszaki leírásban meghatározottak szerint kell leszállítania a meghatározott időpontokra és a szerződés szerinti átalányáron ([...] (*1) milliárd EUR). Mindegyik korábban nem meghatározott költség úgy tekintendő, mint amely szerepel ebben az árban [...] (17).

*1

17

| (33) | A szerződés előírja, hogy bizonyos körülmények között kötbér (18) fizetendő, [...]. |
| --- | --- |

(33)

A szerződés előírja, hogy bizonyos körülmények között kötbér (18) fizetendő, [...].

18

| (34) | [...] |
| --- | --- |

(34)

[...]

| (35) | [...] |
| --- | --- |

(35)

[...]

2.5.3.   AZ ÁLLAM ÉS A KEDVEZMÉNYEZETT KÖZÖTTI KAPCSOLAT

| (36) | Magyarország eredetileg azt tervezte, hogy a Paks II a magyar állami és önkormányzati tulajdonban lévő MVM Magyar Villamos Művek Zrt. 100  %-os leányvállalata marad. 2014 novembere óta a Paks II már nem az MVM Magyar Villamos Művek Zrt. leányvállalata vagy az MVM Csoport része, hanem közvetlenül 100  %-os állami tulajdonban lévő vállalat, mely jelenleg nem áll jogi kapcsolatban az MVM Csoporttal. |
| --- | --- |

(36)

Magyarország eredetileg azt tervezte, hogy a Paks II a magyar állami és önkormányzati tulajdonban lévő MVM Magyar Villamos Művek Zrt. 100  %-os leányvállalata marad. 2014 novembere óta a Paks II már nem az MVM Magyar Villamos Művek Zrt. leányvállalata vagy az MVM Csoport része, hanem közvetlenül 100  %-os állami tulajdonban lévő vállalat, mely jelenleg nem áll jogi kapcsolatban az MVM Csoporttal.

| (37) | A Paks II tevékenységét – különösen a villamosenergia-értékesítést – illetően Magyarország kijelentette, hogy nem kötött külön villamosenergia-adásvételi megállapodást külön szolgáltatóval, illetve egyelőre nem áll rendelkezésre konkrét terv ezt illetően. A magyar hatóságok úgy tervezik, hogy a Paks II-ben termelt villamos energiát a piacon értékesítik a villamosenergia-fogyasztóknak a piacon szokásos zsinóráram eladási szerződéseknek megfelelően. A magyar hatóságok szerint a Paks II – várhatóan hosszú üzemelési időszakban működő, alapterhelést biztosító termelőként – árkövető lenne, hasonlóan a meglévő európai nukleáris erőművekhez. |
| --- | --- |

(37)

A Paks II tevékenységét – különösen a villamosenergia-értékesítést – illetően Magyarország kijelentette, hogy nem kötött külön villamosenergia-adásvételi megállapodást külön szolgáltatóval, illetve egyelőre nem áll rendelkezésre konkrét terv ezt illetően. A magyar hatóságok úgy tervezik, hogy a Paks II-ben termelt villamos energiát a piacon értékesítik a villamosenergia-fogyasztóknak a piacon szokásos zsinóráram eladási szerződéseknek megfelelően. A magyar hatóságok szerint a Paks II – várhatóan hosszú üzemelési időszakban működő, alapterhelést biztosító termelőként – árkövető lenne, hasonlóan a meglévő európai nukleáris erőművekhez.

| (38) | A Paks II lesz a Paks II. Atomerőmű tulajdonosa, és a két reaktor kivitelezési fázisában a tőkefinanszírozást teljes mértékben a magyar állam nyújtja. A magyar hatóságok szerint ebben a szakaszban nem szükséges, hogy közvetlenül a Paks II hitelt vegyen fel. |
| --- | --- |

(38)

A Paks II lesz a Paks II. Atomerőmű tulajdonosa, és a két reaktor kivitelezési fázisában a tőkefinanszírozást teljes mértékben a magyar állam nyújtja. A magyar hatóságok szerint ebben a szakaszban nem szükséges, hogy közvetlenül a Paks II hitelt vegyen fel.

| (39) | Magyarország a Paks II. Atomerőmű vételárának kifizetéséhez szükséges forrásokat nem a Paks II számlájára utalják. E források legnagyobb részét Oroszország Fejlesztési és Külgazdasági Bankja (Vnesheconombank) fogja kezeli. Minden egyes, teljesítettnek tekintett mérföldkő esetében a Paks II kérelmet nyújt be a Vnesheconombanknak, hogy fizesse ki az esedékes összeg 80  %-át közvetlenül a JSC NIAEP-nek, továbbá kérelmet nyújt be a magyar Államadósság Kezelő Központnak, hogy fizesse ki a fennmaradó 20  %-ot. |
| --- | --- |

(39)

Magyarország a Paks II. Atomerőmű vételárának kifizetéséhez szükséges forrásokat nem a Paks II számlájára utalják. E források legnagyobb részét Oroszország Fejlesztési és Külgazdasági Bankja (Vnesheconombank) fogja kezeli. Minden egyes, teljesítettnek tekintett mérföldkő esetében a Paks II kérelmet nyújt be a Vnesheconombanknak, hogy fizesse ki az esedékes összeg 80  %-át közvetlenül a JSC NIAEP-nek, továbbá kérelmet nyújt be a magyar Államadósság Kezelő Központnak, hogy fizesse ki a fennmaradó 20  %-ot.

| (40) | A kivitelezési fázis alatt a Paks II finanszírozási igényeinek fennmaradó részét a magyar állam költségvetése biztosítja tőkefinanszírozással. A kivitelezési fázisra eredetileg elkülönített összeg legfeljebb[...] milliárd EUR lesz (a kormányközi egyezményben a nukleáris projektre meghatározott 12,5 milliárd EUR és a Paks II. Atomerőmű [...] milliárd EUR-nyi tényleges vételára közötti különbség). Magyarország szerint ez – legalábbis további értékelés nélkül – a Paks II. Atomerőmű építéséhez lehívható állami források felső határát jelenti. Amennyiben a tőkeigények meghaladják ezt az összeget, Magyarország kijelenti, hogy további pénzt fog befektetni, amennyiben a majdan elkészített értékelése alapján ez a lépés számára gazdaságilag észszerűnek tűnik. |
| --- | --- |

(40)

A kivitelezési fázis alatt a Paks II finanszírozási igényeinek fennmaradó részét a magyar állam költségvetése biztosítja tőkefinanszírozással. A kivitelezési fázisra eredetileg elkülönített összeg legfeljebb[...] milliárd EUR lesz (a kormányközi egyezményben a nukleáris projektre meghatározott 12,5 milliárd EUR és a Paks II. Atomerőmű [...] milliárd EUR-nyi tényleges vételára közötti különbség). Magyarország szerint ez – legalábbis további értékelés nélkül – a Paks II. Atomerőmű építéséhez lehívható állami források felső határát jelenti. Amennyiben a tőkeigények meghaladják ezt az összeget, Magyarország kijelenti, hogy további pénzt fog befektetni, amennyiben a majdan elkészített értékelése alapján ez a lépés számára gazdaságilag észszerűnek tűnik.

| (41) | Magyarország szerint a Paks II-nél a kivitelezési fázisban felmerült esetleges többletköltségekre vonatkozóan elvégzett érzékenység-vizsgálat rámutatott arra, hogy a költségeit 10-zel kellene megszorozni ahhoz, hogy az elvárt belső megtérülési rátája (IRR) 1  %-kal csökkenjen. Ezért Magyarország szerint a költségek növekedésének hatása várhatóan csekély lesz. |
| --- | --- |

(41)

Magyarország szerint a Paks II-nél a kivitelezési fázisban felmerült esetleges többletköltségekre vonatkozóan elvégzett érzékenység-vizsgálat rámutatott arra, hogy a költségeit 10-zel kellene megszorozni ahhoz, hogy az elvárt belső megtérülési rátája (IRR) 1  %-kal csökkenjen. Ezért Magyarország szerint a költségek növekedésének hatása várhatóan csekély lesz.

2.6.   A MAGYARORSZÁGI VILLAMOSENERGIA-PIAC

A MAGYARORSZÁGI VILLAMOSENERGIA-PIAC

2.6.1.   A MAGYARORSZÁGI VILLAMOSENERGIA-PIAC LEÍRÁSA

| (42) | A magyarországi villamosenergia-piac jelenlegi struktúrája 1995 körül alakult ki, amikor privatizálták a nagy teljesítményű erőművek, a közüzemi szolgáltatók, valamint a villamosenergia-elosztást végző vállalatok többségét. Az állam megőrizte erőfölényét az ágazatban, az állami tulajdonú, vertikálisan integrált energetikai vállalatcsoport, az MVM Csoport révén. |
| --- | --- |

(42)

A magyarországi villamosenergia-piac jelenlegi struktúrája 1995 körül alakult ki, amikor privatizálták a nagy teljesítményű erőművek, a közüzemi szolgáltatók, valamint a villamosenergia-elosztást végző vállalatok többségét. Az állam megőrizte erőfölényét az ágazatban, az állami tulajdonú, vertikálisan integrált energetikai vállalatcsoport, az MVM Csoport révén.

| (43) | A Mavir (20) preambulumbekezdésben említett tanulmányában kifejti, hogy 2014 óta a teljes hazai fogyasztás 2,7  %-kal bővült, így 2015-ben a teljes hazai fogyasztás elérte a 43,75 TWh-t. E fogyasztásból a hazai termelés 30,06 Twh-t tett ki, ami a teljes villamosenergia-fogyasztás 68,72  %-ának felel meg (lásd az 1. ábrát). Az import 13,69 TWh-t tett ki, ami a teljes fogyasztás 31,28  %-ának felel meg. Villamosenergia-termelőként az állami tulajdonban lévő MVM Csoport piaci jelenléte jelentős, ami a fő villamosenergia-termelő vállalatának, a 2015-ben a hazai villamosenergia-termelés 52,67  %-át biztosító Paksi Atomerőműnek köszönhető (lásd az 1. ábra). A Mátrai Erőmű lignitüzemű erőmű, amelynek fő tulajdonosa az RWE Power (50,92  %), ugyanakkor a részvények 26,15  %-a az MVM Csoport tulajdonában van. A többi nagyerőmű és kiserőmű szerényebb szerepet játszik a magyar piac energiatermelési struktúrájában. Ezen túlmenően az MVM Csoport vertikálisan integrált nagykereskedelmi ágazata, az MVM Partner a villamos energia nagykereskedelmi piacán erőfölénnyel rendelkezik. (19)


  1. ábra



  Magyarország teljes villamosenergia-fogyasztásának összetétele 2015-ben













  Forrás: | A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Mavir, 2016) |
| --- | --- | --- |

(43)

A Mavir (20) preambulumbekezdésben említett tanulmányában kifejti, hogy 2014 óta a teljes hazai fogyasztás 2,7  %-kal bővült, így 2015-ben a teljes hazai fogyasztás elérte a 43,75 TWh-t. E fogyasztásból a hazai termelés 30,06 Twh-t tett ki, ami a teljes villamosenergia-fogyasztás 68,72  %-ának felel meg (lásd az 1. ábrát). Az import 13,69 TWh-t tett ki, ami a teljes fogyasztás 31,28  %-ának felel meg. Villamosenergia-termelőként az állami tulajdonban lévő MVM Csoport piaci jelenléte jelentős, ami a fő villamosenergia-termelő vállalatának, a 2015-ben a hazai villamosenergia-termelés 52,67  %-át biztosító Paksi Atomerőműnek köszönhető (lásd az 1. ábra). A Mátrai Erőmű lignitüzemű erőmű, amelynek fő tulajdonosa az RWE Power (50,92  %), ugyanakkor a részvények 26,15  %-a az MVM Csoport tulajdonában van. A többi nagyerőmű és kiserőmű szerényebb szerepet játszik a magyar piac energiatermelési struktúrájában. Ezen túlmenően az MVM Csoport vertikálisan integrált nagykereskedelmi ágazata, az MVM Partner a villamos energia nagykereskedelmi piacán erőfölénnyel rendelkezik. (19)

19

1. ábra

1. ábra

Magyarország teljes villamosenergia-fogyasztásának összetétele 2015-ben

Magyarország teljes villamosenergia-fogyasztásának összetétele 2015-ben

Image 1

Forrás:

Forrás:

2. ábra

2. ábra

Magyarország bruttó hazai villamosenergia-termelése 2015-ben

Magyarország bruttó hazai villamosenergia-termelése 2015-ben

Image 2

| Forrás: | A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Mavir, 2016) |
| --- | --- |

Forrás:

Forrás:

| (44) | Magyarországon a leggyakoribb nagykereskedelmi ügyleteket kétoldalú villamosenergia-adásvételi megállapodások révén kötik, ahol a termelők megállapodnak abban, hogy egy előre meghatározott minimális mennyiséget értékesítenek a nagykereskedők részére, és ahol a kereskedők kötelesek a minimális mennyiséget megvásárolni. A villamosenergia-adásvételi megállapodásokat többnyire az Európai Áramkereskedők Szövetsége által megállapított szabályok alapján kötik meg. |
| --- | --- |

(44)

Magyarországon a leggyakoribb nagykereskedelmi ügyleteket kétoldalú villamosenergia-adásvételi megállapodások révén kötik, ahol a termelők megállapodnak abban, hogy egy előre meghatározott minimális mennyiséget értékesítenek a nagykereskedők részére, és ahol a kereskedők kötelesek a minimális mennyiséget megvásárolni. A villamosenergia-adásvételi megállapodásokat többnyire az Európai Áramkereskedők Szövetsége által megállapított szabályok alapján kötik meg.

| (45) | A Magyar Szervezett Villamosenergia-piac Zrt. (HUPX) 2010 júliusában, a Mavir átvitelirendszer-irányító leányvállalataként kezdte meg működését. Másnapi aukcióval, valamint fizikai futures (folyamatos villamosenergia-) kereskedéssel egyaránt foglalkozik. A másnapi aukció minden nap 11:00 órakor kezdődik, az ajánlatokat órás intervallumokban lehet megtenni, másnapi szállítással. Az aukció legkésőbb 11:40-kor zárul. A folyamatos villamosenergia-kereskedés négy front hétre, három front hónapra, négy front negyedévre és három front évre vonatkozhat. Ilyen ügyletek kijelölt kereskedési napokon köthetők, ahol az ajánlatokat adott időintervallumon belül kell megtenni. 2016 márciusa óta a HUPX napon belüli piacán (Intra-day Market) 15 perces termékekkel és egy órás blokkokkal egyaránt lehet kereskedni. A szervezett másnapi és napon belüli piacokon túl a HUPX együttműködési megállapodásokat kötött két brókertársasággal, amelynek keretében a közös ügyfelek számára tőzsdén kívüli megállapodások (OTC) benyújtására nyújtanak lehetőséget. |
| --- | --- |

(45)

A Magyar Szervezett Villamosenergia-piac Zrt. (HUPX) 2010 júliusában, a Mavir átvitelirendszer-irányító leányvállalataként kezdte meg működését. Másnapi aukcióval, valamint fizikai futures (folyamatos villamosenergia-) kereskedéssel egyaránt foglalkozik. A másnapi aukció minden nap 11:00 órakor kezdődik, az ajánlatokat órás intervallumokban lehet megtenni, másnapi szállítással. Az aukció legkésőbb 11:40-kor zárul. A folyamatos villamosenergia-kereskedés négy front hétre, három front hónapra, négy front negyedévre és három front évre vonatkozhat. Ilyen ügyletek kijelölt kereskedési napokon köthetők, ahol az ajánlatokat adott időintervallumon belül kell megtenni. 2016 márciusa óta a HUPX napon belüli piacán (Intra-day Market) 15 perces termékekkel és egy órás blokkokkal egyaránt lehet kereskedni. A szervezett másnapi és napon belüli piacokon túl a HUPX együttműködési megállapodásokat kötött két brókertársasággal, amelynek keretében a közös ügyfelek számára tőzsdén kívüli megállapodások (OTC) benyújtására nyújtanak lehetőséget.

| (46) | A nem a HUPX által szervezett másnapi aukciók mellett a villamosenergia-kereskedés az EU-ban bejegyzett tőzsdéken vagy OTC platformokon, valamint közvetlen kétoldalú megállapodások révén is zajlik [lásd a (44) preambulumbekezdést]. |
| --- | --- |

(46)

A nem a HUPX által szervezett másnapi aukciók mellett a villamosenergia-kereskedés az EU-ban bejegyzett tőzsdéken vagy OTC platformokon, valamint közvetlen kétoldalú megállapodások révén is zajlik [lásd a (44) preambulumbekezdést].

| (47) | A (43) preambulumbekezdésben található 1. ábrából kiderül, hogy Magyarország nettó villamosenergia-importőr, a behozatal a magyar villamosenergia-felhasználás kb. 30  %-át teszi ki. Ahogy a 3. ábrán látható, a villamos energia nagykereskedelmi ára a legmagasabb az országgal szomszédos összekapcsolt régióban (azaz Lengyelországot vagy Szlovéniát kivéve).

  3. ábra



  Havi átlagos másnapi alapterhelési árak a közép-kelet európai régióban (Magyarországot is beleértve) és Németországban (2010–2016)













  Forrás: | Európai Bizottság |
| --- | --- | --- |

(47)

A (43) preambulumbekezdésben található 1. ábrából kiderül, hogy Magyarország nettó villamosenergia-importőr, a behozatal a magyar villamosenergia-felhasználás kb. 30  %-át teszi ki. Ahogy a 3. ábrán látható, a villamos energia nagykereskedelmi ára a legmagasabb az országgal szomszédos összekapcsolt régióban (azaz Lengyelországot vagy Szlovéniát kivéve).

3. ábra

3. ábra

Havi átlagos másnapi alapterhelési árak a közép-kelet európai régióban (Magyarországot is beleértve) és Németországban (2010–2016)

Havi átlagos másnapi alapterhelési árak a közép-kelet európai régióban (Magyarországot is beleértve) és Németországban (2010–2016)

Image 3

Forrás:

Forrás:

| (48) | Az alapterhelési árak régióban történő rövid távú előrejelzése ugyanezt a tendenciát mutatja, azaz azt, hogy a magyar alapterhelési árak lesznek a legmagasabbak az egész régióban (lásd a 4. ábrát).

  4. ábra



  Regionális alapterhelési határidős árak 2017 januárja és júniusa között













  Forrás: | Európai Bizottság (a Közép-európai Áramtőzsde által közzétett adatok alapján) |
| --- | --- | --- |

(48)

Az alapterhelési árak régióban történő rövid távú előrejelzése ugyanezt a tendenciát mutatja, azaz azt, hogy a magyar alapterhelési árak lesznek a legmagasabbak az egész régióban (lásd a 4. ábrát).

4. ábra

4. ábra

Regionális alapterhelési határidős árak 2017 januárja és júniusa között

Regionális alapterhelési határidős árak 2017 januárja és júniusa között

Image 4

Forrás:

Forrás:

| (49) | Az ország szomszédos országokkal való összeköttetése jó – a villamos energia tekintetében az összeköttetések kapacitása 2014-ben 30  % volt, ami nagyobb a 2020-ra meghatározott célnál (20). 2014-ben operatív szakaszba lépett a cseh-szlovák-magyar-román piac összekapcsolása, aminek eredményeként nőtt a HUPX likviditása és csökkent az árvolatilitás. Az 5. ábra összefoglalja a Magyarország szomszédos országokkal lebonyolított villamosenergia-forgalmának 2014-es adatait.

  5. ábra



  Magyarország villamosenergia-forgalma a szomszédos országokkal













  Forrás: | A magyar villamosenergia-rendszer adatai (Mavir, 2014) |
| --- | --- | --- |

(49)

Az ország szomszédos országokkal való összeköttetése jó – a villamos energia tekintetében az összeköttetések kapacitása 2014-ben 30  % volt, ami nagyobb a 2020-ra meghatározott célnál (20). 2014-ben operatív szakaszba lépett a cseh-szlovák-magyar-román piac összekapcsolása, aminek eredményeként nőtt a HUPX likviditása és csökkent az árvolatilitás. Az 5. ábra összefoglalja a Magyarország szomszédos országokkal lebonyolított villamosenergia-forgalmának 2014-es adatait.

20

5. ábra

5. ábra

Magyarország villamosenergia-forgalma a szomszédos országokkal

Magyarország villamosenergia-forgalma a szomszédos országokkal

Image 5

Forrás:

Forrás:

2.6.2.   A MAGYARORSZÁGI VILLAMOSENERGIA-PIAC TERVEZETT FEJLŐDÉSÉNEK LEÍRÁSA

| (50) | A Mavir által kiadott, a (20) preambulumbekezdésben említett tanulmány (21) alapján 2025 és 2030 között a jelenlegi szénbázisú erőműpark majdnem egésze megszűnik és Magyarország földgáztüzelésű erőműparkjának beépített kapacitása 1 GW-tal csökkenni fog. Összevetve ezt a csúcsigény növekedésére vonatkozó előrejelzésekkel, a hazai villamosenergia-termelők rendelkezésre álló termelési kapacitása 2021-re várhatóan a csúcsterhelés alá esik. Következésképpen az átvitelirendszer-irányító becslése szerint a magyar piacon 2026-ig legalább 5,3 GW és az előrejelzési időszak végéig, vagyis 2031-ig 7 GW további új villamosenergia-termelési kapacitásra lesz szükség. Ez az alábbi 6. ábráról is kiderül, amely azt mutatja, hogy az egyre növekvő csúcsterhelésen felül is jelentős beépített kapacitásra lesz szükség. Magyarország a 2017. január 16-i beadványában kifejtette, hogy erre azért van szükség, hogy az ENTSO-E átvitelirendszer-irányítói iparági gyakorlatainak megfelelő szintű fennmaradó kapacitást biztosítani tudják. A fennmaradó kapacitás a megbízhatóan rendelkezésre álló hazai kapacitás plusz a nemzeti termelőkapacitás plusz a csúcsterhelés, valamint a rendszerszolgáltatási tartalék közötti különbséget jelenti. A fennmaradó kapacitás a nemzeti termelőkapacitás rendszerben maradt része, amely tervezett export, váratlan terhelésváltozások, rendszerszolgáltatási tartalék, valamint valamely referenciaponton bekövetkező, nem tervezett üzemszünetek fedezésére szolgál.

  6. ábra



  További kapacitásigény a magyarországi villamosenergia-ágazatban













  Forrás: | A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Mavir, 2016) |
| --- | --- | --- |

(50)

A Mavir által kiadott, a (20) preambulumbekezdésben említett tanulmány (21) alapján 2025 és 2030 között a jelenlegi szénbázisú erőműpark majdnem egésze megszűnik és Magyarország földgáztüzelésű erőműparkjának beépített kapacitása 1 GW-tal csökkenni fog. Összevetve ezt a csúcsigény növekedésére vonatkozó előrejelzésekkel, a hazai villamosenergia-termelők rendelkezésre álló termelési kapacitása 2021-re várhatóan a csúcsterhelés alá esik. Következésképpen az átvitelirendszer-irányító becslése szerint a magyar piacon 2026-ig legalább 5,3 GW és az előrejelzési időszak végéig, vagyis 2031-ig 7 GW további új villamosenergia-termelési kapacitásra lesz szükség. Ez az alábbi 6. ábráról is kiderül, amely azt mutatja, hogy az egyre növekvő csúcsterhelésen felül is jelentős beépített kapacitásra lesz szükség. Magyarország a 2017. január 16-i beadványában kifejtette, hogy erre azért van szükség, hogy az ENTSO-E átvitelirendszer-irányítói iparági gyakorlatainak megfelelő szintű fennmaradó kapacitást biztosítani tudják. A fennmaradó kapacitás a megbízhatóan rendelkezésre álló hazai kapacitás plusz a nemzeti termelőkapacitás plusz a csúcsterhelés, valamint a rendszerszolgáltatási tartalék közötti különbséget jelenti. A fennmaradó kapacitás a nemzeti termelőkapacitás rendszerben maradt része, amely tervezett export, váratlan terhelésváltozások, rendszerszolgáltatási tartalék, valamint valamely referenciaponton bekövetkező, nem tervezett üzemszünetek fedezésére szolgál.

21

6. ábra

6. ábra

További kapacitásigény a magyarországi villamosenergia-ágazatban

További kapacitásigény a magyarországi villamosenergia-ágazatban

Image 6

Forrás:

Forrás:

| (51) | Magyarország kijelenti, hogy annak ellenére, hogy állítólag viszonylag nagy új termelési kapacitásokra van szükség, a Platts Powervision adatai azt sugallják, hogy ténylegesen csak viszonylag kevés új kapacitás létesül, ahogy azt a 2. táblázat mutatja. Magyarország azt is ismerteti, hogy a Platts-adatok szerint a hulladékból energiát előállító 44 MW-os erőmű az egyetlen, amely jelenleg építés alatt áll Magyarországon. Magyarország kifejti továbbá, hogy bár vannak befektetői tervek nagyobb (gáztüzelésű) erőművek építésére, azonban e projektek egyike sem tekinthető megerősítettnek, mivel a befektetőknél még nem merültek fel jelentős, vissza nem téríthető költségek, mint például az építési költségek. Ez jelezné az amelletti elkötelezettséget, hogy a befektető valóban megvalósítja a projektet.

  2. táblázat



  A magyarországi villamosenergia-ágazatban építendő új kapacitások











  Plant | Plant Type | Primary Fuel | Nameplate MW | Online Year | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dunaujvaros Chp | Waste | Biomass | 44 | 2016 | Under Constr |
| Szeged Ccgt | CC/Cogen | Natural Gas | 460 | 2017 | Advan Develop |
| Szeged Ccgt | CC/Cogen | Natural Gas | 460 | 2017 | Advan Develop |
| Csepel III | CC/Cogen | Natural Gas | 430 | 2018 | Advan Develop |
| Tolna | Wind | Wind | 260 | 2018 | Early Develop |
| Gyor Region | Wind | Wind | 300 | 2019 | Early Develop |
| Szazhalombatta — Dunai Refinery | CC | Natural Gas | 860 | 2020 | Advan Develop |
| Almasfuzito | Coal | Coal Generic | 435 | 2020 | Proposed |
| Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015. |

(51)

Magyarország kijelenti, hogy annak ellenére, hogy állítólag viszonylag nagy új termelési kapacitásokra van szükség, a Platts Powervision adatai azt sugallják, hogy ténylegesen csak viszonylag kevés új kapacitás létesül, ahogy azt a 2. táblázat mutatja. Magyarország azt is ismerteti, hogy a Platts-adatok szerint a hulladékból energiát előállító 44 MW-os erőmű az egyetlen, amely jelenleg építés alatt áll Magyarországon. Magyarország kifejti továbbá, hogy bár vannak befektetői tervek nagyobb (gáztüzelésű) erőművek építésére, azonban e projektek egyike sem tekinthető megerősítettnek, mivel a befektetőknél még nem merültek fel jelentős, vissza nem téríthető költségek, mint például az építési költségek. Ez jelezné az amelletti elkötelezettséget, hogy a befektető valóban megvalósítja a projektet.

2. táblázat

2. táblázat

A magyarországi villamosenergia-ágazatban építendő új kapacitások

A magyarországi villamosenergia-ágazatban építendő új kapacitások

Plant

Plant Type

Primary Fuel

Nameplate MW

Online Year

Status

Dunaujvaros Chp

Waste

Biomass

44

2016

Under Constr

Szeged Ccgt

CC/Cogen

Natural Gas

460

2017

Advan Develop

Szeged Ccgt

CC/Cogen

Natural Gas

460

2017

Advan Develop

Csepel III

CC/Cogen

Natural Gas

430

2018

Advan Develop

Tolna

Wind

Wind

260

2018

Early Develop

Gyor Region

Wind

Wind

300

2019

Early Develop

Szazhalombatta — Dunai Refinery

CC

Natural Gas

860

2020

Advan Develop

Almasfuzito

Coal

Coal Generic

435

2020

Proposed

Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

Source:

2.7.   AZ ELJÁRÁS ELINDÍTÁSA MELLETT SZÓLÓ OKOK

AZ ELJÁRÁS ELINDÍTÁSA MELLETT SZÓLÓ OKOK

| (52) | 2015 májusában Magyarország a jogbiztonság érdekében értesítette a Bizottságot arról, hogy a paksi üzem területén két új atomreaktor megépítésébe tervez beruházni, és azt állította, hogy az intézkedés nem tekinthető állami támogatásnak, mivel az állam észszerű haszonra törekvő piaci befektetőként jár el. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a rendelkezésére álló információk alapján az intézkedés az EUMSZ 107. cikke értelmében vett állami támogatást tartalmaz. A Bizottság különösen azzal kapcsolatban adott hangot súlyos kétségeinek, hogy az intézkedés a Paks II-t szelektív előnyben részesítheti, mivel Magyarország az értesítési szakaszban az állami támogatás egyéb elemeinek meglétével kapcsolatban nem emelt kifogást. |
| --- | --- |

(52)

2015 májusában Magyarország a jogbiztonság érdekében értesítette a Bizottságot arról, hogy a paksi üzem területén két új atomreaktor megépítésébe tervez beruházni, és azt állította, hogy az intézkedés nem tekinthető állami támogatásnak, mivel az állam észszerű haszonra törekvő piaci befektetőként jár el. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a rendelkezésére álló információk alapján az intézkedés az EUMSZ 107. cikke értelmében vett állami támogatást tartalmaz. A Bizottság különösen azzal kapcsolatban adott hangot súlyos kétségeinek, hogy az intézkedés a Paks II-t szelektív előnyben részesítheti, mivel Magyarország az értesítési szakaszban az állami támogatás egyéb elemeinek meglétével kapcsolatban nem emelt kifogást.

| (53) | A Bizottság kétségei a piacgazdasági szereplő teszt eredményeiből fakadnak, amely azt vizsgálja, hogy egy piaci befektető a projektbe ugyanazon feltételek mellett fektetett-e volna be, mint az állami befektető az állami beruházási döntés meghozatala idején (22). A piacgazdasági szereplő tesztet az ítélkezési gyakorlat is elismeri (23). |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság kétségei a piacgazdasági szereplő teszt eredményeiből fakadnak, amely azt vizsgálja, hogy egy piaci befektető a projektbe ugyanazon feltételek mellett fektetett-e volna be, mint az állami befektető az állami beruházási döntés meghozatala idején (22). A piacgazdasági szereplő tesztet az ítélkezési gyakorlat is elismeri (23).

22

23

| (54) | Hivatalosan a piacgazdasági szereplő teszt azt hivatott indokolni, hogy a beruházás elvárt belső megtérülési rátája (IRR) nagyobb-e a beruházás tárgyát képező vállalkozás súlyozott átlagos tőkeköltségének (WACC) tisztán piaci alapú referenciaértékénél (24). Bár Magyarország becslései szerint a projekt belső megtérülési rátája a WACC tisztán piaci alapú referenciaértékénél nagyobb, a Bizottság kétségbe vonta, hogy a WACC nagyobbnak tekinthető. |
| --- | --- |

(54)

Hivatalosan a piacgazdasági szereplő teszt azt hivatott indokolni, hogy a beruházás elvárt belső megtérülési rátája (IRR) nagyobb-e a beruházás tárgyát képező vállalkozás súlyozott átlagos tőkeköltségének (WACC) tisztán piaci alapú referenciaértékénél (24). Bár Magyarország becslései szerint a projekt belső megtérülési rátája a WACC tisztán piaci alapú referenciaértékénél nagyobb, a Bizottság kétségbe vonta, hogy a WACC nagyobbnak tekinthető.

24

| (55) | Az állami támogatás fennállásával kapcsolatos kételyek ismeretében a Bizottság tovább vizsgálta annak kérdését, hogy az esetleges állami támogatási intézkedéseket a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet-e tekinteni. Tekintettel azonban arra, hogy a magyar hatóságok szerint az intézkedés mentes az állami támogatástól, a magyar hatóságok az előzetes szakaszban nem indokolták meg, hogy az intézkedést miért kellene a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni. A Bizottság azzal kapcsolatban is kételyeinek adott hangot, hogy az intézkedés nem esik a Bizottság közleménye – Iránymutatás a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról című dokumentum (25) hatálya alá, mivel az iránymutatás nem terjed ki a nukleáris energia és a radioaktív hulladék területén hozott intézkedésekre. Bár a Bizottság megállapította, hogy a bejelentett intézkedés értékelésére egyéb iránymutatás nem vonatkozik, a Bizottság azt is megállapította, hogy közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján is összeegyeztethetőnek nyilváníthat valamely intézkedést, ha az intézkedés célja közös érdeket szolgáló célkitűzés elérése, az intézkedés szükséges és arányos, valamint a közös célkitűzés megvalósítása tekintetében kifejtett pozitív hatások ellensúlyozzák a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásokat. |
| --- | --- |

(55)

Az állami támogatás fennállásával kapcsolatos kételyek ismeretében a Bizottság tovább vizsgálta annak kérdését, hogy az esetleges állami támogatási intézkedéseket a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet-e tekinteni. Tekintettel azonban arra, hogy a magyar hatóságok szerint az intézkedés mentes az állami támogatástól, a magyar hatóságok az előzetes szakaszban nem indokolták meg, hogy az intézkedést miért kellene a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni. A Bizottság azzal kapcsolatban is kételyeinek adott hangot, hogy az intézkedés nem esik a Bizottság közleménye – Iránymutatás a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról című dokumentum (25) hatálya alá, mivel az iránymutatás nem terjed ki a nukleáris energia és a radioaktív hulladék területén hozott intézkedésekre. Bár a Bizottság megállapította, hogy a bejelentett intézkedés értékelésére egyéb iránymutatás nem vonatkozik, a Bizottság azt is megállapította, hogy közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján is összeegyeztethetőnek nyilváníthat valamely intézkedést, ha az intézkedés célja közös érdeket szolgáló célkitűzés elérése, az intézkedés szükséges és arányos, valamint a közös célkitűzés megvalósítása tekintetében kifejtett pozitív hatások ellensúlyozzák a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásokat.

25

| (56) | A Bizottság kételyeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az intézkedés arányosnak tekinthető-e, azaz hogy az intézkedés a közös célkitűzés elérése érdekében a további villamosenergia-termelő egységek sikeres kivitelezését lehetővé tevő szükséges, minimális szintű beruházási támogatásra korlátozódott-e. A kedvezményezett termelési eszközökhöz jut hozzá anélkül, hogy ki lenne téve a költségek refinanszírozásához kapcsolódó bármilyen különösebb kockázatnak, szemben más piaci szereplőkkel. A Bizottság nem kapott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy Magyarország hogyan kívánja megakadályozni ezt a túlkompenzációt. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság kételyeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az intézkedés arányosnak tekinthető-e, azaz hogy az intézkedés a közös célkitűzés elérése érdekében a további villamosenergia-termelő egységek sikeres kivitelezését lehetővé tevő szükséges, minimális szintű beruházási támogatásra korlátozódott-e. A kedvezményezett termelési eszközökhöz jut hozzá anélkül, hogy ki lenne téve a költségek refinanszírozásához kapcsolódó bármilyen különösebb kockázatnak, szemben más piaci szereplőkkel. A Bizottság nem kapott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy Magyarország hogyan kívánja megakadályozni ezt a túlkompenzációt.

| (57) | A Bizottság hangsúlyozta, hogy Magyarország villamosenergia-termelési piacát viszonylag magas piaci koncentráció jellemzi, a hazai termelés kb. 50  %-át adó, jelenleg működő Paksi Atomerőművel. Új kapacitás hiányában a Paksi Atomerőmű és a Paks II által termelt villamos energia valószínűleg a kínálati piac még nagyobb részét tenné ki, ami torzító hatással lehet a magyar villamosenergia-piacra. Magyarország nem szolgált a Bizottság részére részletes bizonyítékokkal arra vonatkozóan, hogy hogyan kívánja biztosítani a meglévő és az új termelési eszközök folyamatos, független üzemeltetését. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság hangsúlyozta, hogy Magyarország villamosenergia-termelési piacát viszonylag magas piaci koncentráció jellemzi, a hazai termelés kb. 50  %-át adó, jelenleg működő Paksi Atomerőművel. Új kapacitás hiányában a Paksi Atomerőmű és a Paks II által termelt villamos energia valószínűleg a kínálati piac még nagyobb részét tenné ki, ami torzító hatással lehet a magyar villamosenergia-piacra. Magyarország nem szolgált a Bizottság részére részletes bizonyítékokkal arra vonatkozóan, hogy hogyan kívánja biztosítani a meglévő és az új termelési eszközök folyamatos, független üzemeltetését.

| (58) | Végezetül a Bizottság azt is megjegyezte, hogy a magyarországi villamosenergia-piac sajátosságai következtében a Paks II működése bizonyos likviditási kockázatot is okozhat a nagykereskedelmi piacon azáltal, hogy korlátozza a piacon a villamosenergia-ellátási ajánlatok számát. Az új reaktorok által termelt villamos energia piacon történő értékesítésének módja jelentősen érintheti a likviditást, belépési akadályok keletkezhetnek, és csökkenhet a verseny a piac különböző szintjein. Magyarország nem adott részletes magyarázatot arra, hogy a Paks II hogyan fogja értékesíteni a villamos energiát, és hogy hogyan fogják biztosítani a piac likviditását. |
| --- | --- |

(58)

Végezetül a Bizottság azt is megjegyezte, hogy a magyarországi villamosenergia-piac sajátosságai következtében a Paks II működése bizonyos likviditási kockázatot is okozhat a nagykereskedelmi piacon azáltal, hogy korlátozza a piacon a villamosenergia-ellátási ajánlatok számát. Az új reaktorok által termelt villamos energia piacon történő értékesítésének módja jelentősen érintheti a likviditást, belépési akadályok keletkezhetnek, és csökkenhet a verseny a piac különböző szintjein. Magyarország nem adott részletes magyarázatot arra, hogy a Paks II hogyan fogja értékesíteni a villamos energiát, és hogy hogyan fogják biztosítani a piac likviditását.

| (59) | A Bizottság ezért kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül-e. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottság ezért kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül-e.

| (60) | Elegendő bizonyíték hiányában a Bizottság azzal kapcsolatban sem tudott következtetéseket levonni, hogy ezek az intézkedések a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetők-e a belső piaccal. Továbbá az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kételyek alapján, és mivel Magyarország akkor még nem nyújtott be az összeegyeztethetőséget alátámasztó érveket, a Bizottság a verseny torzulásával kapcsolatos aggályokat fogalmazott meg, és rámutatott arra, hogy a Paks II esetleges túlkompenzációban részesült. |
| --- | --- |

(60)

Elegendő bizonyíték hiányában a Bizottság azzal kapcsolatban sem tudott következtetéseket levonni, hogy ezek az intézkedések a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetők-e a belső piaccal. Továbbá az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kételyek alapján, és mivel Magyarország akkor még nem nyújtott be az összeegyeztethetőséget alátámasztó érveket, a Bizottság a verseny torzulásával kapcsolatos aggályokat fogalmazott meg, és rámutatott arra, hogy a Paks II esetleges túlkompenzációban részesült.

| (61) | Az (56) preambulumbekezdésben az arányossággal kapcsolatban megfogalmazott kétségeket illetően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Paks II a támogatás eredményeként az állam részére osztalék formájában ki nem fizetett nyereséget be tudja-e fektetni annak érdekében, hogy további termelési eszközöket fejlesszen vagy vásároljon, és így erősítse piaci helyzetét. |
| --- | --- |

(61)

Az (56) preambulumbekezdésben az arányossággal kapcsolatban megfogalmazott kétségeket illetően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Paks II a támogatás eredményeként az állam részére osztalék formájában ki nem fizetett nyereséget be tudja-e fektetni annak érdekében, hogy további termelési eszközöket fejlesszen vagy vásároljon, és így erősítse piaci helyzetét.

| (62) | Az (56) preambulumbekezdésben az arányossággal kapcsolatban megfogalmazott kétségeket illetően a Bizottság Magyarország osztalékokkal kapcsolatos tervezett politikáját is vizsgálta, különösen azt, hogy Magyarország igényt tart-e az osztalékra (saját belátása szerint, a Paks II által elért nyereség függvényében), vagy inkább hagyja, hogy a nyereséggel a Paks II rendelkezzen. A Bizottság attól tartott, hogy a Paks II a nyereségét arra használhatja fel, hogy további termelési eszközöket fejlesszen vagy vásároljon, és így tovább torzítsa a versenyt. |
| --- | --- |

(62)

Az (56) preambulumbekezdésben az arányossággal kapcsolatban megfogalmazott kétségeket illetően a Bizottság Magyarország osztalékokkal kapcsolatos tervezett politikáját is vizsgálta, különösen azt, hogy Magyarország igényt tart-e az osztalékra (saját belátása szerint, a Paks II által elért nyereség függvényében), vagy inkább hagyja, hogy a nyereséggel a Paks II rendelkezzen. A Bizottság attól tartott, hogy a Paks II a nyereségét arra használhatja fel, hogy további termelési eszközöket fejlesszen vagy vásároljon, és így tovább torzítsa a versenyt.

| (63) | Az (57) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a magyar villamosenergia-termelési piac viszonylag magas koncentrációja miatt, és mivel a jelenlegi Paksi Atomerőmű (MVM Csoport) biztosítja a hazai termelés mintegy 50  %-át, a Bizottság aggályokat fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy a Paksi Atomerőmű és a Paks II külön-külön fog-e működni, és így függetlennek és össze nem kapcsoltnak tekinthetők-e. Nem volt elegendő a Bizottság számára az a tény, hogy a Paks II jelenleg jogilag az MVM Csoporttól függetlenül működik, mivel a Bizottság a bejelentési szakaszban semmilyen információt nem kapott azzal kapcsolatban, hogy a Paksi Atomerőmű és a Paks II jogi és szerkezeti értelemben a továbbiakban is teljesen elkülönülve fog-e működni. Ilyen pontosításra azért is szükség van, hogy minimálisra csökkenjen a piaci koncentráció további növekedésének kockázata. |
| --- | --- |

(63)

Az (57) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a magyar villamosenergia-termelési piac viszonylag magas koncentrációja miatt, és mivel a jelenlegi Paksi Atomerőmű (MVM Csoport) biztosítja a hazai termelés mintegy 50  %-át, a Bizottság aggályokat fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy a Paksi Atomerőmű és a Paks II külön-külön fog-e működni, és így függetlennek és össze nem kapcsoltnak tekinthetők-e. Nem volt elegendő a Bizottság számára az a tény, hogy a Paks II jelenleg jogilag az MVM Csoporttól függetlenül működik, mivel a Bizottság a bejelentési szakaszban semmilyen információt nem kapott azzal kapcsolatban, hogy a Paksi Atomerőmű és a Paks II jogi és szerkezeti értelemben a továbbiakban is teljesen elkülönülve fog-e működni. Ilyen pontosításra azért is szükség van, hogy minimálisra csökkenjen a piaci koncentráció további növekedésének kockázata.

| (64) | A 2.6. szakaszban kifejtettek szerint továbbá a magyarországi nagykereskedelmi villamosenergia-ágazatban a legáltalánosabb ügyleteket kétoldalú villamosenergia-adásvételi megállapodások útján kötik, és a Magyar Szervezett Villamosenergia-piac Zrt. (HUPX) még nem váltott ki megfelelő szintű likviditást. Mivel a magyar bejelentés nem utalt a Paks II-ből származó villamos energia várható értékesítési módjaira, a Bizottság megvizsgálta a Paks II által a nagykereskedelmi villamosenergia-ágazatban jelenleg érvényes likviditási szintekre gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

(64)

A 2.6. szakaszban kifejtettek szerint továbbá a magyarországi nagykereskedelmi villamosenergia-ágazatban a legáltalánosabb ügyleteket kétoldalú villamosenergia-adásvételi megállapodások útján kötik, és a Magyar Szervezett Villamosenergia-piac Zrt. (HUPX) még nem váltott ki megfelelő szintű likviditást. Mivel a magyar bejelentés nem utalt a Paks II-ből származó villamos energia várható értékesítési módjaira, a Bizottság megvizsgálta a Paks II által a nagykereskedelmi villamosenergia-ágazatban jelenleg érvényes likviditási szintekre gyakorolt hatást.

| (65) | A piaci likviditással kapcsolatos, az (58) preambulumbekezdésben ismertetett kétségeket illetően a Bizottság azt kívánta biztosítani, hogy a piacon villamosenergia-ellátási ajánlatok széles köre álljon rendelkezésre, különös tekintettel arra, hogy az MVM Partner a villamosenergia nagykereskedelmi piacán erőfölénnyel rendelkezik (26). A Bizottságot aggasztotta, hogy a likviditási szintet jelentősen befolyásolhatják, és hogy az értékesítési versenytársak költségei emelkedni fognak, ha korlátozzák valamely jelentős inputhoz való versenyképes hozzáférésüket (inputkizárás). Ez akkor fordulhat elő, ha a Paks II által termelt villamos energiát elsősorban hosszú távú szerződések útján, csak bizonyos szolgáltatók részére értékesítik, így a Paks II villamosenergia-termelési piacon érvényes piaci ereje a kiskereskedelmi piacon is megmutatkozik. |
| --- | --- |

(65)

A piaci likviditással kapcsolatos, az (58) preambulumbekezdésben ismertetett kétségeket illetően a Bizottság azt kívánta biztosítani, hogy a piacon villamosenergia-ellátási ajánlatok széles köre álljon rendelkezésre, különös tekintettel arra, hogy az MVM Partner a villamosenergia nagykereskedelmi piacán erőfölénnyel rendelkezik (26). A Bizottságot aggasztotta, hogy a likviditási szintet jelentősen befolyásolhatják, és hogy az értékesítési versenytársak költségei emelkedni fognak, ha korlátozzák valamely jelentős inputhoz való versenyképes hozzáférésüket (inputkizárás). Ez akkor fordulhat elő, ha a Paks II által termelt villamos energiát elsősorban hosszú távú szerződések útján, csak bizonyos szolgáltatók részére értékesítik, így a Paks II villamosenergia-termelési piacon érvényes piaci ereje a kiskereskedelmi piacon is megmutatkozik.

26

| (66) | A Bizottság ezért további információt kért a Paks II villamosenergia-kereskedési stratégiájával kapcsolatban, különös tekintettel arra, hogy azt a szokásos piaci ár elve jellemzi-e, azaz hogy a villamos energiát tőzsdén vagy bármely egyéb átlátható kereskedési platformon kínálja-e. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság ezért további információt kért a Paks II villamosenergia-kereskedési stratégiájával kapcsolatban, különös tekintettel arra, hogy azt a szokásos piaci ár elve jellemzi-e, azaz hogy a villamos energiát tőzsdén vagy bármely egyéb átlátható kereskedési platformon kínálja-e.

3.   A MAGYAR KORMÁNY ÁLLÁSPONTJA

A MAGYAR KORMÁNY ÁLLÁSPONTJA

3.1.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA A TÁMOGATÁS MEGLÉTÉVEL KAPCSOLATBAN

MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA A TÁMOGATÁS MEGLÉTÉVEL KAPCSOLATBAN

3.1.1.   GAZDASÁGI ELŐNY

| (67) | Magyarország azt állítja a bejelentésben, hogy a beruházás nem képez az EUMSZ 107. cikke értelmében vett állami támogatást, mivel nem nyújt gazdasági előnyt a Paks II-nek. Magyarország ezt az állítását arra alapozza, hogy a Paks II-vel kapcsolatos beruházás megfelel a piacgazdasági szereplő tesztjének [lásd az (53) és az (54) preambulumbekezdést]. |
| --- | --- |

(67)

Magyarország azt állítja a bejelentésben, hogy a beruházás nem képez az EUMSZ 107. cikke értelmében vett állami támogatást, mivel nem nyújt gazdasági előnyt a Paks II-nek. Magyarország ezt az állítását arra alapozza, hogy a Paks II-vel kapcsolatos beruházás megfelel a piacgazdasági szereplő tesztjének [lásd az (53) és az (54) preambulumbekezdést].

| (68) | Magyarország különösen azzal érvelt, hogy a piacgazdasági szereplő tesztje két módon is teljesül (27). Először is a projekt súlyozott átlagos tőkeköltsége (WACC) a belső megtérülési rátánál alacsonyabb. A második érv az volt, hogy az energiatermelés teljes költsége (LCOE) kellően alacsony ahhoz, hogy az atomenergia az egyéb villamosenergia-termelési technológiákkal szemben versenyképes legyen, és hogy az érvényes villamosenergia-árak mellett észszerű megtérülést biztosítson (28). |
| --- | --- |

(68)

Magyarország különösen azzal érvelt, hogy a piacgazdasági szereplő tesztje két módon is teljesül (27). Először is a projekt súlyozott átlagos tőkeköltsége (WACC) a belső megtérülési rátánál alacsonyabb. A második érv az volt, hogy az energiatermelés teljes költsége (LCOE) kellően alacsony ahhoz, hogy az atomenergia az egyéb villamosenergia-termelési technológiákkal szemben versenyképes legyen, és hogy az érvényes villamosenergia-árak mellett észszerű megtérülést biztosítson (28).

27

28

| (69) | Magyarország álláspontjának alátámasztására a következő tanulmányokat és alátámasztó dokumentumokat nyújtotta be:






  a) | A piacgazdasági befektető elvét alátámasztó elemzés („MEIP-tanulmány”, 2015. február 18.); |
| --- | --- | --- |

(69)

Magyarország álláspontjának alátámasztására a következő tanulmányokat és alátámasztó dokumentumokat nyújtotta be:

a)

A piacgazdasági befektető elvét alátámasztó elemzés („MEIP-tanulmány”, 2015. február 18.);

| b) | A Paks II. Atomerőmű projekt gazdasági elemzése („Gazdasági tanulmány”, 2015. október 8.) (29); |
| --- | --- |

b)

A Paks II. Atomerőmű projekt gazdasági elemzése („Gazdasági tanulmány”, 2015. október 8.) (29);

29

| c) | A Bizottság előzetes elemzésére vonatkozó, az állami támogatásokért felelős főigazgató-helyettesnek küldött levelek (pontosító levelek)






  — | Első levél („Első pontosító levél”, 2015. október 16.), |
| --- | --- | --- |

c)

A Bizottság előzetes elemzésére vonatkozó, az állami támogatásokért felelős főigazgató-helyettesnek küldött levelek (pontosító levelek)

—

Első levél („Első pontosító levél”, 2015. október 16.),

| — | Második levél („Második pontosító levél”, 2015. október 29.); |
| --- | --- |

—

Második levél („Második pontosító levél”, 2015. október 29.);

| d) | Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos beadványok (Válasz az eljárás megindításáról szóló határozatra)






  — | Az állami támogatásokért felelős főigazgató-helyettesnek az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat 2015. december 3-i közzétételét követően küldött levél („Az eljárás megindításáról szóló határozat tudomásul vételéről szóló levél”), |
| --- | --- | --- |

d)

Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos beadványok (Válasz az eljárás megindításáról szóló határozatra)

—

Az állami támogatásokért felelős főigazgató-helyettesnek az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat 2015. december 3-i közzétételét követően küldött levél („Az eljárás megindításáról szóló határozat tudomásul vételéről szóló levél”),

| — | Magyarország beadványa a Bizottság részére, 2016. január 29. („Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos beadvány”); |
| --- | --- |

—

Magyarország beadványa a Bizottság részére, 2016. január 29. („Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos beadvány”);

| e) | A magyar kormány válasza harmadik feleknek az állami támogatási eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeire, 2016. április 7. („A harmadik felek észrevételeire adott válasz”); |
| --- | --- |

e)

A magyar kormány válasza harmadik feleknek az állami támogatási eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeire, 2016. április 7. („A harmadik felek észrevételeire adott válasz”);

| f) | A 2016. március 18-i információkérésre adott válasz, 2016. április 21. („További pontosítás”). |
| --- | --- |

f)

A 2016. március 18-i információkérésre adott válasz, 2016. április 21. („További pontosítás”).

| (70) | A magyar kormány továbbá a projekt belső megtérülési rátáinak kiszámításához használt pénzügyi modellt is benyújtotta. A modell két változatát nyújtották be a Bizottsághoz:






  a) | Eredeti változat, 2015. március 16. („Előzetes pénzügyi modell”); |
| --- | --- | --- |

(70)

A magyar kormány továbbá a projekt belső megtérülési rátáinak kiszámításához használt pénzügyi modellt is benyújtotta. A modell két változatát nyújtották be a Bizottsághoz:

a)

Eredeti változat, 2015. március 16. („Előzetes pénzügyi modell”);

| b) | Végleges változat, 2015. október 16. („Pénzügyi modell”). |
| --- | --- |

b)

Végleges változat, 2015. október 16. („Pénzügyi modell”).

| (71) | A „További pontosítás” kivételével a (69) preambulumbekezdésben felsorolt dokumentumok – eltérő részletességgel ugyan, de – a WACC és az IRR kiszámítására vonatkoznak. A projekt belső megtérülési rátáját a pénzügyi modell (30) segítségével számították ki. Az LCOE megközelítést a Gazdasági tanulmány és a „További pontosítás” dokumentum tárgyalja [lásd a (69) preambulumbekezdést]. |
| --- | --- |

(71)

A „További pontosítás” kivételével a (69) preambulumbekezdésben felsorolt dokumentumok – eltérő részletességgel ugyan, de – a WACC és az IRR kiszámítására vonatkoznak. A projekt belső megtérülési rátáját a pénzügyi modell (30) segítségével számították ki. Az LCOE megközelítést a Gazdasági tanulmány és a „További pontosítás” dokumentum tárgyalja [lásd a (69) preambulumbekezdést].

30

| (72) | A Magyarország által végzett elemzéseket illetően a (69)(c)–(69)(f) preambulumbekezdésben felsorolt dokumentumok a MEIP-tanulmány és később a gazdasági tanulmány keretében megadott számadatok frissítését tartalmazzák. Kiemelendő, hogy egyes frissítések az EPC-szerződés 2014. december 9-i aláírása, azaz az eredeti beruházási döntés után keletkeztek. |
| --- | --- |

(72)

A Magyarország által végzett elemzéseket illetően a (69)(c)–(69)(f) preambulumbekezdésben felsorolt dokumentumok a MEIP-tanulmány és később a gazdasági tanulmány keretében megadott számadatok frissítését tartalmazzák. Kiemelendő, hogy egyes frissítések az EPC-szerződés 2014. december 9-i aláírása, azaz az eredeti beruházási döntés után keletkeztek.

| (73) | Az eljárás megindításáról szóló határozat részletesen értékeli Magyarországnak minden egyes kulcsfontosságú kérdéssel kapcsolatos álláspontját, amelyet az eljárás megindításáról szóló határozat keltéig a beadványaiban megfogalmazott (31). Az e szakasz fennmaradó része áttekintést ad Magyarországnak az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételét követően felmerült kulcsfontosságú kérdésekkel kapcsolatos álláspontjáról. A WACC és az IRR alkalmazásával, illetve az LCOE-vel külön részek foglalkoznak. |
| --- | --- |

(73)

Az eljárás megindításáról szóló határozat részletesen értékeli Magyarországnak minden egyes kulcsfontosságú kérdéssel kapcsolatos álláspontját, amelyet az eljárás megindításáról szóló határozat keltéig a beadványaiban megfogalmazott (31). Az e szakasz fennmaradó része áttekintést ad Magyarországnak az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételét követően felmerült kulcsfontosságú kérdésekkel kapcsolatos álláspontjáról. A WACC és az IRR alkalmazásával, illetve az LCOE-vel külön részek foglalkoznak.

31

3.1.1.1.   
  Magyarország álláspontja a súlyozott átlagos tőkeköltséggel (WACC) kapcsolatban

Magyarország álláspontja a súlyozott átlagos tőkeköltséggel (WACC) kapcsolatban

| (74) | Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország megismételte a korábbi beadványaiban szereplő, 6,2–7,7  % közötti becsült WACC-tartományt. Magyarország továbbá elismételte a pontosító levelekben ismertetett korábbi érveit, és megjegyezte, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság nem foglalkozott ezekkel az érvekkel. |
| --- | --- |

(74)

Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország megismételte a korábbi beadványaiban szereplő, 6,2–7,7  % közötti becsült WACC-tartományt. Magyarország továbbá elismételte a pontosító levelekben ismertetett korábbi érveit, és megjegyezte, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság nem foglalkozott ezekkel az érvekkel.

3.1.1.2.   
  Magyarország álláspontja a belső megtérülési rátával (IRR) kapcsolatban

Magyarország álláspontja a belső megtérülési rátával (IRR) kapcsolatban

| (75) | Ez a szakasz Magyarországnak az IRR kiszámításával kapcsolatos álláspontját vizsgálja, amelynek során a pénzügyi modellt alkalmazta a projekt jövőbeli szabad pénzforgalmának kiszámítására, és belső megtérülési rátájának meghatározására. A pénzügyi modell fő elemei a következők:






  1. | a villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzései, valamint |
| --- | --- | --- |

(75)

Ez a szakasz Magyarországnak az IRR kiszámításával kapcsolatos álláspontját vizsgálja, amelynek során a pénzügyi modellt alkalmazta a projekt jövőbeli szabad pénzforgalmának kiszámítására, és belső megtérülési rátájának meghatározására. A pénzügyi modell fő elemei a következők:

1.

a villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzései, valamint

| 2. | az atomerőműre vonatkozó működési feltételezések. |
| --- | --- |

2.

az atomerőműre vonatkozó működési feltételezések.

A.   A villamosenergia-árak előrejelzései

| (76) | A magyar kormány által alkalmazott ár-előrejelzéseket az eljárás megindításáról szóló határozat vizsgálta. Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország bírálta a Bizottságot, amiért csak egy ár-előrejelzési görbét alkalmazott (a Nemzetközi Energiaügynökség 2014-es „A világ energetikai kilátásai” (IEA WEO 2014) című kiadványa alapján) a projekt belső megtérülési rátájának kiszámításához (32). Különösen arra mutatott rá, hogy a gazdasági tanulmány keretében benyújtott összes ár-előrejelzést fel kell használni a belső megtérülési ráta értékeléséhez. |
| --- | --- |

(76)

A magyar kormány által alkalmazott ár-előrejelzéseket az eljárás megindításáról szóló határozat vizsgálta. Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország bírálta a Bizottságot, amiért csak egy ár-előrejelzési görbét alkalmazott (a Nemzetközi Energiaügynökség 2014-es „A világ energetikai kilátásai” (IEA WEO 2014) című kiadványa alapján) a projekt belső megtérülési rátájának kiszámításához (32). Különösen arra mutatott rá, hogy a gazdasági tanulmány keretében benyújtott összes ár-előrejelzést fel kell használni a belső megtérülési ráta értékeléséhez.

32

B.   Működési feltételezések

| (77) | A pénzügyi modellel kapcsolatos működési feltételezéseket és a belső megtérülési ráta számításait a Paks II szakmai csapata szolgáltatta. Bár eredetileg a működési feltételezések alátámasztására nem nyújtottak be semmiféle adatot, Magyarország később, a Bizottság információkérésére adott válaszul háttérinformációkat nyújtott ezekhez a feltételezésekhez. E tekintetben kiemelt fontosságú beadvány az eljárás megindításáról szóló határozatot követő információkérésre és a harmadik felek észrevételeire adott válaszul benyújtott „További pontosítás”. |
| --- | --- |

(77)

A pénzügyi modellel kapcsolatos működési feltételezéseket és a belső megtérülési ráta számításait a Paks II szakmai csapata szolgáltatta. Bár eredetileg a működési feltételezések alátámasztására nem nyújtottak be semmiféle adatot, Magyarország később, a Bizottság információkérésére adott válaszul háttérinformációkat nyújtott ezekhez a feltételezésekhez. E tekintetben kiemelt fontosságú beadvány az eljárás megindításáról szóló határozatot követő információkérésre és a harmadik felek észrevételeire adott válaszul benyújtott „További pontosítás”.

C.   A projekt belső megtérülési rátája

| (78) | Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország megismételte a projekt belső megtérülési rátájára vonatkozó korábbi számításainak 8,6–12,0  % közötti eredményeit. |
| --- | --- |

(78)

Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország megismételte a projekt belső megtérülési rátájára vonatkozó korábbi számításainak 8,6–12,0  % közötti eredményeit.

| (79) | Magyarország az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában bírálta a Bizottságnak az esetleges késedelemnek a projekt belső megtérülési rátájára gyakorolt hatásával kapcsolatos értékelését (5 éves késedelem esetében 0,9  %-os csökkenés). Az adat kiszámítása a működési időszak során bekövetkező késések feltételezésével történt. Magyarország azonban azt állította, hogy a kivitelezési időszakban bekövetkező késedelem növeli a projekt belső megtérülési rátáját, ugyanis a költségek keletkezésében is késedelem következne be. |
| --- | --- |

(79)

Magyarország az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában bírálta a Bizottságnak az esetleges késedelemnek a projekt belső megtérülési rátájára gyakorolt hatásával kapcsolatos értékelését (5 éves késedelem esetében 0,9  %-os csökkenés). Az adat kiszámítása a működési időszak során bekövetkező késések feltételezésével történt. Magyarország azonban azt állította, hogy a kivitelezési időszakban bekövetkező késedelem növeli a projekt belső megtérülési rátáját, ugyanis a költségek keletkezésében is késedelem következne be.

3.1.1.3.   
  Magyarország álláspontja az energiatermelés teljes költségével (LCOE) kapcsolatban

Magyarország álláspontja az energiatermelés teljes költségével (LCOE) kapcsolatban

| (80) | Ez a szakasz azt vizsgálja, hogy mi Magyarország álláspontja a Paks II teljes energiatermelési költségével kapcsolatban (33). |
| --- | --- |

(80)

Ez a szakasz azt vizsgálja, hogy mi Magyarország álláspontja a Paks II teljes energiatermelési költségével kapcsolatban (33).

33

A.   A gazdasági tanulmány

| (81) | Magyarország a gazdasági tanulmányban azt állította, hogy a Paks II teljes energiatermelési költsége (LCOE) kellően alacsony ahhoz, hogy az egyéb termelési technológiákkal versenyezhessen. A tanulmány az LCOE-re három becslést nyújtott be egy magyarországi nukleáris projektre vonatkozóan. Az első becslés (70 EUR/MWh) 7  %-os leszámítolási kamatlábon alapult (ami az ugyanebben a gazdasági tanulmányban becsült WACC felső határának felel meg), és egy 2015-ös OECD/IEA/NEA kiadványból származik, amelynek címe „Projected Costs of Generating Electricity” (A villamos energia termelésének tervezett költségei, a továbbiakban: a 2015-ös OECD/IEA/NEA tanulmány (34)). A második LCOE-becslés 50–63 EUR/MWh volt, és Aszódi et al. (2014) tanulmányán alapult, amely az orosz hitel 4–5  %-os tartományba eső kamatlábán alapuló leszámítolási kamatlábat alkalmaz (35). A harmadik, 58–120 EUR/MWh (2013-as reálárakon) becsült LCOE-t különböző nemzetközi ügynökségek által közzétett adatokon alapuló referenciaérték-elemzés útján számították ki, ami az LCOE lehetséges tartományát adja meg (36). A tanulmány megállapította, hogy egy magyar atomerőmű esetében az LCOE az 50,5–57,4 EUR/MWh tartományba esik (2013-as reálárakon), l ahol az ugyanabban a gazdasági tanulmányban ismertetett WACC-tartomány két végpontjával egyenlő kamatláb (6,2  %, illetve 7,0  %) alapján két végeredményt számítottak ki (37). Az ugyanabból a gazdasági tanulmányból származó jövőbeli villamosenergia-árakkal összevetve lehet azzal érvelni, hogy a magyar atomerőmű-projekt nyereséges, és mint olyan, Magyarország azt állítja, hogy egy magánbefektető a projekt megvalósítását észszerűnek tartaná. |
| --- | --- |

(81)

Magyarország a gazdasági tanulmányban azt állította, hogy a Paks II teljes energiatermelési költsége (LCOE) kellően alacsony ahhoz, hogy az egyéb termelési technológiákkal versenyezhessen. A tanulmány az LCOE-re három becslést nyújtott be egy magyarországi nukleáris projektre vonatkozóan. Az első becslés (70 EUR/MWh) 7  %-os leszámítolási kamatlábon alapult (ami az ugyanebben a gazdasági tanulmányban becsült WACC felső határának felel meg), és egy 2015-ös OECD/IEA/NEA kiadványból származik, amelynek címe „Projected Costs of Generating Electricity” (A villamos energia termelésének tervezett költségei, a továbbiakban: a 2015-ös OECD/IEA/NEA tanulmány (34)). A második LCOE-becslés 50–63 EUR/MWh volt, és Aszódi et al. (2014) tanulmányán alapult, amely az orosz hitel 4–5  %-os tartományba eső kamatlábán alapuló leszámítolási kamatlábat alkalmaz (35). A harmadik, 58–120 EUR/MWh (2013-as reálárakon) becsült LCOE-t különböző nemzetközi ügynökségek által közzétett adatokon alapuló referenciaérték-elemzés útján számították ki, ami az LCOE lehetséges tartományát adja meg (36). A tanulmány megállapította, hogy egy magyar atomerőmű esetében az LCOE az 50,5–57,4 EUR/MWh tartományba esik (2013-as reálárakon), l ahol az ugyanabban a gazdasági tanulmányban ismertetett WACC-tartomány két végpontjával egyenlő kamatláb (6,2  %, illetve 7,0  %) alapján két végeredményt számítottak ki (37). Az ugyanabból a gazdasági tanulmányból származó jövőbeli villamosenergia-árakkal összevetve lehet azzal érvelni, hogy a magyar atomerőmű-projekt nyereséges, és mint olyan, Magyarország azt állítja, hogy egy magánbefektető a projekt megvalósítását észszerűnek tartaná.

34

35

36

37

B.   További pontosítások

| (82) | A Bizottság azon kérdésére válaszolva, hogy a gazdasági tanulmány végkövetkeztetésében foglalt, 50,5–57,4 EUR/MWh közötti LCOE-tartományt hogyan lehet összeegyeztetni az OECD/IEA/NEA tanulmányban foglalt 89–94 USD/MWh tartománnyal, Magyarország a „További pontosítások” című dokumentumban kifejtette, hogy az eltérés a gazdasági tanulmányban és az OECD/IEA/NEA tanulmányban alkalmazott igen eltérő feltételezésekből, pl. az atomerőművekre vonatkozó feltételezett kapacitástényezőnél (85  % kontra 92  %) és az üzembe helyezés időpontjainál (2020 kontra 2025) tapasztalható különbségből következik. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság azon kérdésére válaszolva, hogy a gazdasági tanulmány végkövetkeztetésében foglalt, 50,5–57,4 EUR/MWh közötti LCOE-tartományt hogyan lehet összeegyeztetni az OECD/IEA/NEA tanulmányban foglalt 89–94 USD/MWh tartománnyal, Magyarország a „További pontosítások” című dokumentumban kifejtette, hogy az eltérés a gazdasági tanulmányban és az OECD/IEA/NEA tanulmányban alkalmazott igen eltérő feltételezésekből, pl. az atomerőművekre vonatkozó feltételezett kapacitástényezőnél (85  % kontra 92  %) és az üzembe helyezés időpontjainál (2020 kontra 2025) tapasztalható különbségből következik.

3.2.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA AZ INTÉZKEDÉSNEK A BELSŐ PIACCAL VALÓ ESETLEGES ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉVEL KAPCSOLATBAN

MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA AZ INTÉZKEDÉSNEK A BELSŐ PIACCAL VALÓ ESETLEGES ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉVEL KAPCSOLATBAN

| (83) | Bár az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország hangsúlyozta, hogy az intézkedés állami támogatást nem tartalmaz, nyújtott be a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott, az intézkedés belső piaccal való esetleges összeegyeztethetőségével kapcsolatos aggályaira vonatkozó észrevételeket arra az esetre, ha a Bizottság arra a következtetésre jutna, hogy fennáll állami támogatás. |
| --- | --- |

(83)

Bár az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország hangsúlyozta, hogy az intézkedés állami támogatást nem tartalmaz, nyújtott be a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott, az intézkedés belső piaccal való esetleges összeegyeztethetőségével kapcsolatos aggályaira vonatkozó észrevételeket arra az esetre, ha a Bizottság arra a következtetésre jutna, hogy fennáll állami támogatás.

3.2.1.   A KÖZÖS ÉRDEKET SZOLGÁLÓ CÉLKITŰZÉSSEL KAPCSOLATOS ÁLLÁSPONT

| (84) | Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország számos szakpolitikai megfontolást vázolt fel, amelyeket a közös érdeket szolgáló célkitűzés meghatározásához szükségesnek tartott a következők alapján:






  a) | Magyarország energiapolitikája; |
| --- | --- | --- |

(84)

Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország számos szakpolitikai megfontolást vázolt fel, amelyeket a közös érdeket szolgáló célkitűzés meghatározásához szükségesnek tartott a következők alapján:

a)

Magyarország energiapolitikája;

| b) | Az Euratom-Szerződés (38) célkitűzései; |
| --- | --- |

b)

Az Euratom-Szerződés (38) célkitűzései;

38

| c) | A jövőbeni beépített kapacitás hiányosságai; |
| --- | --- |

c)

A jövőbeni beépített kapacitás hiányosságai;

| d) | Az energiaforrások diverzifikációja; |
| --- | --- |

d)

Az energiaforrások diverzifikációja;

| e) | Dekarbonizáció; |
| --- | --- |

e)

Dekarbonizáció;

| f) | Munkahelyteremtés; |
| --- | --- |

f)

Munkahelyteremtés;

| g) | Megfizethetőség. |
| --- | --- |

g)

Megfizethetőség.

| (85) | Magyarország hangsúlyozta, hogy az EUMSZ 194. cikkének (2) bekezdése alapján minden tagállam szuverén joga, hogy döntsön saját energiaszerkezetéről, majd hivatkozik saját, 2030-ig érvényes Nemzeti Energiastratégiájára [lásd a (20) preambulumbekezdést], amely az ország középtávú energiastratégiájaként az atomenergia-szén-megújuló energia útvonalat határozza meg. |
| --- | --- |

(85)

Magyarország hangsúlyozta, hogy az EUMSZ 194. cikkének (2) bekezdése alapján minden tagállam szuverén joga, hogy döntsön saját energiaszerkezetéről, majd hivatkozik saját, 2030-ig érvényes Nemzeti Energiastratégiájára [lásd a (20) preambulumbekezdést], amely az ország középtávú energiastratégiájaként az atomenergia-szén-megújuló energia útvonalat határozza meg.

| (86) | Magyarország hivatkozott továbbá az Euratom-Szerződés 2. cikkének c) pontjára, amely kimondja, hogy az Euratom Közösség elősegíti a beruházásokat, és biztosítja az Euratom Közösségben az atomenergia alkalmazásának fejlesztéséhez szükséges alapvető létesítmények megteremtését. Magyarország hangsúlyozza, hogy az Euratom-Szerződés valamennyi aláíró tagállam számára kötelező érvényű rendelkezéseit az Unió közös célkitűzéseként kell értelmezni. |
| --- | --- |

(86)

Magyarország hivatkozott továbbá az Euratom-Szerződés 2. cikkének c) pontjára, amely kimondja, hogy az Euratom Közösség elősegíti a beruházásokat, és biztosítja az Euratom Közösségben az atomenergia alkalmazásának fejlesztéséhez szükséges alapvető létesítmények megteremtését. Magyarország hangsúlyozza, hogy az Euratom-Szerződés valamennyi aláíró tagállam számára kötelező érvényű rendelkezéseit az Unió közös célkitűzéseként kell értelmezni.

| (87) | Magyarország ezen kívül azt is kifejti, hogy az átvitelirendszer-irányító a villamosenergia-kereslet terén 2030-ig mintegy 4  %-os várható növekedést jelzett előre, amelynek oka elsősorban a magyar közlekedés, ipar és fűtési rendszerek javasolt villamosítása. Az átvitelirendszer-irányító ugyanezen tanulmánya azt is megállapítja, hogy Magyarország meglévő régebbi szén- és földgáz-erőművei közül sok egyre inkább elavult, és 2030-ig várhatóan le is áll. A tanulmány azt is megállapította, hogy az újonnan beépített kapacitásokból ugyanezen határidőn belül nagyon keveset tudnak majd üzembe helyezni. Ennek következtében előreláthatóan 32  %-kal csökken a meglévő kapacitás, és Magyarország azt állítja, hogy a Paks II megépítése célirányos választ jelent a jövőbeli termelési kapacitásban beálló, előrejelzett hiányra. |
| --- | --- |

(87)

Magyarország ezen kívül azt is kifejti, hogy az átvitelirendszer-irányító a villamosenergia-kereslet terén 2030-ig mintegy 4  %-os várható növekedést jelzett előre, amelynek oka elsősorban a magyar közlekedés, ipar és fűtési rendszerek javasolt villamosítása. Az átvitelirendszer-irányító ugyanezen tanulmánya azt is megállapítja, hogy Magyarország meglévő régebbi szén- és földgáz-erőművei közül sok egyre inkább elavult, és 2030-ig várhatóan le is áll. A tanulmány azt is megállapította, hogy az újonnan beépített kapacitásokból ugyanezen határidőn belül nagyon keveset tudnak majd üzembe helyezni. Ennek következtében előreláthatóan 32  %-kal csökken a meglévő kapacitás, és Magyarország azt állítja, hogy a Paks II megépítése célirányos választ jelent a jövőbeli termelési kapacitásban beálló, előrejelzett hiányra.

| (88) | Magyarország azt is hangsúlyozza, hogy a 28 uniós tagállami átlagnál nagyobb mértékben függ az import gáztól. A Magyarországon felhasznált gáz 95  %-a importált, főként Oroszországból érkezik. Magyarország azt állítja, hogy ha energiaszerkezetében nem szerepelne az atomenergia, jelentősen növekedne az olajtól vagy gáztól való függése. Ez különösen a Paksi Atomerőmű jelenleg működő blokkjainak leállítását követően lenne érvényes, ahol a további villamosenergia-termelő blokkoknak kellene felhasználniuk ezeket az üzemanyagokat arra, hogy áthidalják az (50) preambulumbekezdésben ismertetett teljes nemzeti beépített kapacitásban a jövőben mutatkozó hiányt. Következésképpen Magyarország úgy véli, hogy az intézkedés hozzájárul az energiaszerkezetében található üzemanyagforrások diverzitásához és az ország energiaellátásának biztonságához. |
| --- | --- |

(88)

Magyarország azt is hangsúlyozza, hogy a 28 uniós tagállami átlagnál nagyobb mértékben függ az import gáztól. A Magyarországon felhasznált gáz 95  %-a importált, főként Oroszországból érkezik. Magyarország azt állítja, hogy ha energiaszerkezetében nem szerepelne az atomenergia, jelentősen növekedne az olajtól vagy gáztól való függése. Ez különösen a Paksi Atomerőmű jelenleg működő blokkjainak leállítását követően lenne érvényes, ahol a további villamosenergia-termelő blokkoknak kellene felhasználniuk ezeket az üzemanyagokat arra, hogy áthidalják az (50) preambulumbekezdésben ismertetett teljes nemzeti beépített kapacitásban a jövőben mutatkozó hiányt. Következésképpen Magyarország úgy véli, hogy az intézkedés hozzájárul az energiaszerkezetében található üzemanyagforrások diverzitásához és az ország energiaellátásának biztonságához.

| (89) | Magyarország azt állítja, hogy a projekt hozzájárul az Uniónak az üvegházhatást okozó gázok csökkentésére irányuló 2020-as célkitűzéseihez, mivel az atommaghasadás alacsony széntartalmú energiaforrásnak minősül. A magyar hatóságok azzal érvelnek, hogy az ország topográfiája és földrajzi elhelyezkedése nem teszi lehetővég a tengeri szélerőművek vagy vízerőművek létesítését. A fennmaradó megújuló villamosenergia-termelési lehetőségek közé tartozik a szárazföldi szélenergia, napenergia és a biomassza, e technológiák bevetése azonban nem elegendő a jövőbeli termelési kapacitásban várhatóan beálló, az (50) preambulumbekezdésben említett hiány fedezésére, ha nincs előirányozva a további villamosenergia-termelés atomenergiából történő fedezése. Következésképpen Magyarország azt állítja, hogy a projekt a dekarbonizációs célkitűzés elérésére törekszik. |
| --- | --- |

(89)

Magyarország azt állítja, hogy a projekt hozzájárul az Uniónak az üvegházhatást okozó gázok csökkentésére irányuló 2020-as célkitűzéseihez, mivel az atommaghasadás alacsony széntartalmú energiaforrásnak minősül. A magyar hatóságok azzal érvelnek, hogy az ország topográfiája és földrajzi elhelyezkedése nem teszi lehetővég a tengeri szélerőművek vagy vízerőművek létesítését. A fennmaradó megújuló villamosenergia-termelési lehetőségek közé tartozik a szárazföldi szélenergia, napenergia és a biomassza, e technológiák bevetése azonban nem elegendő a jövőbeli termelési kapacitásban várhatóan beálló, az (50) preambulumbekezdésben említett hiány fedezésére, ha nincs előirányozva a további villamosenergia-termelés atomenergiából történő fedezése. Következésképpen Magyarország azt állítja, hogy a projekt a dekarbonizációs célkitűzés elérésére törekszik.

| (90) | A magyar hatóságok szerint a projekt (a kivitelezés alatt és után) jelentős munkahelyteremtő hatással fog járni. Ez különösen a Paks II Atomerőmű földrajzi elhelyezkedése miatt lenne fontos, amely egy NUTS II. régióban található, ahol az egy főre jutó GDP az EU-átlag 45  %-ánál is kevesebb. Magyarország ezért úgy ítéli meg, hogy a projekt megvalósítása több ágazatban is a növekedés és a jelentős munkahelyteremtés célkitűzésének eléréséhez járul hozzá. |
| --- | --- |

(90)

A magyar hatóságok szerint a projekt (a kivitelezés alatt és után) jelentős munkahelyteremtő hatással fog járni. Ez különösen a Paks II Atomerőmű földrajzi elhelyezkedése miatt lenne fontos, amely egy NUTS II. régióban található, ahol az egy főre jutó GDP az EU-átlag 45  %-ánál is kevesebb. Magyarország ezért úgy ítéli meg, hogy a projekt megvalósítása több ágazatban is a növekedés és a jelentős munkahelyteremtés célkitűzésének eléréséhez járul hozzá.

| (91) | Végezetül Magyarország azt állítja, hogy az új, nukleáris termelőkapacitásba történő beruházás közvetlenül alacsonyabb ipari és fogyasztói villamosenergia-árakhoz vezet, ami összhangban áll a szolgáltatások megfizethetőségére irányuló uniós célkitűzéssel. Magyarország azt is állítja, hogy szintén a megfizethetőségre vonatkozó érvet támasztja alá az a tény, hogy a Paks II az üzemeltetése során nem részesülhet támogatásban. |
| --- | --- |

(91)

Végezetül Magyarország azt állítja, hogy az új, nukleáris termelőkapacitásba történő beruházás közvetlenül alacsonyabb ipari és fogyasztói villamosenergia-árakhoz vezet, ami összhangban áll a szolgáltatások megfizethetőségére irányuló uniós célkitűzéssel. Magyarország azt is állítja, hogy szintén a megfizethetőségre vonatkozó érvet támasztja alá az a tény, hogy a Paks II az üzemeltetése során nem részesülhet támogatásban.

3.2.2.   AZ INTÉZKEDÉS SZÜKSÉGESSÉGÉVEL KAPCSOLATOS ÁLLÁSPONT

| (92) | A Magyarországot érintő, egyre növekvő villamosenergia-termelési hiány ismeretében Magyarország kifejtette, hogy a villamosenergia-termelési kapacitásba történő jelentős összegű beruházás szükséges, és a beruházás összegének nagyobbnak kell lennie a jelenleg kivitelezés vagy fejlesztés alatt álló projekteknél. |
| --- | --- |

(92)

A Magyarországot érintő, egyre növekvő villamosenergia-termelési hiány ismeretében Magyarország kifejtette, hogy a villamosenergia-termelési kapacitásba történő jelentős összegű beruházás szükséges, és a beruházás összegének nagyobbnak kell lennie a jelenleg kivitelezés vagy fejlesztés alatt álló projekteknél.

| (93) | Ezen okokból Magyarország megbízta a Nera Economic Consultingot, hogy elemezze Magyarország és a szomszédos országok villamosenergia-piacát, valamint a Paks II projekt piacának meghatározását, amint az megkezdi működését („a NERA-tanulmány”). A tanulmány szerint a magyarországi piaci feltételek alapján a Paks II új, 5. és 6. blokkjának megépítése kereskedelmi szempontból előnyösebb lehet más energiatermelési beruházásoknál, mint például a nyílt ciklusú gázturbinák (OCGT) és a kombinált ciklusú gázturbinák (CCGT) által nyújtott hasonló kapacitás. Magyarország megállapítja, hogy nincs olyan lehetséges alternatíva, amely megfelelne a szakpolitikai célkitűzéseknek. |
| --- | --- |

(93)

Ezen okokból Magyarország megbízta a Nera Economic Consultingot, hogy elemezze Magyarország és a szomszédos országok villamosenergia-piacát, valamint a Paks II projekt piacának meghatározását, amint az megkezdi működését („a NERA-tanulmány”). A tanulmány szerint a magyarországi piaci feltételek alapján a Paks II új, 5. és 6. blokkjának megépítése kereskedelmi szempontból előnyösebb lehet más energiatermelési beruházásoknál, mint például a nyílt ciklusú gázturbinák (OCGT) és a kombinált ciklusú gázturbinák (CCGT) által nyújtott hasonló kapacitás. Magyarország megállapítja, hogy nincs olyan lehetséges alternatíva, amely megfelelne a szakpolitikai célkitűzéseknek.

3.2.3.   AZ INTÉZKEDÉS ARÁNYOSSÁGÁVAL KAPCSOLATOS ÁLLÁSPONT

| (94) | Magyarország megismétli, hogy a Paks II. atomerőműben történő beruházásból teljes megtérülésre számít, tőkefelértékelődésből és osztalékokból egyaránt. |
| --- | --- |

(94)

Magyarország megismétli, hogy a Paks II. atomerőműben történő beruházásból teljes megtérülésre számít, tőkefelértékelődésből és osztalékokból egyaránt.

| (95) | Magyarország továbbá 2016. július 28-i beadványában – bár továbbra is fenntartja, hogy a projekt nem jár állami támogatással, és összhangban áll a piacgazdasági befektető elvével – további tájékoztatást nyújtott az eljárás megindításáról szóló határozat 3.3.6. szakaszában az arányossággal kapcsolatban megfogalmazott aggályokra, arra az esetre, ha a Bizottság megállapítaná, hogy a bejelentett projekt állami támogatást tartalmaz. |
| --- | --- |

(95)

Magyarország továbbá 2016. július 28-i beadványában – bár továbbra is fenntartja, hogy a projekt nem jár állami támogatással, és összhangban áll a piacgazdasági befektető elvével – további tájékoztatást nyújtott az eljárás megindításáról szóló határozat 3.3.6. szakaszában az arányossággal kapcsolatban megfogalmazott aggályokra, arra az esetre, ha a Bizottság megállapítaná, hogy a bejelentett projekt állami támogatást tartalmaz.

| (96) | Magyarország a beadványában azt állítja, hogy a Paks II az erőmű 5. és 6. blokkjának tevékenységéből származó nyereséget kizárólag az alábbi célokra használja fel:






  a) | A Paks II projekt, amelynek meghatározása: két új, VVER típusú atomerőművi blokk fejlesztése, megépítése, üzembe helyezése, üzemeltetése és karbantartása, felújítása, hulladékgazdálkodása és üzemen kívül helyezése (5. és 6. reaktor, Paks, Magyarország). A nyereség nem használható fel olyan tevékenységekkel kapcsolatos beruházások finanszírozására, amelyek nem tartoznak az előbbiekben meghatározott projekt alkalmazási körébe. |
| --- | --- | --- |

(96)

Magyarország a beadványában azt állítja, hogy a Paks II az erőmű 5. és 6. blokkjának tevékenységéből származó nyereséget kizárólag az alábbi célokra használja fel:

a)

A Paks II projekt, amelynek meghatározása: két új, VVER típusú atomerőművi blokk fejlesztése, megépítése, üzembe helyezése, üzemeltetése és karbantartása, felújítása, hulladékgazdálkodása és üzemen kívül helyezése (5. és 6. reaktor, Paks, Magyarország). A nyereség nem használható fel olyan tevékenységekkel kapcsolatos beruházások finanszírozására, amelyek nem tartoznak az előbbiekben meghatározott projekt alkalmazási körébe.

| b) | A nyereség magyar állam részére történő kifizetése (például osztalék útján). |
| --- | --- |

b)

A nyereség magyar állam részére történő kifizetése (például osztalék útján).

| (97) | Magyarország azt is megerősítette, hogy a Paks II tartózkodik attól, hogy a Paks II saját kapacitásának vagy élettartamának bővítésébe, valamint további villamosenergia-termelési kapacitás beépítésébe ruházzon be, kivéve a Paks II 5. és 6. reaktorának kapacitását. Ilyen jellegű új beruházás esetén Magyarország bejelenti azt a Bizottságnak külön állami támogatási jóváhagyás céljából. |
| --- | --- |

(97)

Magyarország azt is megerősítette, hogy a Paks II tartózkodik attól, hogy a Paks II saját kapacitásának vagy élettartamának bővítésébe, valamint további villamosenergia-termelési kapacitás beépítésébe ruházzon be, kivéve a Paks II 5. és 6. reaktorának kapacitását. Ilyen jellegű új beruházás esetén Magyarország bejelenti azt a Bizottságnak külön állami támogatási jóváhagyás céljából.

3.2.4.   AZ INTÉZKEDÉS BELSŐ PIACRA GYAKOROLT HATÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÁLLÁSPONT

| (98) | A magyar hatóságok előterjesztették, hogy még ha elő is fordul versenytorzító hatás, az arra az időszakra korlátozódik, amelynek során átfedésbe kerül a Paksi Atomerőmű meglévő reaktorainak fokozatos leállítása és a Paks II két új reaktorának üzembe helyezése. Magyarország észszerűtlennek tartja azt a feltételezést, hogy a Paksi Atomerőmű élettartama meghaladhatja az 50 évet, ezért az átfedés időtartama igen rövid lenne. |
| --- | --- |

(98)

A magyar hatóságok előterjesztették, hogy még ha elő is fordul versenytorzító hatás, az arra az időszakra korlátozódik, amelynek során átfedésbe kerül a Paksi Atomerőmű meglévő reaktorainak fokozatos leállítása és a Paks II két új reaktorának üzembe helyezése. Magyarország észszerűtlennek tartja azt a feltételezést, hogy a Paksi Atomerőmű élettartama meghaladhatja az 50 évet, ezért az átfedés időtartama igen rövid lenne.

| (99) | Magyarország véleménye szerint továbbá az átfedési időszak szükséges és észszerű, figyelembe véve annak fontosságát, hogy a Paks II már üzemképes legyen akkor, amikor a Paksi Atomerőmű kibővített élettartamának végéhez közelít, a Paks II fejlesztése és üzembe helyezése ráadásul késedelmet szenvedhet az új atomerőmű üzembe helyezésével járó műszaki összetettség, valamint a felek hibáján kívüli külső tényezők (pl. jogszabályok, biztonsági előírások, szabályozási környezet változása) miatt. Magyarország azt is állította, hogy a Paks II tervezett építési idejéhez képest egyes, III. és III+. generációs VVER-technológiával felszerelt blokkok késedelmet szenvedtek vagy várhatóan késedelmet fognak szenvedni; lásd az alábbi 3. táblázatot.

  3. táblázat



  VVER III. és III+ generációs blokkok felhalmozott építési késedelme









  Üzem (ország) | Késedelmek (év) | Státus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kudankulam – 1 (India) | +5,8 | befejezve |
| Kudankulam – 2 (India) | +7,0 | folyamatban |
| Novovoronyezs II.-1 (Oroszország) | +1,5 | befejezve |
| Novovoronyezs II.-2 (Oroszország) | +2,5 | folyamatban |
| Leningrád II.-1 (Oroszország) | +2,0 | folyamatban |
| Leningrád II.-2 (Oroszország) | +2,5 | folyamatban |
| Forrás: | Magyar hatóságok |

(99)

Magyarország véleménye szerint továbbá az átfedési időszak szükséges és észszerű, figyelembe véve annak fontosságát, hogy a Paks II már üzemképes legyen akkor, amikor a Paksi Atomerőmű kibővített élettartamának végéhez közelít, a Paks II fejlesztése és üzembe helyezése ráadásul késedelmet szenvedhet az új atomerőmű üzembe helyezésével járó műszaki összetettség, valamint a felek hibáján kívüli külső tényezők (pl. jogszabályok, biztonsági előírások, szabályozási környezet változása) miatt. Magyarország azt is állította, hogy a Paks II tervezett építési idejéhez képest egyes, III. és III+. generációs VVER-technológiával felszerelt blokkok késedelmet szenvedtek vagy várhatóan késedelmet fognak szenvedni; lásd az alábbi 3. táblázatot.

3. táblázat

3. táblázat

VVER III. és III+ generációs blokkok felhalmozott építési késedelme

VVER III. és III+ generációs blokkok felhalmozott építési késedelme

Üzem (ország)

Üzem (ország)

Késedelmek (év)

Késedelmek (év)

Státus

Státus

Kudankulam – 1 (India)

+5,8

befejezve

Kudankulam – 2 (India)

+7,0

folyamatban

Novovoronyezs II.-1 (Oroszország)

+1,5

befejezve

Novovoronyezs II.-2 (Oroszország)

+2,5

folyamatban

Leningrád II.-1 (Oroszország)

+2,0

folyamatban

Leningrád II.-2 (Oroszország)

+2,5

folyamatban

Forrás:

Forrás:

Magyar hatóságok

| (100) | Magyarország azt is kiemeli, hogy a Paksi Atomerőműnek és a Paks II két új reaktorának más-más entitás a tulajdonosa és üzemeltetője, és hogy az MVM Csoport semmilyen kapcsolatban nem áll a Paks II projekttel vagy a Paks II-vel. Magyarország azt állítja továbbá, hogy még ha készülnének is a Paks II és az MVM Csoport közötti összefonódásra, arra összefonódás-ellenőrzési szabályok vonatkoznának. |
| --- | --- |

(100)

Magyarország azt is kiemeli, hogy a Paksi Atomerőműnek és a Paks II két új reaktorának más-más entitás a tulajdonosa és üzemeltetője, és hogy az MVM Csoport semmilyen kapcsolatban nem áll a Paks II projekttel vagy a Paks II-vel. Magyarország azt állítja továbbá, hogy még ha készülnének is a Paks II és az MVM Csoport közötti összefonódásra, arra összefonódás-ellenőrzési szabályok vonatkoznának.

| (101) | Magyarország szerint az, hogy mindkét társaság állami tulajdonban van, első látásra nem kérdőjelezi meg kereskedelmi függetlenségüket. Sőt, bizonyított a két társaság egymástól való függetlensége, mivel mindkét társaság önálló döntéshozatali jogkörrel rendelkezik. |
| --- | --- |

(101)

Magyarország szerint az, hogy mindkét társaság állami tulajdonban van, első látásra nem kérdőjelezi meg kereskedelmi függetlenségüket. Sőt, bizonyított a két társaság egymástól való függetlensége, mivel mindkét társaság önálló döntéshozatali jogkörrel rendelkezik.

| (102) | Magyarország az alábbiak alapján fenntartja, hogy az MVM Csoport és a Paks II önálló és független társaságok:






  a) | A társaságokat eltérő kormányzati szervek irányítják (az MVM Csoportot a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt-n keresztül a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, míg a Paks II-t a Miniszterelnökség irányítja); |
| --- | --- | --- |

(102)

Magyarország az alábbiak alapján fenntartja, hogy az MVM Csoport és a Paks II önálló és független társaságok:

a)

A társaságokat eltérő kormányzati szervek irányítják (az MVM Csoportot a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt-n keresztül a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, míg a Paks II-t a Miniszterelnökség irányítja);

| b) | Az egyes társaságok irányító testületében nincs megosztott vagy közös vezetőség; |
| --- | --- |

b)

Az egyes társaságok irányító testületében nincs megosztott vagy közös vezetőség;

| c) | Léteznek olyan garanciák, amelyek azt biztosítják, hogy az üzleti szempontból érzékeny és bizalmas információkat a társaságok egymással ne osszák meg; |
| --- | --- |

c)

Léteznek olyan garanciák, amelyek azt biztosítják, hogy az üzleti szempontból érzékeny és bizalmas információkat a társaságok egymással ne osszák meg;

| d) | Az egyes társaságok külön-külön döntéshozatali jogkörrel rendelkeznek, amelyek egymástól elkülönültek. |
| --- | --- |

d)

Az egyes társaságok külön-külön döntéshozatali jogkörrel rendelkeznek, amelyek egymástól elkülönültek.

| (103) | Magyarország kifogásolja a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt, az MVM Csoport magyar villamosenergia-piaci részesedésének kiszámítására vonatkozó megállapításait. Magyarország azt állítja, hogy a piaci részesedést nem a magyar piacon jelen lévő egyéb termelőkkel való összehasonlítás alapján vizsgálták, és hogy az MVM Csoport piaci részesedését kizárólag a hazai termelésű villamos energia szempontjából számították ki, az exportot nem vették figyelembe. |
| --- | --- |

(103)

Magyarország kifogásolja a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt, az MVM Csoport magyar villamosenergia-piaci részesedésének kiszámítására vonatkozó megállapításait. Magyarország azt állítja, hogy a piaci részesedést nem a magyar piacon jelen lévő egyéb termelőkkel való összehasonlítás alapján vizsgálták, és hogy az MVM Csoport piaci részesedését kizárólag a hazai termelésű villamos energia szempontjából számították ki, az exportot nem vették figyelembe.

| (104) | A NERA-tanulmány alapján Magyarország azt állítja, hogy a verseny esetleges torzulását a magyar államnál nagyobb piaci kontextusban kell értelmezni. A NERA-tanulmány piaci értékelésében az alábbi inputokat veszi figyelembe:






  a) | Meglévő termelési kapacitások és műszaki képességek (pl. hatékonyság, induló költségek); |
| --- | --- | --- |

(104)

A NERA-tanulmány alapján Magyarország azt állítja, hogy a verseny esetleges torzulását a magyar államnál nagyobb piaci kontextusban kell értelmezni. A NERA-tanulmány piaci értékelésében az alábbi inputokat veszi figyelembe:

a)

Meglévő termelési kapacitások és műszaki képességek (pl. hatékonyság, induló költségek);

| b) | A termelési kapacitás vállalt bővítései (pl. épülő üzem és új megújuló energiaforrások); |
| --- | --- |

b)

A termelési kapacitás vállalt bővítései (pl. épülő üzem és új megújuló energiaforrások);

| c) | A meglévő blokkok vállalt üzemen kívül helyezése (pl. a nagy tüzelőberendezésekről szóló irányelv miatt); |
| --- | --- |

c)

A meglévő blokkok vállalt üzemen kívül helyezése (pl. a nagy tüzelőberendezésekről szóló irányelv miatt);

| d) | Rendszerösszekötő kapacitások; |
| --- | --- |

d)

Rendszerösszekötő kapacitások;

| e) | Generátor-üzemanyag, CO2, valamint változó működési és karbantartási költségek; |
| --- | --- |

e)

Generátor-üzemanyag, CO2, valamint változó működési és karbantartási költségek;

2

| f) | Állandó működési és karbantartási költségek, amelyek valamely blokk leállása esetén megszűnnének; |
| --- | --- |

f)

Állandó működési és karbantartási költségek, amelyek valamely blokk leállása esetén megszűnnének;

| g) | Az új piacra lépés költségei. |
| --- | --- |

g)

Az új piacra lépés költségei.

| (105) | Az arra vonatkozó érv, hogy a piacot miért kell Magyarországnál nagyobbnak tekinteni, azon a tényen alapul, hogy a szomszédos országokból importált villamos energia 2014-ben a magyar villamosenergia-fogyasztás 31,4  %-át tette ki. Magyarország azzal is érvel, hogy a szomszédos országokkal való fokozott összeköttetés tovább fog erősödni olyan új rendszerösszekötők eredményeként, amelyek 2016 és 2021 között kezdenek el üzemelni Szlovákia (2 × 400 kV és 1 × 400 kV) és Szlovénia (1 × 400 kV) között. 2017. január 16-i beadványában Magyarország részletesebb tájékoztatást nyújtott a határokon átnyúló vezetékekkel kapcsolatos jövőbeli projektekről, amely szerint 2029-ig Szlovákiával egy újabb, 2 × 400 kV-os rendszerösszekötő, 2030-ig pedig Romániával egy 1 × 400 kV-os rendszerösszekötő épül meg. Az import és export tekintetében várható teljes rendszerösszekötő kapacitás a 4. és az 5. táblázatban található.

  4. táblázat



  Az ENTSO-E előrejelzései a magyarországi importtal kapcsolatos beépített rendszerösszekötő kapacitás tekintetében | Austria | Slovakia | Romania | Croatia | Serbia | Ukraine (*2) | Slovenia (*3) | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 600 | 800 | 1 000 | 1 200 | 1 000 | 450 | 0 | 5 050 |
| 2016 | 720 | 1 040 | 1 080 | 1 360 | 920 | 450 | 400 | 5 970 |
| 2017 | 840 | 1 280 | 1 160 | 1 520 | 840 | 450 | 800 | 6 890 |
| 2018 | 960 | 1 520 | 1 240 | 1 680 | 760 | 450 | 1 200 | 7 810 |
| 2019 | 1 080 | 1 760 | 1 320 | 1 840 | 680 | 450 | 1 600 | 8 730 |
| 2020 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| 2021 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| ... | | | | | | | | |
| 2030 | 1 200 | 2 000 | 1 400 | 2 000 | 600 | 450 | 2 000 | 9 650 |
| Forrás: NERA-tanulmány |

(105)

Az arra vonatkozó érv, hogy a piacot miért kell Magyarországnál nagyobbnak tekinteni, azon a tényen alapul, hogy a szomszédos országokból importált villamos energia 2014-ben a magyar villamosenergia-fogyasztás 31,4  %-át tette ki. Magyarország azzal is érvel, hogy a szomszédos országokkal való fokozott összeköttetés tovább fog erősödni olyan új rendszerösszekötők eredményeként, amelyek 2016 és 2021 között kezdenek el üzemelni Szlovákia (2 × 400 kV és 1 × 400 kV) és Szlovénia (1 × 400 kV) között. 2017. január 16-i beadványában Magyarország részletesebb tájékoztatást nyújtott a határokon átnyúló vezetékekkel kapcsolatos jövőbeli projektekről, amely szerint 2029-ig Szlovákiával egy újabb, 2 × 400 kV-os rendszerösszekötő, 2030-ig pedig Romániával egy 1 × 400 kV-os rendszerösszekötő épül meg. Az import és export tekintetében várható teljes rendszerösszekötő kapacitás a 4. és az 5. táblázatban található.

4. táblázat

4. táblázat

Az ENTSO-E előrejelzései a magyarországi importtal kapcsolatos beépített rendszerösszekötő kapacitás tekintetében

Az ENTSO-E előrejelzései a magyarországi importtal kapcsolatos beépített rendszerösszekötő kapacitás tekintetében

Austria

Slovakia

Romania

Croatia

Serbia

Ukraine (*2)

*2

Slovenia (*3)

*3

Total

2015

600

800

1 000

1 200

1 000

450

0

5 050

2016

720

1 040

1 080

1 360

920

450

400

5 970

2017

840

1 280

1 160

1 520

840

450

800

6 890

2018

960

1 520

1 240

1 680

760

450

1 200

7 810

2019

1 080

1 760

1 320

1 840

680

450

1 600

8 730

2020

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

2021

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

...

2030

1 200

2 000

1 400

2 000

600

450

2 000

9 650

Forrás: NERA-tanulmány

Forrás:

5. táblázat

5. táblázat

Az ENTSO-E előrejelzései a magyarországi exporttal kapcsolatos beépített rendszerösszekötő kapacitás tekintetében

Az ENTSO-E előrejelzései a magyarországi exporttal kapcsolatos beépített rendszerösszekötő kapacitás tekintetében

| | Austria | Slovakia | Romania | Croatia | Serbia | Ukraine (*4) | Slovenia (*5) | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 600 | 800 | 1 000 | 1 200 | 1 000 | 450 | 0 | 5 050 |
| 2016 | 640 | 1 040 | 1 060 | 1 360 | 920 | 450 | 340 | 5 810 |
| 2017 | 680 | 1 280 | 1 120 | 1 520 | 840 | 450 | 680 | 6 570 |
| 2018 | 720 | 1 520 | 1 180 | 1 680 | 760 | 450 | 1 020 | 7 330 |
| 2019 | 760 | 1 760 | 1 240 | 1 840 | 680 | 450 | 1 360 | 8 090 |
| 2020 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| 2021 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| ... | | | | | | | | |
| 2030 | 800 | 2 000 | 1 300 | 2 000 | 600 | 450 | 1 700 | 8 850 |
| Forrás: NERA-tanulmány |

Austria

Slovakia

Romania

Croatia

Serbia

Ukraine (*4)

*4

Slovenia (*5)

*5

Total

2015

600

800

1 000

1 200

1 000

450

0

5 050

2016

640

1 040

1 060

1 360

920

450

340

5 810

2017

680

1 280

1 120

1 520

840

450

680

6 570

2018

720

1 520

1 180

1 680

760

450

1 020

7 330

2019

760

1 760

1 240

1 840

680

450

1 360

8 090

2020

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

2021

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

...

2030

800

2 000

1 300

2 000

600

450

1 700

8 850

Forrás: NERA-tanulmány

Forrás:

| (106) | A tanulmány azt is megállapította, hogy Szlovákiával, a Cseh Köztársasággal és Romániával sikeresen összekapcsolták az energiaellátási piacokat, továbbá hivatkozott az ENTSO-E 2015 októberében közzétett javaslataira, amely Magyarországot az egységes közép- és kelet-európai koordinált kapacitási régió részének tekinti több olyan országgal együtt, amellyel még nem kötött összekapcsolási megállapodást, mind például Ausztria, Németország és Lengyelország (39). Magyarország azt állítja, hogy más tagállamokhoz képest a magyar villamosenergia-piac az Európai Unión belül már most nagy mértékben integrált, ahol a rendszerösszekötő kapacitás a teljes beépített hazai kapacitás mintegy 75 százalékát teszi ki, azaz nagyjából 8-szorosa a 2020-ig és 5-szöröse a 2030-ig az uniós tagállamok által elérendő célnak. Magyarország szerint ez elegendő ok arra, hogy a verseny esetleges torzulásait tágabban értelmezzék. |
| --- | --- |

(106)

A tanulmány azt is megállapította, hogy Szlovákiával, a Cseh Köztársasággal és Romániával sikeresen összekapcsolták az energiaellátási piacokat, továbbá hivatkozott az ENTSO-E 2015 októberében közzétett javaslataira, amely Magyarországot az egységes közép- és kelet-európai koordinált kapacitási régió részének tekinti több olyan országgal együtt, amellyel még nem kötött összekapcsolási megállapodást, mind például Ausztria, Németország és Lengyelország (39). Magyarország azt állítja, hogy más tagállamokhoz képest a magyar villamosenergia-piac az Európai Unión belül már most nagy mértékben integrált, ahol a rendszerösszekötő kapacitás a teljes beépített hazai kapacitás mintegy 75 százalékát teszi ki, azaz nagyjából 8-szorosa a 2020-ig és 5-szöröse a 2030-ig az uniós tagállamok által elérendő célnak. Magyarország szerint ez elegendő ok arra, hogy a verseny esetleges torzulásait tágabban értelmezzék.

39

| (107) | Ami az új technológiák telepítését illeti mind az alaphelyzeti forgatókönyvben és a Paks II hiánya esetén, a NERA-tanulmány szerint a CCGT-k és az OCGT-k jelenthetik a belépő technológiákat, mivel a tanulmány azt feltételezi, hogy az egyéb technológiák – mint például a megújuló energiák, szén és az atomenergia – be- és kilépése valószínűleg nem pusztán gazdasági alapon történik, a következő okokból:






  a) | A megújuló üzemmel kapcsolatos jelenlegi és korábbi piacralépési döntések kiemelten a kormány támogatási programjaitól függnek, nem pedig a piaci áraktól. Ennek megfelelően az alapvető piaci tényezőket szimuláló modellek nem képesek meghatározni, hogy a megújuló üzem a gyakorlatban belépne-e a piacra vagy kilépne onnan. |
| --- | --- | --- |

(107)

Ami az új technológiák telepítését illeti mind az alaphelyzeti forgatókönyvben és a Paks II hiánya esetén, a NERA-tanulmány szerint a CCGT-k és az OCGT-k jelenthetik a belépő technológiákat, mivel a tanulmány azt feltételezi, hogy az egyéb technológiák – mint például a megújuló energiák, szén és az atomenergia – be- és kilépése valószínűleg nem pusztán gazdasági alapon történik, a következő okokból:

a)

A megújuló üzemmel kapcsolatos jelenlegi és korábbi piacralépési döntések kiemelten a kormány támogatási programjaitól függnek, nem pedig a piaci áraktól. Ennek megfelelően az alapvető piaci tényezőket szimuláló modellek nem képesek meghatározni, hogy a megújuló üzem a gyakorlatban belépne-e a piacra vagy kilépne onnan.

| b) | Az éghajlatváltozással kapcsolatos aggályok miatt a kibocsátáscsökkentés nélküli, új építésű szén- és lignitüzemek telepítése az EU-ban ma már igen vitatott kérdés, és több projektet támadtak meg hatósági vagy a bírósági eljárások keretében. Ezért nem egyértelmű, hogy az új építésű projektek az EU-ban milyen mértékben valósíthatók meg. |
| --- | --- |

b)

Az éghajlatváltozással kapcsolatos aggályok miatt a kibocsátáscsökkentés nélküli, új építésű szén- és lignitüzemek telepítése az EU-ban ma már igen vitatott kérdés, és több projektet támadtak meg hatósági vagy a bírósági eljárások keretében. Ezért nem egyértelmű, hogy az új építésű projektek az EU-ban milyen mértékben valósíthatók meg.

| c) | Az EU-ban új építésű atomerőművek fejlesztése szintén olyan energiastratégia függvénye, amely az atomenergiát is magában foglalja, továbbá a tervezési és engedélyezési eljárás során jelentős kormányzati és szabályozási szerepvállalást igényel. Az atomerőművek esetében a tervezés és fejlesztés lényegesen komolyabb vállalkozás, mint a kombinált ciklusú gázturbinák (CCGT-k) és a nyílt ciklusú gázturbinák (OCGT-k) esetében, az eredmények pedig sokkal inkább függnek a nemzeti szakpolitikáktól és a szabályozói mérlegeléstől. Ezért feltételezhető, hogy nem épülnek új atomerőművek, kivéve azokat az országokat, amelyek már eleve atomenergia-barát politikákkal rendelkeznek, és csupán olyan aktív projektek esetében, amelyek vagy már kivitelezés alatt állnak, és/vagy létezik érvényes EPC-szerződés. |
| --- | --- |

c)

Az EU-ban új építésű atomerőművek fejlesztése szintén olyan energiastratégia függvénye, amely az atomenergiát is magában foglalja, továbbá a tervezési és engedélyezési eljárás során jelentős kormányzati és szabályozási szerepvállalást igényel. Az atomerőművek esetében a tervezés és fejlesztés lényegesen komolyabb vállalkozás, mint a kombinált ciklusú gázturbinák (CCGT-k) és a nyílt ciklusú gázturbinák (OCGT-k) esetében, az eredmények pedig sokkal inkább függnek a nemzeti szakpolitikáktól és a szabályozói mérlegeléstől. Ezért feltételezhető, hogy nem épülnek új atomerőművek, kivéve azokat az országokat, amelyek már eleve atomenergia-barát politikákkal rendelkeznek, és csupán olyan aktív projektek esetében, amelyek vagy már kivitelezés alatt állnak, és/vagy létezik érvényes EPC-szerződés.

| (108) | A NERA-tanulmány azt mutatja, hogy az alaphelyzeti forgatókönyv esetében (a Paks II megépítése) az alábbi következtetéseket lehet levonni:






  a) | A magyarországi villamosenergia-kereslet várhatóan jelentős mértékben nőni fog 2040-ig; |
| --- | --- | --- |

(108)

A NERA-tanulmány azt mutatja, hogy az alaphelyzeti forgatókönyv esetében (a Paks II megépítése) az alábbi következtetéseket lehet levonni:

a)

A magyarországi villamosenergia-kereslet várhatóan jelentős mértékben nőni fog 2040-ig;

| b) | Magyarországon jelenleg kínálati hiány tapasztalható, ezért jelentős mennyiségű villamosenergia-importra szorul. Ez a hiány 2015 és 2025 között tovább bővül; |
| --- | --- |

b)

Magyarországon jelenleg kínálati hiány tapasztalható, ezért jelentős mennyiségű villamosenergia-importra szorul. Ez a hiány 2015 és 2025 között tovább bővül;

| c) | Bár a Paks II 2025-ben megkezdi működését, Magyarország a Paksi Atomerőmű jelenleg működő blokkjaival való átfedés időszakában még nettó importőr lesz, majd újra egyre nagyobb mértékben fog függeni a behozataltól; |
| --- | --- |

c)

Bár a Paks II 2025-ben megkezdi működését, Magyarország a Paksi Atomerőmű jelenleg működő blokkjaival való átfedés időszakában még nettó importőr lesz, majd újra egyre nagyobb mértékben fog függeni a behozataltól;

| d) | A megújuló források aránya Magyarországon az alaphelyzeti forgatókönyv első éveiben az ENTSO-E előrejelzései alapján nőni fog, és eléri a Magyarország által a Nemzeti Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Tervben elfogadott, a villamosenergia-fogyasztás 10,9  %-ának megfelelő 2020-as célt. |
| --- | --- |

d)

A megújuló források aránya Magyarországon az alaphelyzeti forgatókönyv első éveiben az ENTSO-E előrejelzései alapján nőni fog, és eléri a Magyarország által a Nemzeti Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Tervben elfogadott, a villamosenergia-fogyasztás 10,9  %-ának megfelelő 2020-as célt.

7. ábra

7. ábra

Előrejelzett termelés technológia szerinti lebontásban és nemzeti kereslet 2040-ig (alaphelyzeti forgatókönyv)

Előrejelzett termelés technológia szerinti lebontásban és nemzeti kereslet 2040-ig (alaphelyzeti forgatókönyv)

| Forrás: | NERA-tanulmány |
| --- | --- |

Forrás:

Forrás:

| (109) | A fenti (93) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a NERA tanulmány megismétli, hogy a Paks II megépítésének hiányában az egyéb villamosenergia-termelési beruházásokkal szemben Magyarország piaci körülményei alapján kereskedelmi szempontból előnyösebb hasonló kapacitást az OCGT-k és a CCGT-k biztosítanák. A NERA tanulmány szerint ha Magyarországon a Paks II üzem kapacitását új gázalapú kapacitás váltja fel, a modellezési időszak során a gázalapú összehasonlító forgatókönyv szerint Magyarország még ekkor is nagymértékben függ a villamosenergia-importtól (lásd a 8. ábrát).

  8. ábra



  Előrejelzett termelés technológia szerinti lebontásban és nemzeti kereslet 2040-ig (összehasonlító forgatókönyv)











  Forrás: | NERA-tanulmány |
| --- | --- | --- |

(109)

A fenti (93) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a NERA tanulmány megismétli, hogy a Paks II megépítésének hiányában az egyéb villamosenergia-termelési beruházásokkal szemben Magyarország piaci körülményei alapján kereskedelmi szempontból előnyösebb hasonló kapacitást az OCGT-k és a CCGT-k biztosítanák. A NERA tanulmány szerint ha Magyarországon a Paks II üzem kapacitását új gázalapú kapacitás váltja fel, a modellezési időszak során a gázalapú összehasonlító forgatókönyv szerint Magyarország még ekkor is nagymértékben függ a villamosenergia-importtól (lásd a 8. ábrát).

8. ábra

8. ábra

Előrejelzett termelés technológia szerinti lebontásban és nemzeti kereslet 2040-ig (összehasonlító forgatókönyv)

Előrejelzett termelés technológia szerinti lebontásban és nemzeti kereslet 2040-ig (összehasonlító forgatókönyv)

Forrás:

Forrás:

| (110) | Magyarország továbbá azt állítja, hogy a szomszédos országok és Magyarország piaci árai közötti erős konvergencia miatt a versenytársak valószínűleg azzal tudják fedezni kockázataikat, hogy a szomszédos piacokon folytatnak villamosenergia-kereskedést, és így nem kell közvetlenül kereskedniük magyarországi villamos energiával. Magyarország azt állítja a NERA tanulmány modellezése alapján, hogy az alapterhelési villamos energia ára a regionális piacon az összehasonlító forgatókönyvben is változatlan lenne (lásd a 9. ábrát).

  9. ábra



  A magyar alapterhelési árak közötti különbség az alaphelyzeti és az összehasonlító forgatókönyvben











  Forrás: | NERA-tanulmány |
| --- | --- | --- |

(110)

Magyarország továbbá azt állítja, hogy a szomszédos országok és Magyarország piaci árai közötti erős konvergencia miatt a versenytársak valószínűleg azzal tudják fedezni kockázataikat, hogy a szomszédos piacokon folytatnak villamosenergia-kereskedést, és így nem kell közvetlenül kereskedniük magyarországi villamos energiával. Magyarország azt állítja a NERA tanulmány modellezése alapján, hogy az alapterhelési villamos energia ára a regionális piacon az összehasonlító forgatókönyvben is változatlan lenne (lásd a 9. ábrát).

9. ábra

9. ábra

A magyar alapterhelési árak közötti különbség az alaphelyzeti és az összehasonlító forgatókönyvben

A magyar alapterhelési árak közötti különbség az alaphelyzeti és az összehasonlító forgatókönyvben

Forrás:

Forrás:

| (111) | Magyarország hangsúlyozza, hogy a Paks II lehetséges hatásait tágabb piaci összefüggésben vizsgálta. Magyarország a NERA tanulmány alapján úgy érvel, hogy mivel Szlovákia a legkisebb olyan szomszédos piac, amellyel Magyarország piaca jelenleg össze van kapcsolva, a Paks II lehetséges hatásait leginkább ott lehetne érezni. Magyarország szerint a Paks II piaci jelenléte ezen az összekapcsolt piacon 2040-ig mintegy 20  %-os szinten maradna. |
| --- | --- |

(111)

Magyarország hangsúlyozza, hogy a Paks II lehetséges hatásait tágabb piaci összefüggésben vizsgálta. Magyarország a NERA tanulmány alapján úgy érvel, hogy mivel Szlovákia a legkisebb olyan szomszédos piac, amellyel Magyarország piaca jelenleg össze van kapcsolva, a Paks II lehetséges hatásait leginkább ott lehetne érezni. Magyarország szerint a Paks II piaci jelenléte ezen az összekapcsolt piacon 2040-ig mintegy 20  %-os szinten maradna.

| (112) | A NERA tanulmány egy lehetséges tágabb összekapcsolt piacot (Magyarország + Szlovákia + Románia) is figyelembe vesz, azzal érvelve, hogy ezek azokat a közvetlen szomszédos piacok, amelyekkel Magyarország piaca jelenleg össze van kapcsolva. Ennek alapján Magyarország azt állítja, hogy Magyarország + Szlovákia + Románia összekapcsolt piacán még az MVM Csoport és a Paks II együttes (10 és 20  % közötti) piaci részesedése is jóval azon küszöb alatt maradna, amely az erőfölény lehetőségét jelentheti (lásd a 10. ábrát).

  10. ábra



  Az MVM Csoport és a Paks II együttes piaci részesedése termelés szerint (MWh) a Magyarország + Szlovákia + Románia piacon











  Forrás: | NERA-tanulmány |
| --- | --- | --- |

(112)

A NERA tanulmány egy lehetséges tágabb összekapcsolt piacot (Magyarország + Szlovákia + Románia) is figyelembe vesz, azzal érvelve, hogy ezek azokat a közvetlen szomszédos piacok, amelyekkel Magyarország piaca jelenleg össze van kapcsolva. Ennek alapján Magyarország azt állítja, hogy Magyarország + Szlovákia + Románia összekapcsolt piacán még az MVM Csoport és a Paks II együttes (10 és 20  % közötti) piaci részesedése is jóval azon küszöb alatt maradna, amely az erőfölény lehetőségét jelentheti (lásd a 10. ábrát).

10. ábra

10. ábra

Az MVM Csoport és a Paks II együttes piaci részesedése termelés szerint (MWh) a Magyarország + Szlovákia + Románia piacon

Az MVM Csoport és a Paks II együttes piaci részesedése termelés szerint (MWh) a Magyarország + Szlovákia + Románia piacon

Forrás:

Forrás:

| (113) | Magyarország továbbá azt is kiemeli, hogy az ármeghatározó technológiák nyáron és télen egyaránt a lignit- és széntüzelésű erőművek lennének, amelyek határköltségei a Paks II-nél magasabbak, ami azt jelenti, hogy a Paks II várhatóan még a Paksi Atomerőmű és a Paks II közötti átfedés időszakában is árkövető lenne, nem pedig ármeghatározó, amikor annak valószínűsége, hogy az atomenergia legyen az ármeghatározó technológia, minden esetben 5  % alatt marad (lásd a 11. ábrát).

  11. ábra



  Ármeghatározó üzemanyag a magyar villamosenergia-piacon











  Forrás: | NERA-tanulmány |
| --- | --- | --- |

(113)

Magyarország továbbá azt is kiemeli, hogy az ármeghatározó technológiák nyáron és télen egyaránt a lignit- és széntüzelésű erőművek lennének, amelyek határköltségei a Paks II-nél magasabbak, ami azt jelenti, hogy a Paks II várhatóan még a Paksi Atomerőmű és a Paks II közötti átfedés időszakában is árkövető lenne, nem pedig ármeghatározó, amikor annak valószínűsége, hogy az atomenergia legyen az ármeghatározó technológia, minden esetben 5  % alatt marad (lásd a 11. ábrát).

11. ábra

11. ábra

Ármeghatározó üzemanyag a magyar villamosenergia-piacon

Ármeghatározó üzemanyag a magyar villamosenergia-piacon

Forrás:

Forrás:

| (114) | Magyarország az Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozat (144) preambulumbekezdésében foglalt megállapításaival szemben azt is állítja, hogy a Paks II atomerőmű a villamosenergia-ellátási ajánlatok számának korlátozásával semmiféle nagykereskedelmi piaci likviditási kockázatot nem fog okozni. Magyarország azt állítja, hogy különálló villamosenergia-termelő egységként az új erőmű fokozza a villamosenergia-termelési kínálat likviditását és sokféleségét. Magyarország azt is megjegyzi, hogy a Paks II jelenleg nem rendelkezik olyan ügyfélbázissal, amelynek piaci kereskedésen kívül, közvetlenül értékesíthetne villamos energiát. |
| --- | --- |

(114)

Magyarország az Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozat (144) preambulumbekezdésében foglalt megállapításaival szemben azt is állítja, hogy a Paks II atomerőmű a villamosenergia-ellátási ajánlatok számának korlátozásával semmiféle nagykereskedelmi piaci likviditási kockázatot nem fog okozni. Magyarország azt állítja, hogy különálló villamosenergia-termelő egységként az új erőmű fokozza a villamosenergia-termelési kínálat likviditását és sokféleségét. Magyarország azt is megjegyzi, hogy a Paks II jelenleg nem rendelkezik olyan ügyfélbázissal, amelynek piaci kereskedésen kívül, közvetlenül értékesíthetne villamos energiát.

| (115) | Magyarország a verseny esetleges torzulásával kapcsolatban az Egyesült Királyság által a Hinkley Point C-ügyben (40) benyújtott érvekre támaszkodik, és azt állítja, hogy ezek az érvek a Paks II-re is vonatkoznak. A szóban forgó érvek az alábbiak:






  a) | Az intézkedés fenntartja a kedvezményezett kitettségét a piaci erőknek, és ösztönzi azt, hogy versenyezzen a nagykereskedelmi villamosenergia-piacon. Magyarország fenntartja ezt az érvet, és hozzáteszi, hogy különbözeti szerződések (Contract for Differences, CfD) formájában nem kínál működési támogatást; |
| --- | --- | --- |

(115)

Magyarország a verseny esetleges torzulásával kapcsolatban az Egyesült Királyság által a Hinkley Point C-ügyben (40) benyújtott érvekre támaszkodik, és azt állítja, hogy ezek az érvek a Paks II-re is vonatkoznak. A szóban forgó érvek az alábbiak:

40

a)

Az intézkedés fenntartja a kedvezményezett kitettségét a piaci erőknek, és ösztönzi azt, hogy versenyezzen a nagykereskedelmi villamosenergia-piacon. Magyarország fenntartja ezt az érvet, és hozzáteszi, hogy különbözeti szerződések (Contract for Differences, CfD) formájában nem kínál működési támogatást;

| b) | Az intézkedésnek nem lenne jelentős hatása az határkeresztező áramlásokra és a szomszédos országokkal közös rendszerösszekötőkbe való befektetés ösztönzésére. Magyarország megismétli, hogy a magyar villamosenergia-piac már eleve kellően összekapcsolt piac, és jelenleg négy rendszerösszekötő projekt áll fejlesztés alatt; |
| --- | --- |

b)

Az intézkedésnek nem lenne jelentős hatása az határkeresztező áramlásokra és a szomszédos országokkal közös rendszerösszekötőkbe való befektetés ösztönzésére. Magyarország megismétli, hogy a magyar villamosenergia-piac már eleve kellően összekapcsolt piac, és jelenleg négy rendszerösszekötő projekt áll fejlesztés alatt;

| c) | Az intézkedés nem lenne hatással a Magyarország és az Egyesült Királysággal jelenleg rendszerösszekötőkön keresztül összekapcsolt szomszédos piacok közötti árkülönbségekre. |
| --- | --- |

c)

Az intézkedés nem lenne hatással a Magyarország és az Egyesült Királysággal jelenleg rendszerösszekötőkön keresztül összekapcsolt szomszédos piacok közötti árkülönbségekre.

| (116) | Magyarország továbbá 2016. július 28-i beadványában kiegészítő tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozat 3.3.7. szakaszában felvetett, az intézkedés belső piacra gyakorolt esetleges versenytorzító hatásának átfogó mérlegelésére vonatkozó aggályaival kapcsolatban, arra az esetre, ha a Bizottság azt állapítaná meg, hogy az intézkedés állami támogatást foglal magában. |
| --- | --- |

(116)

Magyarország továbbá 2016. július 28-i beadványában kiegészítő tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozat 3.3.7. szakaszában felvetett, az intézkedés belső piacra gyakorolt esetleges versenytorzító hatásának átfogó mérlegelésére vonatkozó aggályaival kapcsolatban, arra az esetre, ha a Bizottság azt állapítaná meg, hogy az intézkedés állami támogatást foglal magában.

| (117) | E beadványában Magyarország azt állítja, hogy a Paks II, annak jogutódai és leányvállalatai jogi és szerkezeti szempontból egyaránt teljes mértékben elkülönülnek egymástól, az összefonódásokról szóló bizottsági közlemény (41) 52. és 53. pontja értelmében önálló döntéshozatali hatáskörrel rendelkeznek, továbbá fenntartásuk, irányításuk és működésük az MVM Csoporttól és annak vállalkozásaitól, jogutódjaitól és leányvállalataitól, valamint villamos energia termelése, nagy- és kiskereskedelme terén aktív egyéb állami irányítású vállalatoktól függetlenül és elkülönülten történik. |
| --- | --- |

(117)

E beadványában Magyarország azt állítja, hogy a Paks II, annak jogutódai és leányvállalatai jogi és szerkezeti szempontból egyaránt teljes mértékben elkülönülnek egymástól, az összefonódásokról szóló bizottsági közlemény (41) 52. és 53. pontja értelmében önálló döntéshozatali hatáskörrel rendelkeznek, továbbá fenntartásuk, irányításuk és működésük az MVM Csoporttól és annak vállalkozásaitól, jogutódjaitól és leányvállalataitól, valamint villamos energia termelése, nagy- és kiskereskedelme terén aktív egyéb állami irányítású vállalatoktól függetlenül és elkülönülten történik.

41

| (118) | Ezenkívül a Paks II-ből származó villamos energia értékesítését illetően Magyarország ugyanebben a beadványában rámutat, hogy a Paks II villamosenergia-kereskedési stratégiája a szokásos piaci áron alapuló nyereség-optimalizáló stratégia, amelyet átlátható kereskedési platformon vagy tőzsdén tett ajánlatok révén kötött kereskedelmi értékesítési megállapodásokon keresztül valósítanak meg. Magyarország azt is állítja, hogy a Paks II által termelt villamos energia (a Paks II saját fogyasztásának kivételével) kereskedési stratégiáját az alábbiak alapján kell kidolgozni:






  a) | 1. szint: A Paks II az általa megtermelt összes villamos energia legalább 30  %-át a Magyar Szervezett Villamosenergia-piac Zrt. (HUPX) másnapi, napon belüli és határidős piacain értékesíti. Egyéb hasonló villamosenergia-tőzsdéket is igénybe lehet venni, de ehhez a Bizottság szolgálatainak beleegyezésére vagy hozzájárulására van szükség, amelyet a magyar hatóságok által megküldött kérelemtől számított két héten belül kell engedélyezniük vagy elutasítaniuk. |
| --- | --- | --- |

(118)

Ezenkívül a Paks II-ből származó villamos energia értékesítését illetően Magyarország ugyanebben a beadványában rámutat, hogy a Paks II villamosenergia-kereskedési stratégiája a szokásos piaci áron alapuló nyereség-optimalizáló stratégia, amelyet átlátható kereskedési platformon vagy tőzsdén tett ajánlatok révén kötött kereskedelmi értékesítési megállapodásokon keresztül valósítanak meg. Magyarország azt is állítja, hogy a Paks II által termelt villamos energia (a Paks II saját fogyasztásának kivételével) kereskedési stratégiáját az alábbiak alapján kell kidolgozni:

a)

1. szint: A Paks II az általa megtermelt összes villamos energia legalább 30  %-át a Magyar Szervezett Villamosenergia-piac Zrt. (HUPX) másnapi, napon belüli és határidős piacain értékesíti. Egyéb hasonló villamosenergia-tőzsdéket is igénybe lehet venni, de ehhez a Bizottság szolgálatainak beleegyezésére vagy hozzájárulására van szükség, amelyet a magyar hatóságok által megküldött kérelemtől számított két héten belül kell engedélyezniük vagy elutasítaniuk.

| b) | 2. szint: A Paks II által megtermelt összes villamos energia fennmaradó részét a Paks II objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett, aukciók útján értékesíti. Ezen aukciók feltételeit a magyar energiaipari szabályozó határozza meg, az MVM Partnerre vonatkozóan az aukcióra meghatározott követelményekhez hasonlóan [(a magyarországi szabályozó 741/2011. sz. határozata)]. Magyarország megerősíti, hogy a magyar energetikai szabályozó hatóság felügyeli ezen aukciók lefolytatását. Magyarország azt is megerősítette, hogy a 2. szinthez kapcsolódó aukciós platformot a Paks II fogja üzemeltetni, és biztosítani kell azt is, hogy az ajánlatok minden engedéllyel rendelkező vagy bejegyzett kereskedők számára ugyanolyan piaci feltételek mellett álljon rendelkezésre. Magyarország vállalja, hogy az ajánlattételi rendszer ellenőrizhető és átlátható legyen, és hogy semmilyen módon ne korlátozzák a megvásárolt villamos energia végső felhasználását. |
| --- | --- |

b)

2. szint: A Paks II által megtermelt összes villamos energia fennmaradó részét a Paks II objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett, aukciók útján értékesíti. Ezen aukciók feltételeit a magyar energiaipari szabályozó határozza meg, az MVM Partnerre vonatkozóan az aukcióra meghatározott követelményekhez hasonlóan [(a magyarországi szabályozó 741/2011. sz. határozata)]. Magyarország megerősíti, hogy a magyar energetikai szabályozó hatóság felügyeli ezen aukciók lefolytatását. Magyarország azt is megerősítette, hogy a 2. szinthez kapcsolódó aukciós platformot a Paks II fogja üzemeltetni, és biztosítani kell azt is, hogy az ajánlatok minden engedéllyel rendelkező vagy bejegyzett kereskedők számára ugyanolyan piaci feltételek mellett álljon rendelkezésre. Magyarország vállalja, hogy az ajánlattételi rendszer ellenőrizhető és átlátható legyen, és hogy semmilyen módon ne korlátozzák a megvásárolt villamos energia végső felhasználását.

3.3.   A MAGYARORSZÁG ÁLTAL AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATRA ADOTT VÁLASZUL BENYÚJTOTT TOVÁBBI ÉSZREVÉTELEK

A MAGYARORSZÁG ÁLTAL AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATRA ADOTT VÁLASZUL BENYÚJTOTT TOVÁBBI ÉSZREVÉTELEK

| (119) | Magyarország szerint amennyiben a projekt az Euratom-Szerződés (pl. a 41. cikk és a II. melléklet, az 52–66. cikk és a 103. cikk) hatálya alá tartozik, Magyarország kormánya úgy gondolja, hogy az EUMSZ-ben és különösen az EUMSZ 107. és 108. cikkében található, állami támogatásokra vonatkozó szabályok a szóban forgó projektre nem alkalmazandók. Magyarország azt állítja, hogy az Euratom-Szerződés az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összevetve lex specialis. Ezért amennyiben a hatásköröknek az Euratom-Szerződés szerinti gyakorlását az EUMSZ-ből eredő hatáskörök gyakorlása megakadályozná, az Euratom-Szerződés rendelkezései érvényesülnek. Ezen állítás alátámasztására Magyarország a Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH-ügyben hozott bizottsági határozatra (42) támaszkodik. |
| --- | --- |

(119)

Magyarország szerint amennyiben a projekt az Euratom-Szerződés (pl. a 41. cikk és a II. melléklet, az 52–66. cikk és a 103. cikk) hatálya alá tartozik, Magyarország kormánya úgy gondolja, hogy az EUMSZ-ben és különösen az EUMSZ 107. és 108. cikkében található, állami támogatásokra vonatkozó szabályok a szóban forgó projektre nem alkalmazandók. Magyarország azt állítja, hogy az Euratom-Szerződés az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összevetve lex specialis. Ezért amennyiben a hatásköröknek az Euratom-Szerződés szerinti gyakorlását az EUMSZ-ből eredő hatáskörök gyakorlása megakadályozná, az Euratom-Szerződés rendelkezései érvényesülnek. Ezen állítás alátámasztására Magyarország a Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH-ügyben hozott bizottsági határozatra (42) támaszkodik.

42

| (120) | Magyarország megjegyzi, hogy bár az Euratom-Szerződés az állami támogatásokkal kapcsolatban nem fogalmaz meg konkrét szabályokat, az Euratom-Szerződés 6. cikkének d) pontja és 70. cikke azt jelzi, hogy az állami támogatások esetében nincs érvényben általános tilalom, és hogy bizonyos esetekben ösztönzik a tagállami támogatásokat. |
| --- | --- |

(120)

Magyarország megjegyzi, hogy bár az Euratom-Szerződés az állami támogatásokkal kapcsolatban nem fogalmaz meg konkrét szabályokat, az Euratom-Szerződés 6. cikkének d) pontja és 70. cikke azt jelzi, hogy az állami támogatások esetében nincs érvényben általános tilalom, és hogy bizonyos esetekben ösztönzik a tagállami támogatásokat.

| (121) | Magyarország hangsúlyozza, hogy az atomenergia-iparban a projekt finanszírozása az Euratom-Szerződés 43. cikke értelmében bejelentésköteles. Magyarország továbbá azzal érvel, hogy a Bizottság 1209/2000/EK rendelete (43) szerint a finanszírozási módszerekre vonatkozó adatokat az adott tagállamnak minden egyes új projektnél meg kell adnia. Magyarország azt állítja, hogy az Euratom-Szerződés 41. és 43. cikke értelmében minden szükséges információt megadott, és mivel az üzemanyag-ellátásról szóló megállapodást (44) 2015 áprilisában az Euratom Ellátási Ügynökség jóváhagyta, Magyarország szerint a Bizottság így már nem állíthatja azt, hogy a projekt finanszírozása jogellenes. |
| --- | --- |

(121)

Magyarország hangsúlyozza, hogy az atomenergia-iparban a projekt finanszírozása az Euratom-Szerződés 43. cikke értelmében bejelentésköteles. Magyarország továbbá azzal érvel, hogy a Bizottság 1209/2000/EK rendelete (43) szerint a finanszírozási módszerekre vonatkozó adatokat az adott tagállamnak minden egyes új projektnél meg kell adnia. Magyarország azt állítja, hogy az Euratom-Szerződés 41. és 43. cikke értelmében minden szükséges információt megadott, és mivel az üzemanyag-ellátásról szóló megállapodást (44) 2015 áprilisában az Euratom Ellátási Ügynökség jóváhagyta, Magyarország szerint a Bizottság így már nem állíthatja azt, hogy a projekt finanszírozása jogellenes.

43

44

| (122) | Magyarország az Euratom-Szerződést az ESZAK-Szerződéshez hasonlítja, mivel mindkettő ágazati jellegű, és azzal érvel, hogy az ESZAK-Szerződés messzeható tilalmat tartalmaz az állami támogatásokkal kapcsolatban, amelyet a gyakorlatban az ESZAK-Szerződés 67. és 95. cikke révén hangoltak össze az EUMSZ 107. cikkével. Magyarország azt állítja, hogy az EUMSZ állami támogatásokkal kapcsolatos szabályainak alkalmazásával a Bizottság félreértelmezné az állami támogatásokra vonatkozó konkrét rendelkezéseket nem tartalmazó Euratom-Szerződés megszövegezőinek szabályozási célját. |
| --- | --- |

(122)

Magyarország az Euratom-Szerződést az ESZAK-Szerződéshez hasonlítja, mivel mindkettő ágazati jellegű, és azzal érvel, hogy az ESZAK-Szerződés messzeható tilalmat tartalmaz az állami támogatásokkal kapcsolatban, amelyet a gyakorlatban az ESZAK-Szerződés 67. és 95. cikke révén hangoltak össze az EUMSZ 107. cikkével. Magyarország azt állítja, hogy az EUMSZ állami támogatásokkal kapcsolatos szabályainak alkalmazásával a Bizottság félreértelmezné az állami támogatásokra vonatkozó konkrét rendelkezéseket nem tartalmazó Euratom-Szerződés megszövegezőinek szabályozási célját.

| (123) | Magyarország továbbá azt is megjegyzi, hogy a Bizottság az Unióban egy atomerőmű megépítésébe történő sajáttőke-befektetés esetében még Flamanville vagy Hanhikivi esetében sem végzett állami támogatásra vonatkozó vizsgálatot. Magyarország szerint a Hinkley Point C-n történt beruházás csak azért tartozott az állami támogatások ellenőrzésének hatálya alá, mert a többi európai beruházástól eltérő, sajátos pénzügyi jellemzőkkel bírt (mint például az állami hitelgarancia és a különbözeti szerződés). |
| --- | --- |

(123)

Magyarország továbbá azt is megjegyzi, hogy a Bizottság az Unióban egy atomerőmű megépítésébe történő sajáttőke-befektetés esetében még Flamanville vagy Hanhikivi esetében sem végzett állami támogatásra vonatkozó vizsgálatot. Magyarország szerint a Hinkley Point C-n történt beruházás csak azért tartozott az állami támogatások ellenőrzésének hatálya alá, mert a többi európai beruházástól eltérő, sajátos pénzügyi jellemzőkkel bírt (mint például az állami hitelgarancia és a különbözeti szerződés).

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

4.1.   A TÁMOGATÁS MEGLÉTÉRE VONATKOZÓ ÉSZREVÉTELEK

A TÁMOGATÁS MEGLÉTÉRE VONATKOZÓ ÉSZREVÉTELEK

| (124) | A Bizottsághoz az alábbi harmadik felektől beérkezett észrevételek az intézkedések meglétére vonatkozó számszerű információkat és elemzést tartalmaztak:






  — | Jávor Benedek, az Európai Parlament magyar képviselőjének beadványa („A Jávor-beadvány”), |
| --- | --- | --- |

(124)

A Bizottsághoz az alábbi harmadik felektől beérkezett észrevételek az intézkedések meglétére vonatkozó számszerű információkat és elemzést tartalmaztak:

—

Jávor Benedek, az Európai Parlament magyar képviselőjének beadványa („A Jávor-beadvány”),

| — | A Greenpeace beadványa („A GP beadványa”), amely tartalmazza gazdasági tanácsadói, a Candole Partners által készített tanulmányt („Candole-tanulmány”) (45), |
| --- | --- |

—

A Greenpeace beadványa („A GP beadványa”), amely tartalmazza gazdasági tanácsadói, a Candole Partners által készített tanulmányt („Candole-tanulmány”) (45),

45

| — | Az EnergiaKlub beadványa („EK-beadvány”), amely tartalmaz egy, Felsmann Balázs által készített tanulmányt („Felsmann-tanulmány”) (46). |
| --- | --- |

—

Az EnergiaKlub beadványa („EK-beadvány”), amely tartalmaz egy, Felsmann Balázs által készített tanulmányt („Felsmann-tanulmány”) (46).

46

Jávor Benedek beadványa

Jávor Benedek beadványa

| (125) | Jávor Benedek beadványa a tulajdonosi költségekre összpontosít, amelyek az EPC-szerződésben (lásd e határozat 2.5.2. szakaszát) nem szereplő költségek, és állítása szerint előfordulhat, hogy e költségeket erősen alábecsülték. A beadvány különösen az alábbi állításokat tartalmazza:






  a) | Mivel a Paks II EPC-szerződése a „Leningradszkaja terv (47)” alapján készült, indokolt azt hinni, hogy a biztonsági rendszerbe történő további beruházásokra lesz szükség, amely legalább 1 milliárd EUR-ba kerülne. |
| --- | --- | --- |

(125)

Jávor Benedek beadványa a tulajdonosi költségekre összpontosít, amelyek az EPC-szerződésben (lásd e határozat 2.5.2. szakaszát) nem szereplő költségek, és állítása szerint előfordulhat, hogy e költségeket erősen alábecsülték. A beadvány különösen az alábbi állításokat tartalmazza:

a)

Mivel a Paks II EPC-szerződése a „Leningradszkaja terv (47)” alapján készült, indokolt azt hinni, hogy a biztonsági rendszerbe történő további beruházásokra lesz szükség, amely legalább 1 milliárd EUR-ba kerülne.

47

| b) | A közvetlen hideg vizes hűtőrendszer nem elegendő ahhoz, hogy forró nyári napokon a Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos működése esetén lehűtse a vizet. Ez pedig extra terhet róna a környezetre, és egy hatékonyabb hűtőtorony-alapú hűtőrendszerbe történő beruházást igényelne, ami körülbelül 40  %-kal drágább, mint a közvetlen hűtőrendszer. |
| --- | --- |

b)

A közvetlen hideg vizes hűtőrendszer nem elegendő ahhoz, hogy forró nyári napokon a Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos működése esetén lehűtse a vizet. Ez pedig extra terhet róna a környezetre, és egy hatékonyabb hűtőtorony-alapú hűtőrendszerbe történő beruházást igényelne, ami körülbelül 40  %-kal drágább, mint a közvetlen hűtőrendszer.

| c) | A Központi Nukleáris Pénzügyi Alapban letétbe helyezendő összeg valószínűleg nem lesz elegendő a radioaktív hulladék tárolására és az üzemen kívül helyezésre. Főként az átmeneti tárolás, a nukleáris hulladék végleges tárolása és az erőmű üzemen kívül helyezése legalább 150 millió EUR-ba, 1,54 milliárd EUR-ba, illetve 1,734 milliárd EUR-ba kerülne. |
| --- | --- |

c)

A Központi Nukleáris Pénzügyi Alapban letétbe helyezendő összeg valószínűleg nem lesz elegendő a radioaktív hulladék tárolására és az üzemen kívül helyezésre. Főként az átmeneti tárolás, a nukleáris hulladék végleges tárolása és az erőmű üzemen kívül helyezése legalább 150 millió EUR-ba, 1,54 milliárd EUR-ba, illetve 1,734 milliárd EUR-ba kerülne.

| d) | Az új atomerőművi blokkok integrációjához szükséges hálózatmodernizálás – beleértve a 400 kV-os vezetékrendszerbe és a 120 kV-os kiegészítő nagyfeszültségű vezetékbe történő beruházásokat – akár 1,6 milliárd EUR-ba kerülhet. |
| --- | --- |

d)

Az új atomerőművi blokkok integrációjához szükséges hálózatmodernizálás – beleértve a 400 kV-os vezetékrendszerbe és a 120 kV-os kiegészítő nagyfeszültségű vezetékbe történő beruházásokat – akár 1,6 milliárd EUR-ba kerülhet.

| e) | A jelenlegi hálózati szabályokhoz való igazodáshoz szükséges beruházások – szivattyús-tározós erőmű és a biztonsági tartalékot biztosító, a törvény értelmében legalább a legnagyobb nemzeti villamosenergia-termelő blokkal egyenértékű kiegészítő villamosenergia-termelő blokkok formájában – 1,2 milliárd EUR-ba kerülnének. |
| --- | --- |

e)

A jelenlegi hálózati szabályokhoz való igazodáshoz szükséges beruházások – szivattyús-tározós erőmű és a biztonsági tartalékot biztosító, a törvény értelmében legalább a legnagyobb nemzeti villamosenergia-termelő blokkal egyenértékű kiegészítő villamosenergia-termelő blokkok formájában – 1,2 milliárd EUR-ba kerülnének.

| f) | Ha a rendszer egyensúlyának érdekében csökkenteni kell a két szomszédos atomerőmű egyikének működését, az abból adódó veszteség összességében 1,2 milliárd EUR körüli pénzügyi veszteséggel járna. |
| --- | --- |

f)

Ha a rendszer egyensúlyának érdekében csökkenteni kell a két szomszédos atomerőmű egyikének működését, az abból adódó veszteség összességében 1,2 milliárd EUR körüli pénzügyi veszteséggel járna.

| g) | Az EPC-szerződésben nem szereplő adók és illetékek összesen további 1,8 milliárd EUR-t tehetnek ki. |
| --- | --- |

g)

Az EPC-szerződésben nem szereplő adók és illetékek összesen további 1,8 milliárd EUR-t tehetnek ki.

| (126) | A beadvány szerint a (125) preambulumbekezdésben felsorolt költségtételeket hozzá kell adni a projekt költségeihez, ami viszont jelentős mértékben csökkenti a projekt belső megtérülési rátáját. A beadvány arra is rámutat, hogy a késedelmek és az üzem lerövidült élettartama tovább csökkentheti a projekt belső megtérülési rátáját. |
| --- | --- |

(126)

A beadvány szerint a (125) preambulumbekezdésben felsorolt költségtételeket hozzá kell adni a projekt költségeihez, ami viszont jelentős mértékben csökkenti a projekt belső megtérülési rátáját. A beadvány arra is rámutat, hogy a késedelmek és az üzem lerövidült élettartama tovább csökkentheti a projekt belső megtérülési rátáját.

A Candole-tanulmány

A Candole-tanulmány

| (127) | A Candole-tanulmány a gazdasági tanulmányban foglalt feltételezésekkel és információkkal dolgozik, és ezek alapján vizsgálja a Paks II projekt életképességét. A tanulmány azt állítja, hogy a gazdasági tanulmányban foglalt ár-előrejelzések túlzottan optimisták, és hogy realistább ár-előrejelzésekkel a projekt még akkor is veszteséges lenne, ha a gazdasági tanulmány működési feltételezéseit elfogadják. |
| --- | --- |

(127)

A Candole-tanulmány a gazdasági tanulmányban foglalt feltételezésekkel és információkkal dolgozik, és ezek alapján vizsgálja a Paks II projekt életképességét. A tanulmány azt állítja, hogy a gazdasági tanulmányban foglalt ár-előrejelzések túlzottan optimisták, és hogy realistább ár-előrejelzésekkel a projekt még akkor is veszteséges lenne, ha a gazdasági tanulmány működési feltételezéseit elfogadják.

| (128) | Ennek a pontnak a szemléltetésére a Candole-tanulmány saját hosszú távú villamosenergiaár-előrejelzéseket készített. A hosszú távú villamosenergia-árak előrejelzését a Nemzetközi Energiaügynökség 2015-ös, „A világ energetikai kilátásai” (IEA WEO 2015) című kiadványában foglalt, a szén, az olaj és a földgáz árainak előrejelzései alapján készítette el, és különböző generátor-típusokra is kiszámította a termelés határköltségét (48). Ezen kívül külön előrejelzéseket is készített az IEA WEO 2015-ös kiadványban vizsgált különböző forgatókönyvekre: i. „Új politikák forgatókönyve”: az energiapiacokat érintő, a legkésőbb az IEA WEO 2015-ös kiadvány nyomdába kerülése előtti néhány hónapban elfogadott szakpolitikák és végrehajtási intézkedések, továbbá a vonatkozó megfogalmazott szakpolitikai szándékok, ii. „Jelenlegi politikák forgatókönyve”: a legkésőbb a Candole-tanulmány nyomdába kerülése előtti néhány hónapban törvénybe foglalt szakpolitikák, valamint iii. „Az alacsony olajárak forgatókönyve”, amely (az alacsonyabb olajárakból eredő) tartósan alacsonyabb áraknak az energiarendszerre gyakorolt hatásait vizsgálja (49). Az alábbi grafikon szemlélteti a mindhárom forgatókönyvre vonatkozóan származtatott hosszú távú villamosenergiaár-előrejelzéseket.

  12. ábra



  A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh)













  Forrás: | Candole Partners |
| --- | --- | --- |

(128)

Ennek a pontnak a szemléltetésére a Candole-tanulmány saját hosszú távú villamosenergiaár-előrejelzéseket készített. A hosszú távú villamosenergia-árak előrejelzését a Nemzetközi Energiaügynökség 2015-ös, „A világ energetikai kilátásai” (IEA WEO 2015) című kiadványában foglalt, a szén, az olaj és a földgáz árainak előrejelzései alapján készítette el, és különböző generátor-típusokra is kiszámította a termelés határköltségét (48). Ezen kívül külön előrejelzéseket is készített az IEA WEO 2015-ös kiadványban vizsgált különböző forgatókönyvekre: i. „Új politikák forgatókönyve”: az energiapiacokat érintő, a legkésőbb az IEA WEO 2015-ös kiadvány nyomdába kerülése előtti néhány hónapban elfogadott szakpolitikák és végrehajtási intézkedések, továbbá a vonatkozó megfogalmazott szakpolitikai szándékok, ii. „Jelenlegi politikák forgatókönyve”: a legkésőbb a Candole-tanulmány nyomdába kerülése előtti néhány hónapban törvénybe foglalt szakpolitikák, valamint iii. „Az alacsony olajárak forgatókönyve”, amely (az alacsonyabb olajárakból eredő) tartósan alacsonyabb áraknak az energiarendszerre gyakorolt hatásait vizsgálja (49). Az alábbi grafikon szemlélteti a mindhárom forgatókönyvre vonatkozóan származtatott hosszú távú villamosenergiaár-előrejelzéseket.

48

49

12. ábra

12. ábra

A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh)

A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh)

Image 12

Forrás:

Forrás:

| (129) | Az ábra azt mutatja, hogy a „Jelenlegi politikák forgatókönyve” némileg magasabb jövőbeni árakat állapít meg a villamos energiára vonatkozóan, míg „Az alacsony olajárak forgatókönyve” lényegesen alacsonyabb jövőbeli villamosenergia-árakat tartalmaz, mint a központi „Új politikák forgatókönyve”, amelyet Magyarország is használt a beadványaiban. |
| --- | --- |

(129)

Az ábra azt mutatja, hogy a „Jelenlegi politikák forgatókönyve” némileg magasabb jövőbeni árakat állapít meg a villamos energiára vonatkozóan, míg „Az alacsony olajárak forgatókönyve” lényegesen alacsonyabb jövőbeli villamosenergia-árakat tartalmaz, mint a központi „Új politikák forgatókönyve”, amelyet Magyarország is használt a beadványaiban.

| (130) | A 12 található előrejelzések mellett a Candole-tanulmány az IEA WEO 2015-ös kiadványban szereplő „Alacsony olajárak forgatókönyvén” alapuló hosszú távú villamosenergiaár-előrejelzéseket összeveti a német és a magyar villamosenergia-tőzsdén (2016 februárjától) jegyzett határidős szerződésekkel. Ezek a görbék az alábbi 13 szerepelnek.

  13. ábra



  A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh)













  Forrás: | Candole Partners |
| --- | --- | --- |

(130)

A 12 található előrejelzések mellett a Candole-tanulmány az IEA WEO 2015-ös kiadványban szereplő „Alacsony olajárak forgatókönyvén” alapuló hosszú távú villamosenergiaár-előrejelzéseket összeveti a német és a magyar villamosenergia-tőzsdén (2016 februárjától) jegyzett határidős szerződésekkel. Ezek a görbék az alábbi 13 szerepelnek.

13. ábra

13. ábra

A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh)

A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh)

Image 13

Forrás:

Forrás:

| (131) | Az ábra rámutat arra, hogy 2022-ig – amikor a német-osztrák szerződések megkötésére sor kerülhet – a német határidős szerződések árai az IEA WEO 2015 „Alacsony olajárak forgatókönyvének” ár-előrejelzései alatt maradnak. Ugyanez igaz a magyar tőzsde határidős szerződéseire, amelyekkel 2019-ig lehet kereskedni (50). |
| --- | --- |

(131)

Az ábra rámutat arra, hogy 2022-ig – amikor a német-osztrák szerződések megkötésére sor kerülhet – a német határidős szerződések árai az IEA WEO 2015 „Alacsony olajárak forgatókönyvének” ár-előrejelzései alatt maradnak. Ugyanez igaz a magyar tőzsde határidős szerződéseire, amelyekkel 2019-ig lehet kereskedni (50).

50

| (132) | Ezen megfontolások alapján a Candole-tanulmány azt állítja, hogy a gazdasági tanulmányban foglalt hosszú távú villamosenergiaár-előrejelzések alapján a Paks II még akkor is veszteséges lenne, ha elfogadnák a gazdasági tanulmány működési feltételezéseit (51). |
| --- | --- |

(132)

Ezen megfontolások alapján a Candole-tanulmány azt állítja, hogy a gazdasági tanulmányban foglalt hosszú távú villamosenergiaár-előrejelzések alapján a Paks II még akkor is veszteséges lenne, ha elfogadnák a gazdasági tanulmány működési feltételezéseit (51).

51

Az EK-beadvány

Az EK-beadvány

| (133) | Az EK-beadvány az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat lehetséges hiányosságait, valamint a magyar gazdasági tanulmány problémás pontjait vizsgálja. A beadvány a projektet érintő esetleges kockázatokra is rámutat. A Felsmann-tanulmányt is tartalmazza, amely a Paks II projekt életképességének számszerű elemzése. A tanulmány a Paks II projekt nettó jelenértékét a jelenlegi Paksi Atomerőmű működési költségeinek segítségével számítja ki, és azt állapítja meg, hogy a figyelembe vett forgatókönyvek többségénél a projekt veszteséges lenne. |
| --- | --- |

(133)

Az EK-beadvány az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat lehetséges hiányosságait, valamint a magyar gazdasági tanulmány problémás pontjait vizsgálja. A beadvány a projektet érintő esetleges kockázatokra is rámutat. A Felsmann-tanulmányt is tartalmazza, amely a Paks II projekt életképességének számszerű elemzése. A tanulmány a Paks II projekt nettó jelenértékét a jelenlegi Paksi Atomerőmű működési költségeinek segítségével számítja ki, és azt állapítja meg, hogy a figyelembe vett forgatókönyvek többségénél a projekt veszteséges lenne.

| (134) | Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban az EK-beadvány rámutat arra, hogy egyes költségelemek kimaradtak az eljárás megindításáról szóló határozatban ismertetett értékelésből, vagy azokat nem teljességükben vették figyelembe. Azt állítja például, hogy nem világos, hogy az EPC-szerződésben foglalt összeg milyen mértékben tartalmazta a nukleáris biztonság rendkívüli költségeit, a Paks II két új reaktorának a rendszerbe történő integrálásához szükséges hálózatfejlesztés vagy a megfelelő hűtőrendszer költségeit. A beadvány azzal kapcsolatban is fogalmaz meg kétségeket, hogy az előzetes tanulmányok, engedélyek, kommunikáció költségeit pontosan tüntették-e fel. |
| --- | --- |

(134)

Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban az EK-beadvány rámutat arra, hogy egyes költségelemek kimaradtak az eljárás megindításáról szóló határozatban ismertetett értékelésből, vagy azokat nem teljességükben vették figyelembe. Azt állítja például, hogy nem világos, hogy az EPC-szerződésben foglalt összeg milyen mértékben tartalmazta a nukleáris biztonság rendkívüli költségeit, a Paks II két új reaktorának a rendszerbe történő integrálásához szükséges hálózatfejlesztés vagy a megfelelő hűtőrendszer költségeit. A beadvány azzal kapcsolatban is fogalmaz meg kétségeket, hogy az előzetes tanulmányok, engedélyek, kommunikáció költségeit pontosan tüntették-e fel.

| (135) | A beadvány azt is megfogalmazza, hogy a hulladék és az üzemen kívül helyezés 2,1-2,7 EUR/MWh költségeit vélhetően alábecsülték, mivel ez az összeg a jelenlegi Paksi Atomerőmű esetében 4,5 EUR/MWh. Hangsúlyozza továbbá, hogy a projekt a jövőben milyen negatív hatással lesz a központi kormányzati költségvetésekre, amely állítása szerint ütközik az Unió statisztikai elszámolási rendszerre és adósságnövelésre vonatkozó szabályával (52). A beadvány végül rámutat a korrupció kockázatára, amely elsősorban a projekt méretéből, valamint a szolgáltató és tulajdonos információs előnyéből fakad (53). |
| --- | --- |

(135)

A beadvány azt is megfogalmazza, hogy a hulladék és az üzemen kívül helyezés 2,1-2,7 EUR/MWh költségeit vélhetően alábecsülték, mivel ez az összeg a jelenlegi Paksi Atomerőmű esetében 4,5 EUR/MWh. Hangsúlyozza továbbá, hogy a projekt a jövőben milyen negatív hatással lesz a központi kormányzati költségvetésekre, amely állítása szerint ütközik az Unió statisztikai elszámolási rendszerre és adósságnövelésre vonatkozó szabályával (52). A beadvány végül rámutat a korrupció kockázatára, amely elsősorban a projekt méretéből, valamint a szolgáltató és tulajdonos információs előnyéből fakad (53).

52

53

| (136) | A Magyarország által készített gazdasági tanulmánnyal kapcsolatban a beadvány megkérdőjelezi a számítások során alkalmazott magas (92  %-os) kihasználtságot – különösen a Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos üzemeltetése során –, alacsony keresletű időszakok során, valamint a tanulmányban alkalmazott ár-előrejelzések érvényességét. |
| --- | --- |

(136)

A Magyarország által készített gazdasági tanulmánnyal kapcsolatban a beadvány megkérdőjelezi a számítások során alkalmazott magas (92  %-os) kihasználtságot – különösen a Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos üzemeltetése során –, alacsony keresletű időszakok során, valamint a tanulmányban alkalmazott ár-előrejelzések érvényességét.

| (137) | A projekttel kapcsolatos különböző kockázatokkal kapcsolatban az EK-beadvány hangsúlyozza a projekt késedelmeinek és a költségtúllépéseknek a lehetséges hatásait, valamint a projekt élettartama során szükségessé váló további állami támogatásokat. |
| --- | --- |

(137)

A projekttel kapcsolatos különböző kockázatokkal kapcsolatban az EK-beadvány hangsúlyozza a projekt késedelmeinek és a költségtúllépéseknek a lehetséges hatásait, valamint a projekt élettartama során szükségessé váló további állami támogatásokat.

| (138) | A Paks II projekt életképességével kapcsolatos aggályainak alátámasztására az EK-beadvány a Felsmann-tanulmányra hivatkozik. A tanulmány a Paks II projekt nettó jelenértékét a jelenlegi Paksi Atomerőmű működési költségei alapján (amelyek az üzem középtávú nagyjavítását is magukban foglalják), valamint a kihasználtsági rátára vonatkozó alternatív számadatok (azaz 75  %, 85  % és 92  %) alapján, nyilvánosan hozzáférhető nemzetközi forrásokon alapuló villamosenergiaár-előrejelzésekkel (pl. az amerikai Energy Information Administration és az Egyesült Királyság-beli National Grid) számítja ki. A tanulmány megállapítja, hogy a vizsgált esetek többségében a projekt veszteséges lenne, ami valószínűsíti az állami támogatás meglétét. |
| --- | --- |

(138)

A Paks II projekt életképességével kapcsolatos aggályainak alátámasztására az EK-beadvány a Felsmann-tanulmányra hivatkozik. A tanulmány a Paks II projekt nettó jelenértékét a jelenlegi Paksi Atomerőmű működési költségei alapján (amelyek az üzem középtávú nagyjavítását is magukban foglalják), valamint a kihasználtsági rátára vonatkozó alternatív számadatok (azaz 75  %, 85  % és 92  %) alapján, nyilvánosan hozzáférhető nemzetközi forrásokon alapuló villamosenergiaár-előrejelzésekkel (pl. az amerikai Energy Information Administration és az Egyesült Királyság-beli National Grid) számítja ki. A tanulmány megállapítja, hogy a vizsgált esetek többségében a projekt veszteséges lenne, ami valószínűsíti az állami támogatás meglétét.

Ausztria kormánya

Ausztria kormánya

| (139) | Ausztria előadja, hogy „a szennyező fizet” elv alapján vállalandó összes kapcsolódó költség következtében az atomerőművek építése és üzemeltetése veszteséges. Ausztria szerint Magyarországnak a Paks II-vel kapcsolatos beruházásai esetében nem teljesül a piacgazdasági befektető elve. Ausztria azt állítja, hogy nincs bizonyíték arra, hogy a Magyarország által a Bizottsághoz benyújtott gazdasági tanulmányokat kellő gondossággal készítették el, vagy hogy a számításoknál „a szennyező fizet” elvének megfelelően az összes lehetséges költséget figyelembe vették. |
| --- | --- |

(139)

Ausztria előadja, hogy „a szennyező fizet” elv alapján vállalandó összes kapcsolódó költség következtében az atomerőművek építése és üzemeltetése veszteséges. Ausztria szerint Magyarországnak a Paks II-vel kapcsolatos beruházásai esetében nem teljesül a piacgazdasági befektető elve. Ausztria azt állítja, hogy nincs bizonyíték arra, hogy a Magyarország által a Bizottsághoz benyújtott gazdasági tanulmányokat kellő gondossággal készítették el, vagy hogy a számításoknál „a szennyező fizet” elvének megfelelően az összes lehetséges költséget figyelembe vették.

| (140) | Ausztria azt is állítja, hogy az állami támogatás meglétének egyéb feltételei is teljesülnek. |
| --- | --- |

(140)

Ausztria azt is állítja, hogy az állami támogatás meglétének egyéb feltételei is teljesülnek.

A támogatás meglétére vonatkozó egyéb beadványok

A támogatás meglétére vonatkozó egyéb beadványok

| (141) | A Paks II azzal érvelt, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat helytelenül egyetlen ár-előrejelzési görbét alkalmazott, különösen a projekt hosszú élettartamát figyelembe véve. Észrevételeiben azt is megjegyezte, hogy a Bizottság helytelenül alkalmazta a jelenlegi Paksi Atomerőmű működési és fenntartási költségeit a III+ generációs 5. és 6. blokk működési és fenntartási költségeinek igazolására. A Paks II hangsúlyozza továbbá, hogy bár az eredeti beruházási döntés az EPC-szerződés aláírásakor született, és hogy e kötelezettségvállalás csak a fejlesztési szakasz kiadásaira vonatkozott, mivel a Paks II-nek a kivitelezési szakasz kiadásaira vonatkozó végleges kötelezettségvállalására egy adott jövőbeli időpontban fog sor kerülni. A Paks II azt állítja, hogy e jövőbeli időpontig – ha külső piaci változások következtében módosul a projekt gazdaságossága – a társaság dönthet úgy, hogy nem valósítja meg a projektet, bár ennek valószínűsége igen kicsi. A Paks II a Rothschild & Co által a magyar kormány részére készített jelentésre („a Rothschild-tanulmány”) (54) is hivatkozik, amely megállapította, hogy a belső megtérülési ráta akár a 12  %-ot is elérheti, ami jelentősen magasabb a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban hivatkozott 6,7–9  %-os tartománynál. Végezetül a Paks II megjegyzi, hogy a Bizottság által számított WACC és IRR-tartományok átfedésben vannak egymással, tehát a projekt várhatóan megfelelő megtérülést biztosít. |
| --- | --- |

(141)

A Paks II azzal érvelt, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat helytelenül egyetlen ár-előrejelzési görbét alkalmazott, különösen a projekt hosszú élettartamát figyelembe véve. Észrevételeiben azt is megjegyezte, hogy a Bizottság helytelenül alkalmazta a jelenlegi Paksi Atomerőmű működési és fenntartási költségeit a III+ generációs 5. és 6. blokk működési és fenntartási költségeinek igazolására. A Paks II hangsúlyozza továbbá, hogy bár az eredeti beruházási döntés az EPC-szerződés aláírásakor született, és hogy e kötelezettségvállalás csak a fejlesztési szakasz kiadásaira vonatkozott, mivel a Paks II-nek a kivitelezési szakasz kiadásaira vonatkozó végleges kötelezettségvállalására egy adott jövőbeli időpontban fog sor kerülni. A Paks II azt állítja, hogy e jövőbeli időpontig – ha külső piaci változások következtében módosul a projekt gazdaságossága – a társaság dönthet úgy, hogy nem valósítja meg a projektet, bár ennek valószínűsége igen kicsi. A Paks II a Rothschild & Co által a magyar kormány részére készített jelentésre („a Rothschild-tanulmány”) (54) is hivatkozik, amely megállapította, hogy a belső megtérülési ráta akár a 12  %-ot is elérheti, ami jelentősen magasabb a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban hivatkozott 6,7–9  %-os tartománynál. Végezetül a Paks II megjegyzi, hogy a Bizottság által számított WACC és IRR-tartományok átfedésben vannak egymással, tehát a projekt várhatóan megfelelő megtérülést biztosít.

54

| (142) | Az Enersense Group azt állítja, hogy a Bizottság által alkalmazott WACC-képlet nem pontos, mivel a Bizottság annak meghatározásához túlzottan konzervatív tényezőket vett figyelembe. Véleménye szerint a MEIP-értékelés WACC-eleméhez alkalmazandó megfelelő idegentőke-költség adózás előtt 4,5  % vagy adózás után 3,6  %, idővel kisebb tervezett kiigazításokkal. Az Enersense azt állítja, hogy mivel az orosz kivitelező biztosítja a szerződéses ár finanszírozásának mintegy 80  %-át, a beruházás megtérülését 80  %-os tőkeáttétel alapján kellene meghatározni, ami – más atomerőművekkel összhangban – tükrözi a beruházás finanszírozási forrásait. Az Enersense Group szerint 11  %-os sajáttőke-költség és 3,6  %-os adózás utáni idegentőke-költség feltételezése és a tőkeáttétel alapján 80  %-os csökkentés alkalmazása esetén a WACC eredménye 5,1  %. Továbbá azzal érvel, hogy ez 6,2  %-ra emelkedne, ha 65  %-os tőkeáttételen alapuló csökkentést alkalmaznának. Következtetésként megjegyzi, hogy a beruházás megtérülése piaci alapú idegentőke-költség és tőkeáttételi tényező kiválasztása esetén jelentősen javulhat. |
| --- | --- |

(142)

Az Enersense Group azt állítja, hogy a Bizottság által alkalmazott WACC-képlet nem pontos, mivel a Bizottság annak meghatározásához túlzottan konzervatív tényezőket vett figyelembe. Véleménye szerint a MEIP-értékelés WACC-eleméhez alkalmazandó megfelelő idegentőke-költség adózás előtt 4,5  % vagy adózás után 3,6  %, idővel kisebb tervezett kiigazításokkal. Az Enersense azt állítja, hogy mivel az orosz kivitelező biztosítja a szerződéses ár finanszírozásának mintegy 80  %-át, a beruházás megtérülését 80  %-os tőkeáttétel alapján kellene meghatározni, ami – más atomerőművekkel összhangban – tükrözi a beruházás finanszírozási forrásait. Az Enersense Group szerint 11  %-os sajáttőke-költség és 3,6  %-os adózás utáni idegentőke-költség feltételezése és a tőkeáttétel alapján 80  %-os csökkentés alkalmazása esetén a WACC eredménye 5,1  %. Továbbá azzal érvel, hogy ez 6,2  %-ra emelkedne, ha 65  %-os tőkeáttételen alapuló csökkentést alkalmaznának. Következtetésként megjegyzi, hogy a beruházás megtérülése piaci alapú idegentőke-költség és tőkeáttételi tényező kiválasztása esetén jelentősen javulhat.

| (143) | Az érdekelt felek további érveket is előterjesztettek, amelyek szerint a WACC jelentősen csökkenni fog, amint az üzem csatlakozik a hálózathoz, miközben nő a vállalat értéke. Ezért az üzem részeit vagy egészét a jelenleg működő atomerőművekhez hasonló áron lehetne értékesíteni. Megfogalmazódott az az érv, hogy a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban ismertetett számításai nem tükrözik ezt a beruházási rugalmasságot. |
| --- | --- |

(143)

Az érdekelt felek további érveket is előterjesztettek, amelyek szerint a WACC jelentősen csökkenni fog, amint az üzem csatlakozik a hálózathoz, miközben nő a vállalat értéke. Ezért az üzem részeit vagy egészét a jelenleg működő atomerőművekhez hasonló áron lehetne értékesíteni. Megfogalmazódott az az érv, hogy a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban ismertetett számításai nem tükrözik ezt a beruházási rugalmasságot.

| (144) | A Bizottság annak fontosságával kapcsolatban is kapott érveket, hogy a meglévő villamosenergia-termelő kapacitási portfólió jelentős változásainak összefüggésében teljeskörűen értékelje és vegye figyelembe az atomenergiának a nemzeti energiaszerkezetből való kizárásával járó alternatív költségeket. Ezen észrevételek szerint a „beruházás megtérülésével” vagy a „diszkontált cash-flow-val” kapcsolatos modellek mellett azt is figyelembe kell venni, hogy a Paks II projekt egy meglévő ágazatban megvalósuló jelentős beruházás, amely valódi értéket képvisel, nem csupán egy portfólióberuházási lehetőség vagy rövid távú spekuláció. Az érvelés szerint ezeket a jellemzőket a Bizottságnak a projekt életképességével kapcsolatos számításaiban is meg kell jeleníteni. |
| --- | --- |

(144)

A Bizottság annak fontosságával kapcsolatban is kapott érveket, hogy a meglévő villamosenergia-termelő kapacitási portfólió jelentős változásainak összefüggésében teljeskörűen értékelje és vegye figyelembe az atomenergiának a nemzeti energiaszerkezetből való kizárásával járó alternatív költségeket. Ezen észrevételek szerint a „beruházás megtérülésével” vagy a „diszkontált cash-flow-val” kapcsolatos modellek mellett azt is figyelembe kell venni, hogy a Paks II projekt egy meglévő ágazatban megvalósuló jelentős beruházás, amely valódi értéket képvisel, nem csupán egy portfólióberuházási lehetőség vagy rövid távú spekuláció. Az érvelés szerint ezeket a jellemzőket a Bizottságnak a projekt életképességével kapcsolatos számításaiban is meg kell jeleníteni.

| (145) | Több észrevétel hivatkozik a Rothschild-tanulmányban megfogalmazott következtetésre, amely szerint a projekt csak piaci alapon lehet életképes, még ha ezt igen pesszimista feltételezések alapján támasztják is alá. Egyesek azt is állítják, hogy a jövőbeli villamosenergia-árakra vonatkozó legfontosabb feltételezések meglehetősen visszafogottak, és hogy az árak 2025 után várhatóan emelkedni fognak. Ennek alapján a Paks II nem részesülne előnyben. |
| --- | --- |

(145)

Több észrevétel hivatkozik a Rothschild-tanulmányban megfogalmazott következtetésre, amely szerint a projekt csak piaci alapon lehet életképes, még ha ezt igen pesszimista feltételezések alapján támasztják is alá. Egyesek azt is állítják, hogy a jövőbeli villamosenergia-árakra vonatkozó legfontosabb feltételezések meglehetősen visszafogottak, és hogy az árak 2025 után várhatóan emelkedni fognak. Ennek alapján a Paks II nem részesülne előnyben.

| (146) | Egyes észrevételek szerint az a tény, hogy a projekt kivitelezése kulcsrakész alapon, EPC-szerződés útján zajlik, bármely piacgazdasági befektető számára vonzóvá tenné azt, ezért Magyarország szintén piaci alapú feltételek mellett fog beruházni. |
| --- | --- |

(146)

Egyes észrevételek szerint az a tény, hogy a projekt kivitelezése kulcsrakész alapon, EPC-szerződés útján zajlik, bármely piacgazdasági befektető számára vonzóvá tenné azt, ezért Magyarország szintén piaci alapú feltételek mellett fog beruházni.

4.2.   AZ INTÉZKEDÉSNEK A BELSŐ PIACCAL VALÓ ESETLEGES ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉVEL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

AZ INTÉZKEDÉSNEK A BELSŐ PIACCAL VALÓ ESETLEGES ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉVEL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

4.2.1.   A KÖZÖS ÉRDEKET SZOLGÁLÓ CÉLKITŰZÉSSEL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

| (147) | Ausztria, az IG Windkraft, az Oekostorm AG és más harmadik felek azt állítják, hogy új atomerőművek kivitelezése és üzemeltetése az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében foglalt elvek alapján nem összeegyeztethető a belső piaccal. Az atomenergia nem a villamosenergia-termelést szolgáló új, innovatív vagy fenntartható technológia, amely hozzájárulna az Unió azon céljának eléréséhez, hogy növeljék a megújuló technológiákkal megtermelt villamos energia arányát. Ezért a projektnek a piaci érettség eléréséig nem kellene ideiglenes támogatásban részesülnie. |
| --- | --- |

(147)

Ausztria, az IG Windkraft, az Oekostorm AG és más harmadik felek azt állítják, hogy új atomerőművek kivitelezése és üzemeltetése az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében foglalt elvek alapján nem összeegyeztethető a belső piaccal. Az atomenergia nem a villamosenergia-termelést szolgáló új, innovatív vagy fenntartható technológia, amely hozzájárulna az Unió azon céljának eléréséhez, hogy növeljék a megújuló technológiákkal megtermelt villamos energia arányát. Ezért a projektnek a piaci érettség eléréséig nem kellene ideiglenes támogatásban részesülnie.

| (148) | Ausztria azt állítja, hogy az Euratom-Szerződés 2. cikkének c) pontja és 40. cikke nem teszi lehetővé, hogy az új nukleáris beruházások támogatása közös érdeket szolgáló célkitűzésnek minősüljön, mivel az EUMSZ 107. cikkének (3) értelmében vett közös érdek az Euratom-Szerződésben nem értelmezhető. E célkitűzés ráadásul ütközne az Unió EUMSZ szerinti egyéb célkitűzéseivel, mint például a 191. cikk szerinti elővigyázatosság elve, valamint a Horizont 2020 program szerinti fenntarthatósági elv (55). |
| --- | --- |

(148)

Ausztria azt állítja, hogy az Euratom-Szerződés 2. cikkének c) pontja és 40. cikke nem teszi lehetővé, hogy az új nukleáris beruházások támogatása közös érdeket szolgáló célkitűzésnek minősüljön, mivel az EUMSZ 107. cikkének (3) értelmében vett közös érdek az Euratom-Szerződésben nem értelmezhető. E célkitűzés ráadásul ütközne az Unió EUMSZ szerinti egyéb célkitűzéseivel, mint például a 191. cikk szerinti elővigyázatosság elve, valamint a Horizont 2020 program szerinti fenntarthatósági elv (55).

55

| (149) | A projekt több beadvány szerint is hozzájárul a nukleáris létesítmények telepítésének európai szintű célkitűzéséhez, valamint a nukleáris kutatáshoz, amely célkitűzéseket az Euratom-Szerződés szintén elismer. |
| --- | --- |

(149)

A projekt több beadvány szerint is hozzájárul a nukleáris létesítmények telepítésének európai szintű célkitűzéséhez, valamint a nukleáris kutatáshoz, amely célkitűzéseket az Euratom-Szerződés szintén elismer.

| (150) | Több észrevétel azzal érvel, hogy a Bizottságnak a beruházást indokolttá tevő közös uniós célkitűzésként kellene elismernie, hogy a nukleáris energia tiszta, alacsony széntartalmú energiaforrás. |
| --- | --- |

(150)

Több észrevétel azzal érvel, hogy a Bizottságnak a beruházást indokolttá tevő közös uniós célkitűzésként kellene elismernie, hogy a nukleáris energia tiszta, alacsony széntartalmú energiaforrás.

| (151) | Egyes észrevételek az EUMSZ 194. cikkének (2) bekezdésére hivatkoznak, amely lehetővé teszi a tagállamok számára energiatermelési szerkezetük meghatározását. Az észrevételek rámutatnak, hogy Magyarország tervezett energiatermelési szerkezete a Nemzeti Energiastratégia része, és az atomenergia-szén-zöld energia útvonalat követi. Ennek alapján a beruházás indokolható. |
| --- | --- |

(151)

Egyes észrevételek az EUMSZ 194. cikkének (2) bekezdésére hivatkoznak, amely lehetővé teszi a tagállamok számára energiatermelési szerkezetük meghatározását. Az észrevételek rámutatnak, hogy Magyarország tervezett energiatermelési szerkezete a Nemzeti Energiastratégia része, és az atomenergia-szén-zöld energia útvonalat követi. Ennek alapján a beruházás indokolható.

| (152) | A Bizottság olyan észrevételeket is kapott, amelyek rámutattak, hogy a nukleáris energia rendkívül hosszú távú, biztonságos és megbízható energiaforrást jelent az Unió energiatermelési szerkezetében. Ezen észrevételek szerint a nukleáris forrásokból termelt villamos energia – jellemzően nagy, 85–90  % közötti kapacitási szinten – jelentős mértékben hozzájárulhat az ellátás hosszú távú biztonságához. Egyéb érdekelt felek azt állították, hogy a jövőbeli beépített kapacitásban a Paksi Atomerőmű meglévő reaktorainak fokozatos leállítása miatt várhatóan 2030-ig bekövetkező jelentős hiány, valamint a villamosenergia-importtól való függés következtében a projekt ideális megoldás lehet a magyarországi ellátás biztonságának biztosítása, valamint az üzemanyag-függés csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság olyan észrevételeket is kapott, amelyek rámutattak, hogy a nukleáris energia rendkívül hosszú távú, biztonságos és megbízható energiaforrást jelent az Unió energiatermelési szerkezetében. Ezen észrevételek szerint a nukleáris forrásokból termelt villamos energia – jellemzően nagy, 85–90  % közötti kapacitási szinten – jelentős mértékben hozzájárulhat az ellátás hosszú távú biztonságához. Egyéb érdekelt felek azt állították, hogy a jövőbeli beépített kapacitásban a Paksi Atomerőmű meglévő reaktorainak fokozatos leállítása miatt várhatóan 2030-ig bekövetkező jelentős hiány, valamint a villamosenergia-importtól való függés következtében a projekt ideális megoldás lehet a magyarországi ellátás biztonságának biztosítása, valamint az üzemanyag-függés csökkentése érdekében.

| (153) | Olyan érveket is benyújtottak a Bizottságnak, amelyek szerint a projekt megvalósítása főként a munkahelyteremtés révén hozzájárul a régió növekedéséhez. Egyes észrevételek továbbá arra mutatnak rá, hogy az Unióban mindenfajta méretű társaság számára komoly lehetőséget jelent a projekt megvalósításában való részvétel, ami így fellendíti a kereskedelmi ellátási láncot. Ezek az észrevételek arra utalnak, hogy ez a tervezett növekedés olyan közös érdek, amely a projekt megvalósítását indokolttá teszi. |
| --- | --- |

(153)

Olyan érveket is benyújtottak a Bizottságnak, amelyek szerint a projekt megvalósítása főként a munkahelyteremtés révén hozzájárul a régió növekedéséhez. Egyes észrevételek továbbá arra mutatnak rá, hogy az Unióban mindenfajta méretű társaság számára komoly lehetőséget jelent a projekt megvalósításában való részvétel, ami így fellendíti a kereskedelmi ellátási láncot. Ezek az észrevételek arra utalnak, hogy ez a tervezett növekedés olyan közös érdek, amely a projekt megvalósítását indokolttá teszi.

4.2.2.   AZ INTÉZKEDÉS MEGFELELŐSÉGÉVEL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

AZ INTÉZKEDÉS MEGFELELŐSÉGÉVEL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

| (154) | Az IG Windkraft és az Energiaklub szerint a projekt költségeiből kifolyólag – főként ha azokat összevetjük a jövőbeli beépített kapacitásban jelentkező villamosenergia-hiányt célzó lehetséges alternatívákkal – az intézkedés nem megfelelő. Hasonló összegű támogatással éves szinten sokkal nagyobb mennyiségű villamos energiát lehetne termelni más villamosenergia-forrásokba, például megújuló technológiákba történő beruházásokkal. |
| --- | --- |

(154)

Az IG Windkraft és az Energiaklub szerint a projekt költségeiből kifolyólag – főként ha azokat összevetjük a jövőbeli beépített kapacitásban jelentkező villamosenergia-hiányt célzó lehetséges alternatívákkal – az intézkedés nem megfelelő. Hasonló összegű támogatással éves szinten sokkal nagyobb mennyiségű villamos energiát lehetne termelni más villamosenergia-forrásokba, például megújuló technológiákba történő beruházásokkal.

4.2.3.   AZ INTÉZKEDÉS SZÜKSÉGESSÉGÉVEL ÉS AZ ÖSZTÖNZŐ HATÁSSAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

AZ INTÉZKEDÉS SZÜKSÉGESSÉGÉVEL ÉS AZ ÖSZTÖNZŐ HATÁSSAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

| (155) | Ausztria azt állítja, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az érintett piacot – azaz a magyarországi nukleárisenergia-piacot – annak értékelése céljából, hogy fennáll-e piaci hiányosság. Ausztria szerint a helyesen meghatározott érintett piac az Unió liberalizált belső villamosenergia-piaca. Ausztria továbbá azt állítja, hogy a villamos energia belső piacán nincs piaci hiányosság a villamosenergia-termelés és -ellátás terén. Épp ellenkezőleg: részben az elegendő termelési kapacitásnak köszönhetően csökkennének a villamosenergia-árak. Magyarországnak ráadásul jó a szomszédos tagállamok hálózataival való összeköttetése. |
| --- | --- |

(155)

Ausztria azt állítja, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az érintett piacot – azaz a magyarországi nukleárisenergia-piacot – annak értékelése céljából, hogy fennáll-e piaci hiányosság. Ausztria szerint a helyesen meghatározott érintett piac az Unió liberalizált belső villamosenergia-piaca. Ausztria továbbá azt állítja, hogy a villamos energia belső piacán nincs piaci hiányosság a villamosenergia-termelés és -ellátás terén. Épp ellenkezőleg: részben az elegendő termelési kapacitásnak köszönhetően csökkennének a villamosenergia-árak. Magyarországnak ráadásul jó a szomszédos tagállamok hálózataival való összeköttetése.

| (156) | Ausztria és az IG Windkraft azt állítja, hogy amennyiben Magyarország ellátásbiztonsági problémával találná szembe magát, nem a nukleáris erőművek jelentik erre a megoldást. Érvelésük szerint megfelelőbb lenne kisebb, decentralizált egységekben termelt környezetbarátabb, rugalmasabb és olcsóbb energiaforrások használata. Ausztria továbbá azt is állítja, hogy az atomerőművek a hűtési előírások miatt jobban ki vannak téve a hőhullámoknak, és hogy a tagállamok szinte 100  %-ban függnek az importált uránérctől. |
| --- | --- |

(156)

Ausztria és az IG Windkraft azt állítja, hogy amennyiben Magyarország ellátásbiztonsági problémával találná szembe magát, nem a nukleáris erőművek jelentik erre a megoldást. Érvelésük szerint megfelelőbb lenne kisebb, decentralizált egységekben termelt környezetbarátabb, rugalmasabb és olcsóbb energiaforrások használata. Ausztria továbbá azt is állítja, hogy az atomerőművek a hűtési előírások miatt jobban ki vannak téve a hőhullámoknak, és hogy a tagállamok szinte 100  %-ban függnek az importált uránérctől.

| (157) | A harmadik felek azt is állították, hogy a piac a villamosenergia-termelés ágazatában saját maga is megoldja az új termelési kapacitások építését. Az a tény, hogy Magyarország függ a villamosenergia-importtól, önmagában nem jelent piaci hiányosságot, és főként nem olyat, amelyre egy új atomerőmű jelentené a megoldást. A benyújtott észrevételek azt mutatják, hogy olcsóbb villamos energia más tagállamokból történő behozatala a működő piac szokásos és elfogadható hatása, nem pedig piaci hiányosság. Ez csupán az áruknak a legalacsonyabb piaci áron történő beszerzésének képességét jelzi. A kapott észrevételek szerint a villamos energia árát több tényező határozza meg, a nyersanyagárakat, valamint a kínálatot és keresletet is beleértve. Kiváltképp Európában a csökkenő villamosenergia-árak krónikus termelési túlkapacitásra adott válaszreakciót jelentenék. Mivel ezt a hatékonyan működő piacra adott reakciónak lehet tekinteni, új nukleáris kapacitás építésének megindoklására nem állja meg a helyét az az érv, hogy a villamos energia piaci árának az import eredményeként bekövetkező csökkenése piaci hiányosságot jelent. |
| --- | --- |

(157)

A harmadik felek azt is állították, hogy a piac a villamosenergia-termelés ágazatában saját maga is megoldja az új termelési kapacitások építését. Az a tény, hogy Magyarország függ a villamosenergia-importtól, önmagában nem jelent piaci hiányosságot, és főként nem olyat, amelyre egy új atomerőmű jelentené a megoldást. A benyújtott észrevételek azt mutatják, hogy olcsóbb villamos energia más tagállamokból történő behozatala a működő piac szokásos és elfogadható hatása, nem pedig piaci hiányosság. Ez csupán az áruknak a legalacsonyabb piaci áron történő beszerzésének képességét jelzi. A kapott észrevételek szerint a villamos energia árát több tényező határozza meg, a nyersanyagárakat, valamint a kínálatot és keresletet is beleértve. Kiváltképp Európában a csökkenő villamosenergia-árak krónikus termelési túlkapacitásra adott válaszreakciót jelentenék. Mivel ezt a hatékonyan működő piacra adott reakciónak lehet tekinteni, új nukleáris kapacitás építésének megindoklására nem állja meg a helyét az az érv, hogy a villamos energia piaci árának az import eredményeként bekövetkező csökkenése piaci hiányosságot jelent.

| (158) | A kapott észrevételek szerint még ha volna is piaci hiányosság a villamosenergia-termelési ágazatban, Magyarországnak akkor is érdemes lenne átlátható és diszkriminációmentes módon egyéb opciókat is mérlegelnie. |
| --- | --- |

(158)

A kapott észrevételek szerint még ha volna is piaci hiányosság a villamosenergia-termelési ágazatban, Magyarországnak akkor is érdemes lenne átlátható és diszkriminációmentes módon egyéb opciókat is mérlegelnie.

| (159) | Egyéb észrevételek arra utalnak, hogy bár az atomenergiába történő beruházások kihívásai jól ismertek – a jelentős kezdeti tőkebefektetést, valamint a lakossági és politikai támogatás szükségességét is beleértve –, e nehézségek felismerése nem jelent egyet annak megállapításával, hogy a nukleáris energia fejlesztése piaci hiányossággal társul. Ugyanezen észrevétel kiemeli, hogy míg a Bizottság a Hinkley Point C esetében piaci hiányosságot állapított meg, nem feltételezhető, hogy a nukleáris beruházásokat kizárólag támogatási rendszerek útján lehet megvalósítani, vagy hogy megalapozottan feltételezhető egyfajta általános nukleáris piaci hiányosság. |
| --- | --- |

(159)

Egyéb észrevételek arra utalnak, hogy bár az atomenergiába történő beruházások kihívásai jól ismertek – a jelentős kezdeti tőkebefektetést, valamint a lakossági és politikai támogatás szükségességét is beleértve –, e nehézségek felismerése nem jelent egyet annak megállapításával, hogy a nukleáris energia fejlesztése piaci hiányossággal társul. Ugyanezen észrevétel kiemeli, hogy míg a Bizottság a Hinkley Point C esetében piaci hiányosságot állapított meg, nem feltételezhető, hogy a nukleáris beruházásokat kizárólag támogatási rendszerek útján lehet megvalósítani, vagy hogy megalapozottan feltételezhető egyfajta általános nukleáris piaci hiányosság.

4.2.4.   AZ INTÉZKEDÉS ARÁNYOSSÁGÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

AZ INTÉZKEDÉS ARÁNYOSSÁGÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

| (160) | Ausztria azt állította, hogy az állami támogatás összegét mindig a szükséges minimumra kell korlátozni. Ebben az esetben, ahol a javasolt projekt kivitelezésére pályázati felhívás nélkül kerül sor, nem lehet megállapítani, hogy a projekt teljes költsége a szükséges minimális összegre korlátozódik-e. |
| --- | --- |

(160)

Ausztria azt állította, hogy az állami támogatás összegét mindig a szükséges minimumra kell korlátozni. Ebben az esetben, ahol a javasolt projekt kivitelezésére pályázati felhívás nélkül kerül sor, nem lehet megállapítani, hogy a projekt teljes költsége a szükséges minimális összegre korlátozódik-e.

| (161) | Az Energiaklub azt állítja, hogy a magyar hatóságok nem vizsgálták meg a projekt teljesíthetőségét biztosító pénzügyi támogatás minimális szintjét. A magyar hatóságok ehelyett a teljes projekt finanszírozására törekedtek, valószínűleg a működési költségek finanszírozását is beleértve. Az Energiaklub azt is hangsúlyozza, hogy a Magyarország által végzett számítások alapján az állami támogatás nem csupán a beruházás megvalósítására korlátozódik, hanem a projekt működésére is fordítják azt, ami a Paks II esetében túlkompenzálást eredményezhet. |
| --- | --- |

(161)

Az Energiaklub azt állítja, hogy a magyar hatóságok nem vizsgálták meg a projekt teljesíthetőségét biztosító pénzügyi támogatás minimális szintjét. A magyar hatóságok ehelyett a teljes projekt finanszírozására törekedtek, valószínűleg a működési költségek finanszírozását is beleértve. Az Energiaklub azt is hangsúlyozza, hogy a Magyarország által végzett számítások alapján az állami támogatás nem csupán a beruházás megvalósítására korlátozódik, hanem a projekt működésére is fordítják azt, ami a Paks II esetében túlkompenzálást eredményezhet.

4.2.5.   AZ INTÉZKEDÉS BELSŐ PIACRA GYAKOROLT HATÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

AZ INTÉZKEDÉS BELSŐ PIACRA GYAKOROLT HATÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

| (162) | Ausztria azt állítja, hogy az olyan technológia esetében nyújtott állami támogatás, amely önmagában a villamos energia liberalizált belső piacán nem nyereséges, a verseny túlzott mértékű torzulását eredményezi. Ezen túlmenően megakadályozhatja az új, fenntartható és költséghatékonyabb piaci szereplők piacra lépését, vagy e piaci szereplőket kiszoríthatja a piacról. Ausztria érvelése szerint az atomerőművek létesítése magas alapterhelési kapacitás fedezésére szolgál, és e kapacitás elsőbbséget élvez a hálózathoz való csatlakozás esetén, mivel az atomerőművek kapacitása csak kismértékben változtatható. Az atomerőművek építési és üzemen kívül helyezési költségei igen magasak, működési költségeik azonban alacsonyak, ezért szerepelhetnek az érdemi sorrendben. |
| --- | --- |

(162)

Ausztria azt állítja, hogy az olyan technológia esetében nyújtott állami támogatás, amely önmagában a villamos energia liberalizált belső piacán nem nyereséges, a verseny túlzott mértékű torzulását eredményezi. Ezen túlmenően megakadályozhatja az új, fenntartható és költséghatékonyabb piaci szereplők piacra lépését, vagy e piaci szereplőket kiszoríthatja a piacról. Ausztria érvelése szerint az atomerőművek létesítése magas alapterhelési kapacitás fedezésére szolgál, és e kapacitás elsőbbséget élvez a hálózathoz való csatlakozás esetén, mivel az atomerőművek kapacitása csak kismértékben változtatható. Az atomerőművek építési és üzemen kívül helyezési költségei igen magasak, működési költségeik azonban alacsonyak, ezért szerepelhetnek az érdemi sorrendben.

| (163) | Az osztrák hatóságok és az IG Windkraft azt állítják, hogy az új atomerőművek építése a paksi erőművek üzemeltetőit jelentős piaci erővel ruházza fel, mivel fokozza a piaci koncentrációt, és vélhetően az EUMSZ 102. cikke szerinti erőfölénnyel való visszaéléshez vezet. |
| --- | --- |

(163)

Az osztrák hatóságok és az IG Windkraft azt állítják, hogy az új atomerőművek építése a paksi erőművek üzemeltetőit jelentős piaci erővel ruházza fel, mivel fokozza a piaci koncentrációt, és vélhetően az EUMSZ 102. cikke szerinti erőfölénnyel való visszaéléshez vezet.

| (164) | Az MVM Csoport és a Paks II azt állítja, hogy miután az MVM Csoport a Paks II részvényeinek 100  %-át eladta az államnak, a két társaság egymástól teljesen függetlenné vált. Hangsúlyozzák, hogy az MVM Csoport sem közvetlen, sem más módon nem befolyásolja a Paks II irányítását és üzemeltetését. Azt is kiemelik, hogy az MVM Csoport és a Paks II más versenytársakhoz hasonlóan két különálló villamosenergia-termelő vállalat, ezért nincs ok azt feltételezni, hogy a tevékenységeiket összehangolják, vagy hogy a két társaság összefonódik. Az MVM Csoport továbbá azzal is érvel, hogy saját stratégiája olyan lehetséges beruházásokat is tartalmaz, amelyek a jövőben a Paks II-vel versenyezhetnek. |
| --- | --- |

(164)

Az MVM Csoport és a Paks II azt állítja, hogy miután az MVM Csoport a Paks II részvényeinek 100  %-át eladta az államnak, a két társaság egymástól teljesen függetlenné vált. Hangsúlyozzák, hogy az MVM Csoport sem közvetlen, sem más módon nem befolyásolja a Paks II irányítását és üzemeltetését. Azt is kiemelik, hogy az MVM Csoport és a Paks II más versenytársakhoz hasonlóan két különálló villamosenergia-termelő vállalat, ezért nincs ok azt feltételezni, hogy a tevékenységeiket összehangolják, vagy hogy a két társaság összefonódik. Az MVM Csoport továbbá azzal is érvel, hogy saját stratégiája olyan lehetséges beruházásokat is tartalmaz, amelyek a jövőben a Paks II-vel versenyezhetnek.

| (165) | A Paks II szerint a projekt célja, hogy a Paksi Atomerőmű jelenlegi négy blokkjának helyettesítő kapacitásául szolgáljon. E jelenlegi blokkok várhatóan a 2030-as évek közepére fokozatosan megszűnnek, míg az új, 5. és 6. blokk (a Paks II projekt) csak a 2020-as évek közepén kezdené meg működését. A Paks II azt állítja, hogy ezért a piaci részesedés értékelése, és a piaci erőfölényre vonatkozó állítások megalapozatlanok, és ebben az időpontban nem vehetők figyelembe. |
| --- | --- |

(165)

A Paks II szerint a projekt célja, hogy a Paksi Atomerőmű jelenlegi négy blokkjának helyettesítő kapacitásául szolgáljon. E jelenlegi blokkok várhatóan a 2030-as évek közepére fokozatosan megszűnnek, míg az új, 5. és 6. blokk (a Paks II projekt) csak a 2020-as évek közepén kezdené meg működését. A Paks II azt állítja, hogy ezért a piaci részesedés értékelése, és a piaci erőfölényre vonatkozó állítások megalapozatlanok, és ebben az időpontban nem vehetők figyelembe.

| (166) | Több érdekelt fél hangsúlyozta, hogy a vizsgálandó energiapiac az adott állam területénél nagyobb, ahol számos nemzetközi versenytárs található, figyelembe véve Magyarország jelentős villamosenergia-importját és a szomszédos országokkal való rendkívül jó összeköttetését. |
| --- | --- |

(166)

Több érdekelt fél hangsúlyozta, hogy a vizsgálandó energiapiac az adott állam területénél nagyobb, ahol számos nemzetközi versenytárs található, figyelembe véve Magyarország jelentős villamosenergia-importját és a szomszédos országokkal való rendkívül jó összeköttetését.

| (167) | Egyes felek kifejezetten azt állítják, hogy a projekt a regionális villamosenergia-piacokra, például a német piacra lefelé irányuló hatást gyakorolhat, ahol az éves alapterhelési ár 2025-re várhatóan akár 0,6  %-kal, 2030-ra 1,1  %-kal, 2040-re pedig akár 1,2  %-kal csökkenhet. Másrészt egyes felek azt is állítják, hogy a németországi megújuló létesítmények a Paks II új reaktorai következtében alacsonyabb bevételeket termelnének, és emelkednének az adófizetőket a megújuló villamos energiára irányuló német támogatási programok finanszírozása miatt sújtó terhek, ugyanakkor a „szürke villamos energia” szolgáltatói 2030-ig akár 1,02  %-os megtakarítást érhetnek el. |
| --- | --- |

(167)

Egyes felek kifejezetten azt állítják, hogy a projekt a regionális villamosenergia-piacokra, például a német piacra lefelé irányuló hatást gyakorolhat, ahol az éves alapterhelési ár 2025-re várhatóan akár 0,6  %-kal, 2030-ra 1,1  %-kal, 2040-re pedig akár 1,2  %-kal csökkenhet. Másrészt egyes felek azt is állítják, hogy a németországi megújuló létesítmények a Paks II új reaktorai következtében alacsonyabb bevételeket termelnének, és emelkednének az adófizetőket a megújuló villamos energiára irányuló német támogatási programok finanszírozása miatt sújtó terhek, ugyanakkor a „szürke villamos energia” szolgáltatói 2030-ig akár 1,02  %-os megtakarítást érhetnek el.

4.3.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÁLTAL FELVETETT EGYÉB ÉSZREVÉTELEK

AZ ÉRDEKELT FELEK ÁLTAL FELVETETT EGYÉB ÉSZREVÉTELEK

| (168) | Több észrevétel hangsúlyozza, hogy a projekt részleteit nem teljes egészében osztották meg a magyar közvéleménnyel. Azt is állítják, hogy a Paks II-vel kapcsolatos döntés műszaki szempontból nem indokolható, mivel nem végeztek előzetes vizsgálatokat arra vonatkozóan, hogy az energiahatékonysági intézkedésekbe és megújuló energiaforrásokba történő, ugyanilyen léptékű beruházások hogyan tudnák elősegíteni az ellátás biztonságát. Ezek az észrevételek ezért arra mutatnak rá, hogy a nyilvánosság és a szakma bevonásának hiánya miatt a projektet nem lenne szabad megvalósítani. |
| --- | --- |

(168)

Több észrevétel hangsúlyozza, hogy a projekt részleteit nem teljes egészében osztották meg a magyar közvéleménnyel. Azt is állítják, hogy a Paks II-vel kapcsolatos döntés műszaki szempontból nem indokolható, mivel nem végeztek előzetes vizsgálatokat arra vonatkozóan, hogy az energiahatékonysági intézkedésekbe és megújuló energiaforrásokba történő, ugyanilyen léptékű beruházások hogyan tudnák elősegíteni az ellátás biztonságát. Ezek az észrevételek ezért arra mutatnak rá, hogy a nyilvánosság és a szakma bevonásának hiánya miatt a projektet nem lenne szabad megvalósítani.

| (169) | Bizonyos beadványok az atomerőművek jelentette potenciális veszélyre hivatkoznak. Egyes észrevételek Magyarország és a Paks II azon képességével kapcsolatban fogalmaznak meg aggályokat, hogy meg tud-e birkózni a nukleáris biztonsági eseményekkel, a nukleáris hulladék biztonságos ártalmatlanítását is beleértve. |
| --- | --- |

(169)

Bizonyos beadványok az atomerőművek jelentette potenciális veszélyre hivatkoznak. Egyes észrevételek Magyarország és a Paks II azon képességével kapcsolatban fogalmaznak meg aggályokat, hogy meg tud-e birkózni a nukleáris biztonsági eseményekkel, a nukleáris hulladék biztonságos ártalmatlanítását is beleértve.

| (170) | Egyes észrevételek az új blokkok kivitelezőjének kijelölése során a versenytárgyalási eljárás hiányát hangsúlyozták, ami véleményük szerint ellentétes az uniós jog rendelkezéseivel. Jávor Benedek EP-képviselő ezenkívül azt állítja, hogy az uniós közbeszerzési szabályok feltételezett megsértése az intézkedéssel jár és ahhoz szervesen kapcsolódik, mivel – véleménye szerint – Oroszország nem adott volna hitelt Magyarországnak a Paks II projektre, ha nem garantálták volna, hogy a beruházást a Roszatom kapja meg, ami viszont megkerüli az uniós közbeszerzési szabályokat. A képviselő megállapítja, hogy annak értékelése, hogy az orosz hitel felhasználása jogellenes állami támogatásnak minősül-e, nem választható külön a közbeszerzési szabályok megkerülésétől; ezek szorosan összefüggnek, és hatásukat együttesen kell értékelni. |
| --- | --- |

(170)

Egyes észrevételek az új blokkok kivitelezőjének kijelölése során a versenytárgyalási eljárás hiányát hangsúlyozták, ami véleményük szerint ellentétes az uniós jog rendelkezéseivel. Jávor Benedek EP-képviselő ezenkívül azt állítja, hogy az uniós közbeszerzési szabályok feltételezett megsértése az intézkedéssel jár és ahhoz szervesen kapcsolódik, mivel – véleménye szerint – Oroszország nem adott volna hitelt Magyarországnak a Paks II projektre, ha nem garantálták volna, hogy a beruházást a Roszatom kapja meg, ami viszont megkerüli az uniós közbeszerzési szabályokat. A képviselő megállapítja, hogy annak értékelése, hogy az orosz hitel felhasználása jogellenes állami támogatásnak minősül-e, nem választható külön a közbeszerzési szabályok megkerülésétől; ezek szorosan összefüggnek, és hatásukat együttesen kell értékelni.

| (171) | Több észrevétel tiltakozott az ellen, hogy a projektet orosz hitelből valósítják meg. Azzal érvelnek, hogy ez üzemanyag- és pénzügyi függéshez vezet, ugyanakkor ellentétes az EU energiabiztonsági stratégiájával, mivel kizárja az uniós piaci szereplőket egy uniós szintű energiahálózat és -infrastruktúra fejlesztéséből. |
| --- | --- |

(171)

Több észrevétel tiltakozott az ellen, hogy a projektet orosz hitelből valósítják meg. Azzal érvelnek, hogy ez üzemanyag- és pénzügyi függéshez vezet, ugyanakkor ellentétes az EU energiabiztonsági stratégiájával, mivel kizárja az uniós piaci szereplőket egy uniós szintű energiahálózat és -infrastruktúra fejlesztéséből.

| (172) | Egyes érdekelt felek azt állítják, hogy amikor Magyarország úgy döntött, hogy jövőben új villamosenergia-kapacitásra lesz szüksége, teljesítenie kellett volna az Európai Parlament és a Tanács 2009/72/EK irányelvének 8. cikkét (56). Ebben az esetben az új kapacitások létesítésének biztosításához nem került sor semmilyen versenytárgyalási eljárásra vagy a megkülönböztetéstől való mentesség és az átláthatóság szempontjából azzal egyenértékű, egyéb eljárásra. Ezért véleményük szerint a Paks II beruházás uniós jogot sérthet. |
| --- | --- |

(172)

Egyes érdekelt felek azt állítják, hogy amikor Magyarország úgy döntött, hogy jövőben új villamosenergia-kapacitásra lesz szüksége, teljesítenie kellett volna az Európai Parlament és a Tanács 2009/72/EK irányelvének 8. cikkét (56). Ebben az esetben az új kapacitások létesítésének biztosításához nem került sor semmilyen versenytárgyalási eljárásra vagy a megkülönböztetéstől való mentesség és az átláthatóság szempontjából azzal egyenértékű, egyéb eljárásra. Ezért véleményük szerint a Paks II beruházás uniós jogot sérthet.

56

| (173) | Egyes felek azt állítják, hogy az állami támogatás használata nem megfelelő olyan esetekben, ahol a szennyezőt mentesítheti a szennyezéssel járó költségek megfizetésének – a környezetvédelmi állami támogatásokról szóló iránymutatás (57) szellemiségének megfelelő – terhe alól. |
| --- | --- |

(173)

Egyes felek azt állítják, hogy az állami támogatás használata nem megfelelő olyan esetekben, ahol a szennyezőt mentesítheti a szennyezéssel járó költségek megfizetésének – a környezetvédelmi állami támogatásokról szóló iránymutatás (57) szellemiségének megfelelő – terhe alól.

57

4.4.   MAGYARORSZÁG VÁLASZA AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEIRE

MAGYARORSZÁG VÁLASZA AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEIRE

| (174) | Magyarország 2016. április 8-án nyújtotta be a harmadik feleknek az állami támogatási eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeire adott válaszát („A harmadik felek észrevételeire adott válasz”). |
| --- | --- |

(174)

Magyarország 2016. április 8-án nyújtotta be a harmadik feleknek az állami támogatási eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeire adott válaszát („A harmadik felek észrevételeire adott válasz”).

| (175) | Magyarország határozottan ellenzi az osztrák kormány, a Greenpeace Energy, az Energiaklub és Jávor Benedek EP-képviselő észrevételeit, amelyekben a különböző harmadik felek azt állították, hogy a Magyarország által készített elemzésben nem tüntették fel a biztonsági és környezetvédelmi előírásokkal, adósságfinanszírozással, biztosítással, biztonsággal, hulladék ártalmatlanításával, üzemen kívül helyezéssel, átviteli összeköttetésekkel és utólagos átalakítási beruházásokkal kapcsolatos költségeket, és azt állítja, hogy a szóban forgó felek nem jól tájékozottak, és állításaik megalapozatlanok. |
| --- | --- |

(175)

Magyarország határozottan ellenzi az osztrák kormány, a Greenpeace Energy, az Energiaklub és Jávor Benedek EP-képviselő észrevételeit, amelyekben a különböző harmadik felek azt állították, hogy a Magyarország által készített elemzésben nem tüntették fel a biztonsági és környezetvédelmi előírásokkal, adósságfinanszírozással, biztosítással, biztonsággal, hulladék ártalmatlanításával, üzemen kívül helyezéssel, átviteli összeköttetésekkel és utólagos átalakítási beruházásokkal kapcsolatos költségeket, és azt állítja, hogy a szóban forgó felek nem jól tájékozottak, és állításaik megalapozatlanok.

| (176) | A válasz tartalmazza a Jávor Benedek EP-képviselő által benyújtott észrevételek részletes cáfolatát. Magyarország különösen az alábbiakat hangsúlyozza:






  — | az EPC-szerződés az összes szükséges biztonsági beruházás költségeit tartalmazza, |
| --- | --- | --- |

(176)

A válasz tartalmazza a Jávor Benedek EP-képviselő által benyújtott észrevételek részletes cáfolatát. Magyarország különösen az alábbiakat hangsúlyozza:

—

az EPC-szerződés az összes szükséges biztonsági beruházás költségeit tartalmazza,

| — | a közvetlen hűtőrendszer kiválasztását a projekt környezeti hatásvizsgálata is alátámasztja, |
| --- | --- |

—

a közvetlen hűtőrendszer kiválasztását a projekt környezeti hatásvizsgálata is alátámasztja,

| — | a hulladékgazdálkodásra és üzemen kívül helyezésre vonatkozó költségadatokat a Radioaktív Hulladékokat Kezelő Kht. az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény alapján számította ki, |
| --- | --- |

—

a hulladékgazdálkodásra és üzemen kívül helyezésre vonatkozó költségadatokat a Radioaktív Hulladékokat Kezelő Kht. az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény alapján számította ki,

| — | a Paks II hálózati csatlakoztatásával kapcsolatos költségek a projekt pénzügyi elemzésében szerepelnek, |
| --- | --- |

—

a Paks II hálózati csatlakoztatásával kapcsolatos költségek a projekt pénzügyi elemzésében szerepelnek,

| — | sem a Paksi Atomerőmű, sem a Paks II nem fog csökkentett üzemmel működni az alacsony keresletű órákban, mivel a Paks II a fokozatosan megszüntetendő, régebbi és jelenlegi villamosenergia-termelő kapacitásokat fogja kiváltani, |
| --- | --- |

—

sem a Paksi Atomerőmű, sem a Paks II nem fog csökkentett üzemmel működni az alacsony keresletű órákban, mivel a Paks II a fokozatosan megszüntetendő, régebbi és jelenlegi villamosenergia-termelő kapacitásokat fogja kiváltani,

| — | mivel III+ generációs modern technológiáról van szó, nyugodtan feltételezhető a Paks II élettartama során a viszonylag magas (90  % fölötti) kihasználtsági ráta, |
| --- | --- |

—

mivel III+ generációs modern technológiáról van szó, nyugodtan feltételezhető a Paks II élettartama során a viszonylag magas (90  % fölötti) kihasználtsági ráta,

| — | a 60 éves működési időtartam nemzetközileg is széles körben elfogadott, mivel még a kevésbé modern, III. generációs üzemek esetében is ez a szokásos feltételezés, |
| --- | --- |

—

a 60 éves működési időtartam nemzetközileg is széles körben elfogadott, mivel még a kevésbé modern, III. generációs üzemek esetében is ez a szokásos feltételezés,

| — | a projekt héa-semleges, és mivel a szolgáltatások nagy részét az EU-ban található vállalkozások nyújtják, a vámok feltételezése/számítása pontatlan. |
| --- | --- |

—

a projekt héa-semleges, és mivel a szolgáltatások nagy részét az EU-ban található vállalkozások nyújtják, a vámok feltételezése/számítása pontatlan.

| (177) | Magyarország azzal érvel, hogy kiterjedt érzékenységelemzést végzett, hogy figyelembe vegye a feltételezéseknek és változóknak – mint például az üzem élettartama, működési és fenntartási költségek, hulladékgazdálkodási és üzemen kívül helyezési költségek, kihasználtság, makroökonómiai tényezők, mint például a devizaárfolyam és infláció, különböző piaciár-forgatókönyvek, késedelmek stb. – a döntés-előkészítő tanulmányra gyakorolt hatását, és ez az érzékenységelemzés teljes mértékben alátámasztja azon megállapítását, hogy az intézkedés nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(177)

Magyarország azzal érvel, hogy kiterjedt érzékenységelemzést végzett, hogy figyelembe vegye a feltételezéseknek és változóknak – mint például az üzem élettartama, működési és fenntartási költségek, hulladékgazdálkodási és üzemen kívül helyezési költségek, kihasználtság, makroökonómiai tényezők, mint például a devizaárfolyam és infláció, különböző piaciár-forgatókönyvek, késedelmek stb. – a döntés-előkészítő tanulmányra gyakorolt hatását, és ez az érzékenységelemzés teljes mértékben alátámasztja azon megállapítását, hogy az intézkedés nem minősül állami támogatásnak.

| (178) | Ami az intézkedés esetleges összeegyeztethetőségével kapcsolatos észrevételeket illeti, Magyarország megismétli az energiatermelési szerkezet szabadon történő megválasztásával és diverzifikációjával kapcsolatban előterjesztett érveit, a helyettesítő kapacitás szükségességét, dekarbonizációt, munkahelyteremtést, megfizethetőséget és az állított multiplikátor hatásokat. |
| --- | --- |

(178)

Ami az intézkedés esetleges összeegyeztethetőségével kapcsolatos észrevételeket illeti, Magyarország megismétli az energiatermelési szerkezet szabadon történő megválasztásával és diverzifikációjával kapcsolatban előterjesztett érveit, a helyettesítő kapacitás szükségességét, dekarbonizációt, munkahelyteremtést, megfizethetőséget és az állított multiplikátor hatásokat.

| (179) | Magyarország azt állítja, hogy téves az osztrák kormány azon állítása, hogy az Euratom-Szerződésnek „a Közösségben az atomenergia alkalmazásának fejlesztésével” kapcsolatos célkitűzése „már eleve teljesül, és az Európában már megvalósult számos műszakilag fejlett atomerőmű miatt nem használható fel az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése értelmében vett közös érdek alátámasztására”. Magyarország véleménye szerint ez az érv összekeveri a nukleáris energiatermelést a technológia koncepciójával, amelyről nem állítható, hogy statikus lenne. Magyarország azt állítja, hogy az Euratom-Szerződés továbbra is az Unió alkotmányos rendjének része, és egyelőre még nem helyezték hatályon kívül. Magyarország végül hangsúlyozza, hogy Ausztria és a Greenpeace nem hivatkoztak az ítélkezési gyakorlatra annak jelzése céljából, hogy a közös érdeket szolgáló célkitűzésekkel kapcsolatos ügyek végesek vagy időben korlátozottak lennének. |
| --- | --- |

(179)

Magyarország azt állítja, hogy téves az osztrák kormány azon állítása, hogy az Euratom-Szerződésnek „a Közösségben az atomenergia alkalmazásának fejlesztésével” kapcsolatos célkitűzése „már eleve teljesül, és az Európában már megvalósult számos műszakilag fejlett atomerőmű miatt nem használható fel az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése értelmében vett közös érdek alátámasztására”. Magyarország véleménye szerint ez az érv összekeveri a nukleáris energiatermelést a technológia koncepciójával, amelyről nem állítható, hogy statikus lenne. Magyarország azt állítja, hogy az Euratom-Szerződés továbbra is az Unió alkotmányos rendjének része, és egyelőre még nem helyezték hatályon kívül. Magyarország végül hangsúlyozza, hogy Ausztria és a Greenpeace nem hivatkoztak az ítélkezési gyakorlatra annak jelzése céljából, hogy a közös érdeket szolgáló célkitűzésekkel kapcsolatos ügyek végesek vagy időben korlátozottak lennének.

| (180) | Az energiatermelési szerkezet diverzifikációját illetően Magyarország cáfolja Ausztria és az Osztrák Szélenergia-társaság az egész Unióra érvényes uránfüggéssel kapcsolatos állításait, és hangsúlyozza, hogy jelentős és sokféle kiaknázatlan forrás van, amelyekből rendelkezésre áll az urán. Azt is állítja Magyarország, hogy valamely forrás végességének puszta ténye nem azt jelenti, hogy használata fenntarthatatlan, és válaszában Loreta Stankeviciute energetikai közgazdász által a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (IAEA) nevében megfogalmazott észrevételekre (58) hivatkozik, amelyek szerint „a nukleáris energia az összehasonlítások során számos fenntarthatósági mutató esetében kedvező képet mutat”. |
| --- | --- |

(180)

Az energiatermelési szerkezet diverzifikációját illetően Magyarország cáfolja Ausztria és az Osztrák Szélenergia-társaság az egész Unióra érvényes uránfüggéssel kapcsolatos állításait, és hangsúlyozza, hogy jelentős és sokféle kiaknázatlan forrás van, amelyekből rendelkezésre áll az urán. Azt is állítja Magyarország, hogy valamely forrás végességének puszta ténye nem azt jelenti, hogy használata fenntarthatatlan, és válaszában Loreta Stankeviciute energetikai közgazdász által a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (IAEA) nevében megfogalmazott észrevételekre (58) hivatkozik, amelyek szerint „a nukleáris energia az összehasonlítások során számos fenntarthatósági mutató esetében kedvező képet mutat”.

58

| (181) | Magyarország hangsúlyozza, hogy a dekarbonizáció nukleáris energiaforrások útján történő biztosításának szükségességével kapcsolatban előterjesztett érvek közül néhány megalapozott, mivel a megújuló technológiák igen költségesek, és az energiatermelés típusától függően időszakos jellegűek. Magyarország arra is hivatkozik, hogy a megújuló energiák rögzített, támogatott ára összeegyeztethetetlen a szabad piaci feltételek biztosításával, és a Greenpeace-t idézi, amely azt állította, hogy a rögzített villamosenergia-vételáras megállapodások az alacsonyabb piaci árak helyzeteiben kevésbé előnyösek, bár a Paks II nem így fogja értékesíteni a megtermelt villamos energiát. |
| --- | --- |

(181)

Magyarország hangsúlyozza, hogy a dekarbonizáció nukleáris energiaforrások útján történő biztosításának szükségességével kapcsolatban előterjesztett érvek közül néhány megalapozott, mivel a megújuló technológiák igen költségesek, és az energiatermelés típusától függően időszakos jellegűek. Magyarország arra is hivatkozik, hogy a megújuló energiák rögzített, támogatott ára összeegyeztethetetlen a szabad piaci feltételek biztosításával, és a Greenpeace-t idézi, amely azt állította, hogy a rögzített villamosenergia-vételáras megállapodások az alacsonyabb piaci árak helyzeteiben kevésbé előnyösek, bár a Paks II nem így fogja értékesíteni a megtermelt villamos energiát.

| (182) | Magyarország számos forrásra hivatkozik, amelyek azt állítják, hogy az intézkedés nem torzítja indokolatlanul a versenyt, és hangsúlyozza, hogy a Bizottság inkább a támogatás meglétével, és nem az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban (ahogyan a Greenpeace javasolta) fogalmazott meg kétségeket. |
| --- | --- |

(182)

Magyarország számos forrásra hivatkozik, amelyek azt állítják, hogy az intézkedés nem torzítja indokolatlanul a versenyt, és hangsúlyozza, hogy a Bizottság inkább a támogatás meglétével, és nem az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban (ahogyan a Greenpeace javasolta) fogalmazott meg kétségeket.

| (183) | Ugyanezzel a kérdéssel kapcsolatban (a verseny esetleges torzulása) Magyarország cáfolja a Greenpeace által felhozott érveket, amelyek szerint (a Hinkley Point C-hez hasonlóan) Magyarország rögzíteni kívánja az árakat, hogy így támogassa a Paks II hosszú távú működését. |
| --- | --- |

(183)

Ugyanezzel a kérdéssel kapcsolatban (a verseny esetleges torzulása) Magyarország cáfolja a Greenpeace által felhozott érveket, amelyek szerint (a Hinkley Point C-hez hasonlóan) Magyarország rögzíteni kívánja az árakat, hogy így támogassa a Paks II hosszú távú működését.

| (184) | Magyarország vitatja azokat az észrevételeket, amelyek szerint a projekt Magyarországról és a szomszédos országokból ki fogja szorítani a megújuló energiaforrásokba történő beruházásokat. Azzal érvel, hogy a nemzeti energiastratégia a nukleáris energia mellett a megújuló energiaforrásokat is tartalmazza, és hogy a beépített kapacitásban a jövőben jelentkező hiányt kizárólag a nukleáris energiával nem lehet fedezni. Ennek alapján a további nukleáris kapacitások nem akadályozzák meg a megújuló energia fejlesztését. Magyarország megjegyzi, hogy a Greenpeace beadványának részét képző, az Energy Brainpool által készített piaci elemzés a megújuló energiaforrásoknak a Magyarország nemzeti megújulóenergia-célkitűzésével összhangban történő bevezetését feltételezi. |
| --- | --- |

(184)

Magyarország vitatja azokat az észrevételeket, amelyek szerint a projekt Magyarországról és a szomszédos országokból ki fogja szorítani a megújuló energiaforrásokba történő beruházásokat. Azzal érvel, hogy a nemzeti energiastratégia a nukleáris energia mellett a megújuló energiaforrásokat is tartalmazza, és hogy a beépített kapacitásban a jövőben jelentkező hiányt kizárólag a nukleáris energiával nem lehet fedezni. Ennek alapján a további nukleáris kapacitások nem akadályozzák meg a megújuló energia fejlesztését. Magyarország megjegyzi, hogy a Greenpeace beadványának részét képző, az Energy Brainpool által készített piaci elemzés a megújuló energiaforrásoknak a Magyarország nemzeti megújulóenergia-célkitűzésével összhangban történő bevezetését feltételezi.

| (185) | Magyarország megerősíti az MVM Csoport által megfogalmazott véleményt, amely szerint az MVM Csoport és a Paks II között semmilyen összefonódás nincs kilátásban, ezért nem lehet piaci koncentrációról beszélni. Magyarország az MVM Csoport azon állítását is megismétli, hogy az MVM Csoport üzleti stratégiája olyan lehetséges beruházásokat is tartalmaz, amelyek a jövőben a Paks II-vel versenyezhetnek. |
| --- | --- |

(185)

Magyarország megerősíti az MVM Csoport által megfogalmazott véleményt, amely szerint az MVM Csoport és a Paks II között semmilyen összefonódás nincs kilátásban, ezért nem lehet piaci koncentrációról beszélni. Magyarország az MVM Csoport azon állítását is megismétli, hogy az MVM Csoport üzleti stratégiája olyan lehetséges beruházásokat is tartalmaz, amelyek a jövőben a Paks II-vel versenyezhetnek.

| (186) | Magyarország azokat a beadványokat is megerősíti, amelyek szerint a magas fokú összeköttetés miatt a vizsgálandó piacot a magyar államnál tágabban kell értelmezni. Ebben az összefüggésben az intézkedés hatása elhanyagolható. Magyarország a Greenpeace nevében az Energy Brainpool által a projektnek a regionális villamosenergia-piacokra, például Németországra gyakorolt potenciális hatásáról készített elemzés módszertanát is vitatja. Azzal érvel, hogy az alkalmazott megközelítés a projekt hatását kizárólag belföldi összefüggésben vizsgálja, és nem veszi figyelembe a Magyarországra irányuló energiabehozatal szerepét, mindezt pedig azon implicit feltételezés alapján extrapolálja Németországra, hogy a német villamosenergia-piacra gyakorolt hatás megegyezik a Magyarországra gyakorolt hatással. Magyarország azt is állítja, hogy az elemzés több ponton téves, mivel a rendszerösszekötő kapacitások jelenlegi mértékét feltételezi, ugyanakkor figyelmen kívül hagyja az uniós célkitűzések részét képező további összeköttetéseket. |
| --- | --- |

(186)

Magyarország azokat a beadványokat is megerősíti, amelyek szerint a magas fokú összeköttetés miatt a vizsgálandó piacot a magyar államnál tágabban kell értelmezni. Ebben az összefüggésben az intézkedés hatása elhanyagolható. Magyarország a Greenpeace nevében az Energy Brainpool által a projektnek a regionális villamosenergia-piacokra, például Németországra gyakorolt potenciális hatásáról készített elemzés módszertanát is vitatja. Azzal érvel, hogy az alkalmazott megközelítés a projekt hatását kizárólag belföldi összefüggésben vizsgálja, és nem veszi figyelembe a Magyarországra irányuló energiabehozatal szerepét, mindezt pedig azon implicit feltételezés alapján extrapolálja Németországra, hogy a német villamosenergia-piacra gyakorolt hatás megegyezik a Magyarországra gyakorolt hatással. Magyarország azt is állítja, hogy az elemzés több ponton téves, mivel a rendszerösszekötő kapacitások jelenlegi mértékét feltételezi, ugyanakkor figyelmen kívül hagyja az uniós célkitűzések részét képező további összeköttetéseket.

| (187) | A biztonsági problémákat hangsúlyozó észrevételeket illetően Magyarország azt állítja, hogy az országban a már meglévő négy atomerőművi blokknak köszönhetően jelentős tudás és szakértelem áll rendelkezésre. Azt is megjegyzi, hogy a nukleáris létesítmények engedélyeit kibocsátó Országos Atomenergia Hivatal jól ismeri a VVER-technológiát, amellyel kapcsolatban kétéves belső képzési programot dolgozott ki. A programban a szabályozó testület azon tagjai vesznek részt, akik jelentős tudományos és gyakorlati tapasztalattal rendelkeznek, ők végzik az új alkalmazottak képzését és fejlesztését, hogy felkészítsék őket a szabályozó hatóság részeként elvégzendő feladataikra. |
| --- | --- |

(187)

A biztonsági problémákat hangsúlyozó észrevételeket illetően Magyarország azt állítja, hogy az országban a már meglévő négy atomerőművi blokknak köszönhetően jelentős tudás és szakértelem áll rendelkezésre. Azt is megjegyzi, hogy a nukleáris létesítmények engedélyeit kibocsátó Országos Atomenergia Hivatal jól ismeri a VVER-technológiát, amellyel kapcsolatban kétéves belső képzési programot dolgozott ki. A programban a szabályozó testület azon tagjai vesznek részt, akik jelentős tudományos és gyakorlati tapasztalattal rendelkeznek, ők végzik az új alkalmazottak képzését és fejlesztését, hogy felkészítsék őket a szabályozó hatóság részeként elvégzendő feladataikra.

| (188) | Magyarország továbbá hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi hatóság és a szabályozó hatóság egymástól függetlenek, ami megbízható és objektív biztonsági keretrendszert biztosít. Magyarország azt is megjegyzi, hogy a projekt nukleáris biztonsággal kapcsolatos vonatkozó műszaki előírásai a magyar jog, az európai közüzemi előírások, a NAÜ és a Nyugat-európai Nukleáris Hatóságok Szövetsége által megfogalmazott biztonsági ajánlások, valamint a fukusimai balesetből levont tanulságok alapján készültek el. |
| --- | --- |

(188)

Magyarország továbbá hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi hatóság és a szabályozó hatóság egymástól függetlenek, ami megbízható és objektív biztonsági keretrendszert biztosít. Magyarország azt is megjegyzi, hogy a projekt nukleáris biztonsággal kapcsolatos vonatkozó műszaki előírásai a magyar jog, az európai közüzemi előírások, a NAÜ és a Nyugat-európai Nukleáris Hatóságok Szövetsége által megfogalmazott biztonsági ajánlások, valamint a fukusimai balesetből levont tanulságok alapján készültek el.

| (189) | A projekt előkészítése során az átláthatóság állítólagos hiányával kapcsolatos észrevételekre adott válaszul Magyarország kifejtette, hogy az átláthatóságot a parlamenti döntéshozatali eljárás révén sikerült biztosítani. A parlamenti eljárás biztosította az összes érdekelt fél és a hatóságok, így a Bizottság számára az összes releváns információhoz való hozzáférést. Az eljárás részeként minden független szakértői jelentést közzétettek, a projekt gazdasági elemzéseit is beleértve, valamint több nyelven elérhetővé tették az összes környezeti hatásvizsgálati anyagot. |
| --- | --- |

(189)

A projekt előkészítése során az átláthatóság állítólagos hiányával kapcsolatos észrevételekre adott válaszul Magyarország kifejtette, hogy az átláthatóságot a parlamenti döntéshozatali eljárás révén sikerült biztosítani. A parlamenti eljárás biztosította az összes érdekelt fél és a hatóságok, így a Bizottság számára az összes releváns információhoz való hozzáférést. Az eljárás részeként minden független szakértői jelentést közzétettek, a projekt gazdasági elemzéseit is beleértve, valamint több nyelven elérhetővé tették az összes környezeti hatásvizsgálati anyagot.

| (190) | Magyarország a projektért felelős kormánybiztos által 2015. március 17. és május 4. között tartott nyilvános konzultációkra is hivatkozott, amelyek során a Paks II építésének és üzemeltetésének lehetséges környezeti hatásaival foglalkoztak. Magyarország az összes (uniós és nem uniós) szomszédos harmadik országot is értesítette a projektről, és a projekttel kapcsolatban több országban összesen kilenc nyilvános konzultációt tartott. |
| --- | --- |

(190)

Magyarország a projektért felelős kormánybiztos által 2015. március 17. és május 4. között tartott nyilvános konzultációkra is hivatkozott, amelyek során a Paks II építésének és üzemeltetésének lehetséges környezeti hatásaival foglalkoztak. Magyarország az összes (uniós és nem uniós) szomszédos harmadik országot is értesítette a projektről, és a projekttel kapcsolatban több országban összesen kilenc nyilvános konzultációt tartott.

| (191) | Azokkal az észrevételekkel kapcsolatban, amelyek szerint a projekt megvalósítása sérti az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU (59), valamint az európai parlamenti és a Tanács 2014/25/EU irányelvét (60), a magyar hatóságok kifejtik, hogy a kormányközi egyezmény és a megvalósítási megállapodások nem esnek az EUMSZ, valamint a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv hatály alá. A magyar hatóságok azt is állítják, hogy még ha az EUMSZ-t kellene is alkalmazni, a kormányközi egyezményre és a megvalósítási megállapodásokra a 2014/25/EU irányelv 22. cikkében a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatban megállapított mentesség vagy ugyanazon irányelv 50. cikkének c) pontjában meghatározott technikai mentesség vonatkozna, ezért mentesülnek az uniós közbeszerzési szabályok alkalmazása alól. Magyarország kifejti, hogy a kormányközi egyezmény egyértelmű eljárásokat állapít meg a megvalósítási megállapodások odaítélésére, a gazdasági társaságok kijelölésére és az alvállalkozói szerződések odaítélésére vonatkozó konkrét követelményeket is beleértve. |
| --- | --- |

(191)

Azokkal az észrevételekkel kapcsolatban, amelyek szerint a projekt megvalósítása sérti az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU (59), valamint az európai parlamenti és a Tanács 2014/25/EU irányelvét (60), a magyar hatóságok kifejtik, hogy a kormányközi egyezmény és a megvalósítási megállapodások nem esnek az EUMSZ, valamint a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv hatály alá. A magyar hatóságok azt is állítják, hogy még ha az EUMSZ-t kellene is alkalmazni, a kormányközi egyezményre és a megvalósítási megállapodásokra a 2014/25/EU irányelv 22. cikkében a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatban megállapított mentesség vagy ugyanazon irányelv 50. cikkének c) pontjában meghatározott technikai mentesség vonatkozna, ezért mentesülnek az uniós közbeszerzési szabályok alkalmazása alól. Magyarország kifejti, hogy a kormányközi egyezmény egyértelmű eljárásokat állapít meg a megvalósítási megállapodások odaítélésére, a gazdasági társaságok kijelölésére és az alvállalkozói szerződések odaítélésére vonatkozó konkrét követelményeket is beleértve.

59

60

| (192) | Magyarország azokat az észrevételeket is cáfolja, amelyek szerint megsértette a 2009/72/EK irányelv 8. cikkét. Magyarország azzal érvel, hogy a szóban forgó irányelv erre a projektre nem vonatkozik, mivel az az Euratom-Szerződés kizárólagos hatálya alá tartozik, amely elsőbbséget élvez az EUMSZ-ben és az abból eredő másodlagos jogszabályokban foglalt szabályokkal szemben. A magyar hatóságok azt is kiemelik, hogy véleményük szerint mivel a projekt mentes az állami támogatástól, a 2009/72/EK irányelvben foglalt, a kapacitásokkal kapcsolatos versenytárgyalási rendelkezések nem érvényesek. |
| --- | --- |

(192)

Magyarország azokat az észrevételeket is cáfolja, amelyek szerint megsértette a 2009/72/EK irányelv 8. cikkét. Magyarország azzal érvel, hogy a szóban forgó irányelv erre a projektre nem vonatkozik, mivel az az Euratom-Szerződés kizárólagos hatálya alá tartozik, amely elsőbbséget élvez az EUMSZ-ben és az abból eredő másodlagos jogszabályokban foglalt szabályokkal szemben. A magyar hatóságok azt is kiemelik, hogy véleményük szerint mivel a projekt mentes az állami támogatástól, a 2009/72/EK irányelvben foglalt, a kapacitásokkal kapcsolatos versenytárgyalási rendelkezések nem érvényesek.

| (193) | Magyarország végül az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatára (61) hivatkozik, amely kimondja, hogy az uniós jog megsértésének fennállását vagy hiányát az állami támogatásokkal kapcsolatos vizsgálatok keretében nem kell figyelembe venni. Ennek ismeretében Magyarország úgy véli, hogy a villamosenergia-irányelv esetleges megszegését az állami támogatásra vonatkozó hivatalos vizsgálat hatályán kívül kell vizsgálni. Magyarország hivatkozik továbbá a Bizottság által a Hinkley Point C ügyében hozott állami támogatási határozatára, azt állítva, hogy a 2009/72/EK irányelv 8. cikke értelmében versenytárgyalási eljárás helyett a megkülönböztetéstől való mentesség és az átláthatóság szempontjából azzal egyenértékű, egyéb eljárás is alkalmazható. Magyarország azt állítja, hogy az alvállalkozói szerződések odaítélésre a megkülönböztetés-mentesség és az átláthatóság elveivel összhangban kerül sor. |
| --- | --- |

(193)

Magyarország végül az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatára (61) hivatkozik, amely kimondja, hogy az uniós jog megsértésének fennállását vagy hiányát az állami támogatásokkal kapcsolatos vizsgálatok keretében nem kell figyelembe venni. Ennek ismeretében Magyarország úgy véli, hogy a villamosenergia-irányelv esetleges megszegését az állami támogatásra vonatkozó hivatalos vizsgálat hatályán kívül kell vizsgálni. Magyarország hivatkozik továbbá a Bizottság által a Hinkley Point C ügyében hozott állami támogatási határozatára, azt állítva, hogy a 2009/72/EK irányelv 8. cikke értelmében versenytárgyalási eljárás helyett a megkülönböztetéstől való mentesség és az átláthatóság szempontjából azzal egyenértékű, egyéb eljárás is alkalmazható. Magyarország azt állítja, hogy az alvállalkozói szerződések odaítélésre a megkülönböztetés-mentesség és az átláthatóság elveivel összhangban kerül sor.

61

4.5.   A MAGYARORSZÁG ÁLTAL A BIZOTTSÁGHOZ BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEKRE ADOTT TOVÁBBI VÁLASZOK

A MAGYARORSZÁG ÁLTAL A BIZOTTSÁGHOZ BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEKRE ADOTT TOVÁBBI VÁLASZOK

| (194) | Magyarország a Bizottsághoz benyújtott észrevételekre adott válaszában azzal érvel, hogy a Bizottság saját nukleáris indikatív programról szóló közleménye (PINC) (62) is azt jelzi, hogy 2015 és 2050 között több milliárd eurót (a becslések szerint 650 milliárd és 760 milliárd EUR közötti összeget) kellene az atomenergiába beruházni, hogy az egész Unióra kiterjedő alapon tudják biztosítani az energiaellátás biztonságos jövőjét. |
| --- | --- |

(194)

Magyarország a Bizottsághoz benyújtott észrevételekre adott válaszában azzal érvel, hogy a Bizottság saját nukleáris indikatív programról szóló közleménye (PINC) (62) is azt jelzi, hogy 2015 és 2050 között több milliárd eurót (a becslések szerint 650 milliárd és 760 milliárd EUR közötti összeget) kellene az atomenergiába beruházni, hogy az egész Unióra kiterjedő alapon tudják biztosítani az energiaellátás biztonságos jövőjét.

62

5.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

5.1.   A TÁMOGATÁS MEGLÉTE

A TÁMOGATÁS MEGLÉTE

| (195) | Valamely intézkedés akkor minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, ha teljesít négy halmozott feltételt. Először is az intézkedést az államnak kell finanszíroznia vagy állami forrásból kell nyújtani. Másodszor, az intézkedés előnyt nyújt a kedvezményezettnek. Harmadszor, az intézkedés bizonyos vállalkozásokat vagy gazdasági tevékenységeket előnyben részesít (azaz bizonyos mértékű szelektivitásnak kell fennállnia). Negyedszer pedig, az intézkedés befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet és torzíthatja a versenyt a belső piacon. |
| --- | --- |

(195)

Valamely intézkedés akkor minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, ha teljesít négy halmozott feltételt. Először is az intézkedést az államnak kell finanszíroznia vagy állami forrásból kell nyújtani. Másodszor, az intézkedés előnyt nyújt a kedvezményezettnek. Harmadszor, az intézkedés bizonyos vállalkozásokat vagy gazdasági tevékenységeket előnyben részesít (azaz bizonyos mértékű szelektivitásnak kell fennállnia). Negyedszer pedig, az intézkedés befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet és torzíthatja a versenyt a belső piacon.

| (196) | Az eljárás megindításáról szóló határozat 3.1. szakaszában a Bizottság azt az előzetes megállapítást tette, hogy az intézkedés gazdasági előnyhöz juttathatja a Paks II-t, állami támogatásnak minősül, mivel azt a magyar államnak betudható állami forrásokból nyújtották, az intézkedés szelektív, továbbá befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzíthatja a versenyt a belső piacon. A Bizottság nem talált okot arra, hogy a hivatalos vizsgálat során megváltoztassa az ezekkel kapcsolatos értékelését. |
| --- | --- |

(196)

Az eljárás megindításáról szóló határozat 3.1. szakaszában a Bizottság azt az előzetes megállapítást tette, hogy az intézkedés gazdasági előnyhöz juttathatja a Paks II-t, állami támogatásnak minősül, mivel azt a magyar államnak betudható állami forrásokból nyújtották, az intézkedés szelektív, továbbá befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzíthatja a versenyt a belső piacon. A Bizottság nem talált okot arra, hogy a hivatalos vizsgálat során megváltoztassa az ezekkel kapcsolatos értékelését.

5.1.1.   GAZDASÁGI ELŐNY

| (197) | A Bizottság azt értékelte, hogy az intézkedés előnyt nyújt-e a Paks II számára annak következtében, hogy a magyar állam által teljes mértékben finanszírozott két új atomerőművi blokk tulajdonosa és üzemeltetője. A Bizottság azt is értékelte, hogy a Paks II részére nyújtott gazdasági előny megléte kizárható-e abban az esetben, ha a magyar állam beruházása profitorientált indoklás által vezérelt, piaci alapú beruházás lenne. |
| --- | --- |

(197)

A Bizottság azt értékelte, hogy az intézkedés előnyt nyújt-e a Paks II számára annak következtében, hogy a magyar állam által teljes mértékben finanszírozott két új atomerőművi blokk tulajdonosa és üzemeltetője. A Bizottság azt is értékelte, hogy a Paks II részére nyújtott gazdasági előny megléte kizárható-e abban az esetben, ha a magyar állam beruházása profitorientált indoklás által vezérelt, piaci alapú beruházás lenne.

| (198) | A Bizottság értékelésében egyetért Magyarországgal a piacgazdasági szereplő teszt alkalmazását illetően, amellyel meghatározhatja, hogy bizonyos beruházás piaci alapú-e. Ez a teszt azt vizsgálja, hogy egy piacgazdasági befektető az állami befektetővel azonos feltételek mellett fektetett volna be a projektbe akkor, amikor megszületett a döntés a beruházás megvalósításáról (lásd még az (53) és az (54) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(198)

A Bizottság értékelésében egyetért Magyarországgal a piacgazdasági szereplő teszt alkalmazását illetően, amellyel meghatározhatja, hogy bizonyos beruházás piaci alapú-e. Ez a teszt azt vizsgálja, hogy egy piacgazdasági befektető az állami befektetővel azonos feltételek mellett fektetett volna be a projektbe akkor, amikor megszületett a döntés a beruházás megvalósításáról (lásd még az (53) és az (54) preambulumbekezdést).

| (199) | Ez a teszt elismeri a gazdasági előny és így az állami támogatás meglétét, ha a beruházás várható belső megtérülési rátája alacsonyabb ugyanezen projekt esetében a WACC piaci alapú referenciaértékénél, mivel egy észszerű magánbefektető ilyen feltételek mellett nem ruházna be a projektbe. |
| --- | --- |

(199)

Ez a teszt elismeri a gazdasági előny és így az állami támogatás meglétét, ha a beruházás várható belső megtérülési rátája alacsonyabb ugyanezen projekt esetében a WACC piaci alapú referenciaértékénél, mivel egy észszerű magánbefektető ilyen feltételek mellett nem ruházna be a projektbe.

| (200) | A piacgazdasági befektető teszt előírja, hogy az IRR és a WACC becsléséhez használt bizonyíték a beruházási döntéssel egyidejű legyen, hogy az adott időpontban a befektetők rendelkezésére álló információkat reprodukálja. A Bizottság a Paks II projekt vonatkozásában meghatározta a döntéshozatali folyamat időrendi sorrendjét, hogy megállapíthassa, hogy a befektetők számára milyen információk álltak rendelkezésre a projekt folytatására vonatkozó döntés meghozatalának időpontjában (63). |
| --- | --- |

(200)

A piacgazdasági befektető teszt előírja, hogy az IRR és a WACC becsléséhez használt bizonyíték a beruházási döntéssel egyidejű legyen, hogy az adott időpontban a befektetők rendelkezésére álló információkat reprodukálja. A Bizottság a Paks II projekt vonatkozásában meghatározta a döntéshozatali folyamat időrendi sorrendjét, hogy megállapíthassa, hogy a befektetők számára milyen információk álltak rendelkezésre a projekt folytatására vonatkozó döntés meghozatalának időpontjában (63).

63

| (201) | E döntés időpontjától kezdődően a Paks II még mindig nem adott visszavonhatatlan megbízást a két új reaktor építési munkálataira (64) [...]. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a 2017 februárjától rendelkezésre álló adatok (a továbbiakban: a 2017. évi adatok) a piacgazdasági szereplő teszt szempontjából a leginkább relevánsak, és ezeket veszi alapeseti forgatókönyvként figyelembe. |
| --- | --- |

(201)

E döntés időpontjától kezdődően a Paks II még mindig nem adott visszavonhatatlan megbízást a két új reaktor építési munkálataira (64) [...]. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a 2017 februárjától rendelkezésre álló adatok (a továbbiakban: a 2017. évi adatok) a piacgazdasági szereplő teszt szempontjából a leginkább relevánsak, és ezeket veszi alapeseti forgatókönyvként figyelembe.

64

| (202) | A Paks II-vel kapcsolatos tárgyalások azonban több mint két évvel korábban kezdődtek. A piacgazdasági szereplő tesztjén elért eredmények megbízhatóságának ellenőrzéséhez a Bizottság az eredeti beruházási döntés meghozatalának időpontjában, azaz a 2014. december 9-én aláírt EPC-szerződés időpontjában érvényes adatokat (a továbbiakban: a 2014. évi adatok) külön is értékelte. A Bizottság szemlélteti, hogy ugyanennek az elemzésnek egy korábbi időpontban – azaz az eredeti beruházás időpontjában – kapott eredményei összhangban állnak a 2017. évi adatok felhasználásával kapott eredményekkel. |
| --- | --- |

(202)

A Paks II-vel kapcsolatos tárgyalások azonban több mint két évvel korábban kezdődtek. A piacgazdasági szereplő tesztjén elért eredmények megbízhatóságának ellenőrzéséhez a Bizottság az eredeti beruházási döntés meghozatalának időpontjában, azaz a 2014. december 9-én aláírt EPC-szerződés időpontjában érvényes adatokat (a továbbiakban: a 2014. évi adatok) külön is értékelte. A Bizottság szemlélteti, hogy ugyanennek az elemzésnek egy korábbi időpontban – azaz az eredeti beruházás időpontjában – kapott eredményei összhangban állnak a 2017. évi adatok felhasználásával kapott eredményekkel.

| (203) | A piacgazdasági szereplő teszt teljesülésének megállapításához a Bizottság megbecsülte egy, a Paks II-höz hasonló kockázati profilú beruházás elméleti WACC-értékét. A Bizottság ezt a becsült piaci WACC-t összevetette a projekt WACC-értékével, először az alapeseti forgatókönyvben, a 2017. évi adatok segítségével, majd a megbízhatóság ellenőrzésének céljából a 2014. évi adatokkal is, amelyek az eredeti beruházási döntés szempontjából lényegesek. |
| --- | --- |

(203)

A piacgazdasági szereplő teszt teljesülésének megállapításához a Bizottság megbecsülte egy, a Paks II-höz hasonló kockázati profilú beruházás elméleti WACC-értékét. A Bizottság ezt a becsült piaci WACC-t összevetette a projekt WACC-értékével, először az alapeseti forgatókönyvben, a 2017. évi adatok segítségével, majd a megbízhatóság ellenőrzésének céljából a 2014. évi adatokkal is, amelyek az eredeti beruházási döntés szempontjából lényegesek.

5.1.1.1.   
  A Bizottság értékelése a súlyozott átlagos tőkeköltséggel (WACC) kapcsolatban

A Bizottság értékelése a súlyozott átlagos tőkeköltséggel (WACC) kapcsolatban

| (204) | A Bizottság a WACC becsléséhez a Magyarország által használt két módszert alkalmazza, azaz a szokásos alulról építkező megközelítést, amely az összes összetevő becslésével építi fel az elméleti WACC-t, valamint az összehasonlító teljesítményértékelést (benchmarking-elemzés), amely a Paks II szempontjából releváns és ahhoz hasonló hivatkozásokra alapoz. Az azonos módszerek alkalmazásának ellenére a Bizottság eredményei eltérnek a Magyarország által levont következtetésektől, mivel a Bizottság megkérdőjelezett bizonyos, Magyarország által felhasznált paraméterértékeket, és cáfolta azok érvényességét. Az egyéb paramétereket és referenciaértékeket a Bizottság a Magyarország által javasolt formában elfogadja, és névértéken figyelembe veszi. Értékelésében a Bizottság alátámasztó bizonyítékokat nyújt minden olyan érték esetében, amely eltér a Magyarország által javasoltaktól. |
| --- | --- |

(204)

A Bizottság a WACC becsléséhez a Magyarország által használt két módszert alkalmazza, azaz a szokásos alulról építkező megközelítést, amely az összes összetevő becslésével építi fel az elméleti WACC-t, valamint az összehasonlító teljesítményértékelést (benchmarking-elemzés), amely a Paks II szempontjából releváns és ahhoz hasonló hivatkozásokra alapoz. Az azonos módszerek alkalmazásának ellenére a Bizottság eredményei eltérnek a Magyarország által levont következtetésektől, mivel a Bizottság megkérdőjelezett bizonyos, Magyarország által felhasznált paraméterértékeket, és cáfolta azok érvényességét. Az egyéb paramétereket és referenciaértékeket a Bizottság a Magyarország által javasolt formában elfogadja, és névértéken figyelembe veszi. Értékelésében a Bizottság alátámasztó bizonyítékokat nyújt minden olyan érték esetében, amely eltér a Magyarország által javasoltaktól.

| (205) | A Bizottság értékelésében alkalmazott mindkét módszer a 2017. évi adatokat használja alapadatként, a 2014. évi adatokat pedig a megbízhatóság ellenőrzéséhez. |
| --- | --- |

(205)

A Bizottság értékelésében alkalmazott mindkét módszer a 2017. évi adatokat használja alapadatként, a 2014. évi adatokat pedig a megbízhatóság ellenőrzéséhez.

| (206) | Tekintettel a pénzügyi becslésekre jellemző viszonylag jelentős bizonytalansági tényezőkre, a Bizottság egy tartományt ad meg a WACC piaci alapú elméleti referenciaértékéhez, amelyet a piacgazdasági szereplő tesztjében kell használni. |
| --- | --- |

(206)

Tekintettel a pénzügyi becslésekre jellemző viszonylag jelentős bizonytalansági tényezőkre, a Bizottság egy tartományt ad meg a WACC piaci alapú elméleti referenciaértékéhez, amelyet a piacgazdasági szereplő tesztjében kell használni.

| (207) | A két módszer alkalmazása során a Bizottság névértéken, a megbízható referenciaértékekkel összhangban állóként vette figyelembe a teljes élettartamra vonatkozó, 40–50  % közötti átlagos tőkeáttételt, amelyet Magyarország a MEIP-tanulmányban és a gazdasági tanulmányban javasolt. E határozat alkalmazásában a tőkeáttételre történő hivatkozás a projekt idegen tőkéje és teljes saját tőkéje közötti arányt jelenti. A Bizottság továbbá a 19  %-os magyarországi társasági adót is elfogadta. |
| --- | --- |

(207)

A két módszer alkalmazása során a Bizottság névértéken, a megbízható referenciaértékekkel összhangban állóként vette figyelembe a teljes élettartamra vonatkozó, 40–50  % közötti átlagos tőkeáttételt, amelyet Magyarország a MEIP-tanulmányban és a gazdasági tanulmányban javasolt. E határozat alkalmazásában a tőkeáttételre történő hivatkozás a projekt idegen tőkéje és teljes saját tőkéje közötti arányt jelenti. A Bizottság továbbá a 19  %-os magyarországi társasági adót is elfogadta.

| (208) | A Bizottság saját értékelésének elvégzése előtt a következő hiányosságokat állapította meg a Magyarország által benyújtott végső WACC-referenciaértékkel kapcsolatban:






  a) | A Magyarország által javasolt kétféle módszerből származó tartományok nem teljesen következetesek. Az összehasonlító teljesítményértékelés során kapott intervallumok (5,9–8,4  %) szélesebbek az alulról felfelé építkező megközelítéssel meghatározottnál (6,2–7,0  %), jóval magasabb értékekkel. Magyarország nem igazolta, hogy a WACC-értékek legpontosabb részhalmaza miért korlátozódik [6,2–7,0  %]-ra, ami épp egybeesik az összehasonlító teljesítményértékelés intervallumának alsó részével. |
| --- | --- | --- |

(208)

A Bizottság saját értékelésének elvégzése előtt a következő hiányosságokat állapította meg a Magyarország által benyújtott végső WACC-referenciaértékkel kapcsolatban:

a)

A Magyarország által javasolt kétféle módszerből származó tartományok nem teljesen következetesek. Az összehasonlító teljesítményértékelés során kapott intervallumok (5,9–8,4  %) szélesebbek az alulról felfelé építkező megközelítéssel meghatározottnál (6,2–7,0  %), jóval magasabb értékekkel. Magyarország nem igazolta, hogy a WACC-értékek legpontosabb részhalmaza miért korlátozódik [6,2–7,0  %]-ra, ami épp egybeesik az összehasonlító teljesítményértékelés intervallumának alsó részével.

| b) | A Magyarország MEIP-tanulmányának részét képező összehasonlító teljesítményértékelésében és a gazdasági tanulmányban foglalt különböző változók nem állnak összhangban az ugyanezen tanulmányok részét képező alulról felfelé építkező megközelítésben foglalt megfelelő változók értékével (65). |
| --- | --- |

b)

A Magyarország MEIP-tanulmányának részét képező összehasonlító teljesítményértékelésében és a gazdasági tanulmányban foglalt különböző változók nem állnak összhangban az ugyanezen tanulmányok részét képező alulról felfelé építkező megközelítésben foglalt megfelelő változók értékével (65).

65

| c) | Az alulról felfelé építkező megközelítést illetően a Bizottság a Magyarország által használt paraméterek közül elsősorban hármat cáfol, mégpedig a részvénykockázati prémiumot, a kockázatmentes kamatlábat és a hitelkockázati felárat. Először is semmi sem indokolja, hogy miért a részvénypiac elmúlt 10 évben mért teljesítménye a megfelelő referenciaérték a magyar részvénypiaci kockázati prémium számára (amelyet a MEIP-tanulmányban és a gazdasági tanulmányban egyaránt használtak). A historikus kockázati prémiumok használata ellen szóló érvek a 2008. évi válság utáni piaci magatartáshoz kapcsolódik, melyről megállapítást nyert, hogy ellentétben állt a válság előtti időszakokkal (66). Másodszor, a Magyarország által a „Második pontosító levélben” (az eljárás megindításáról szóló határozatot megelőzően) megadott kockázatmentes kamatlábat a 2014 novemberében-decemberében érvényes 15 éves futamidejű, forintban denominált államkötvények 3,8  %-os hozamához viszonyítják. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a magyar államkötvény hozamának jelentős mértékű változásai miatt észszerűbb lenne az átlaghozamot a beruházási döntést megelőző teljes naptári év során rendelkezésre álló havi hozamadatok alapján kiszámítani. Harmadszor, Magyarország az OECD EUR-alapú kereskedelmi referencia-kamatlábát (CIRR) használja egy 18 éves futamidejű projekthez a Paks II hitelkockázati felárának meghatározásához. Azonban – ahogyan Magyarország a MEIP-tanulmányban is rámutat, – az OECD CIRR-kamatlábát olyan szabályok alapján számítják ki, amelyek alapján nukleáris projektek finanszírozását szolgáló exporthitelek és kereskedelmi vonatkozású támogatások nyújthatók. Az exporthitelek potenciális állami támogatási eleme torzíthatja a hitelkockázati felár piaci referenciaértékét. |
| --- | --- |

c)

Az alulról felfelé építkező megközelítést illetően a Bizottság a Magyarország által használt paraméterek közül elsősorban hármat cáfol, mégpedig a részvénykockázati prémiumot, a kockázatmentes kamatlábat és a hitelkockázati felárat. Először is semmi sem indokolja, hogy miért a részvénypiac elmúlt 10 évben mért teljesítménye a megfelelő referenciaérték a magyar részvénypiaci kockázati prémium számára (amelyet a MEIP-tanulmányban és a gazdasági tanulmányban egyaránt használtak). A historikus kockázati prémiumok használata ellen szóló érvek a 2008. évi válság utáni piaci magatartáshoz kapcsolódik, melyről megállapítást nyert, hogy ellentétben állt a válság előtti időszakokkal (66). Másodszor, a Magyarország által a „Második pontosító levélben” (az eljárás megindításáról szóló határozatot megelőzően) megadott kockázatmentes kamatlábat a 2014 novemberében-decemberében érvényes 15 éves futamidejű, forintban denominált államkötvények 3,8  %-os hozamához viszonyítják. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a magyar államkötvény hozamának jelentős mértékű változásai miatt észszerűbb lenne az átlaghozamot a beruházási döntést megelőző teljes naptári év során rendelkezésre álló havi hozamadatok alapján kiszámítani. Harmadszor, Magyarország az OECD EUR-alapú kereskedelmi referencia-kamatlábát (CIRR) használja egy 18 éves futamidejű projekthez a Paks II hitelkockázati felárának meghatározásához. Azonban – ahogyan Magyarország a MEIP-tanulmányban is rámutat, – az OECD CIRR-kamatlábát olyan szabályok alapján számítják ki, amelyek alapján nukleáris projektek finanszírozását szolgáló exporthitelek és kereskedelmi vonatkozású támogatások nyújthatók. Az exporthitelek potenciális állami támogatási eleme torzíthatja a hitelkockázati felár piaci referenciaértékét.

66

| d) | Végül a becslések megbízhatóságát Magyarország nem taglalta részletesen. Az atomerőművekkel kapcsolatos rendkívüli kockázatot sem a becslésekbe nem számították bele egyértelműen, sem pedig az érzékenységelemzésben nem használták fel. Ez azért is fontos, mert a nukleáris energiatermelés eltérő jellegű, potenciálisan nagyobb kockázatokkal járhat, mint más típusú villamosenergia-termelési technológiák (67) (68)., |
| --- | --- |

d)

Végül a becslések megbízhatóságát Magyarország nem taglalta részletesen. Az atomerőművekkel kapcsolatos rendkívüli kockázatot sem a becslésekbe nem számították bele egyértelműen, sem pedig az érzékenységelemzésben nem használták fel. Ez azért is fontos, mert a nukleáris energiatermelés eltérő jellegű, potenciálisan nagyobb kockázatokkal járhat, mint más típusú villamosenergia-termelési technológiák (67) (68).,

67

68

Az első módszer – az alulról építkező megközelítés

Az első módszer – az alulról építkező megközelítés

| (209) | Az alulról építkező megközelítés a WACC szokásos képleteit alkalmazza (amelyeket Magyarország használ), és a paramétereit a következőképpen becsüli meg:





  ahol D és E az idegen tőke (debt) és a saját tőke (equity) értékeit jelöli, az Rd
  és az Re
  az idegen tőke illetve a saját tőke költségeit jelöli, és a t a társasági adó kulcsa, amely Magyarország esetében 19  %. Ez a képlet a paraméterek várható értékén alapul. Az R
  d
  és az R
  e
  a beruházási döntések időpontjában érvényes idegentőke-költségek illetve sajáttőke-költségek, nem pedig historikus költségek. |
| --- | --- |

(209)

Az alulról építkező megközelítés a WACC szokásos képleteit alkalmazza (amelyeket Magyarország használ), és a paramétereit a következőképpen becsüli meg:

Image 14

ahol D és E az idegen tőke (debt) és a saját tőke (equity) értékeit jelöli, az Rd
  és az Re
  az idegen tőke illetve a saját tőke költségeit jelöli, és a t a társasági adó kulcsa, amely Magyarország esetében 19  %. Ez a képlet a paraméterek várható értékén alapul. Az R
  d
  és az R
  e
  a beruházási döntések időpontjában érvényes idegentőke-költségek illetve sajáttőke-költségek, nem pedig historikus költségek.

D

E

Rd

Re

t

d

e

| (210) | Ezzel szemben az idegentőke-költséget a következő képlettel lehet meghatározni (Magyarország is ezt használta):





  ahol Rf
  jelöli a piaci kockázatmentes kamatlábat és (Rd
   –Rf
  ) jelöli a piacon érvényes kötvénypiaci kockázati prémiumot. |
| --- | --- |

(210)

Ezzel szemben az idegentőke-költséget a következő képlettel lehet meghatározni (Magyarország is ezt használta):

Image 15

ahol Rf
  jelöli a piaci kockázatmentes kamatlábat és (Rd
   –Rf
  ) jelöli a piacon érvényes kötvénypiaci kockázati prémiumot.

Rf

Rd

Rf

| (211) | Ezzel szemben a sajáttőke-költséget a szokásos CAPM-képlettel lehet meghatározni (Magyarország is ezt használta) (69):





  ahol Rf
  jelöli a piacon érvényes kockázatmentes kamatlábat, jelöli a részvénypiaci kockázati prémiumot, és β (béta) a projekt idioszinkratikus, diverzifikálható kockázatának mértéke. |
| --- | --- |

(211)

Ezzel szemben a sajáttőke-költséget a szokásos CAPM-képlettel lehet meghatározni (Magyarország is ezt használta) (69):

69

Image 16

ahol Rf
  jelöli a piacon érvényes kockázatmentes kamatlábat, jelöli a részvénypiaci kockázati prémiumot, és β (béta) a projekt idioszinkratikus, diverzifikálható kockázatának mértéke.

Rf

β

| (212) | A Bizottság egyetért a WACC kiszámításához használt paraméterek közül az alábbi értékekkel:






  — | A kockázatmentes kamatláb megközelítéséhez a Bizottság a forintban denominált, 15 éves futamidejű magyar államkötvényt használja alapul, mivel ez volt a magyar kormány által kibocsátott leghosszabb futamidejű államkötvény. A havi kamatláb volatilitása igen nagy volt abban az időszakban, amikor a Paks II eredeti beruházási döntését meghozták. Ezért az egy hónapnak megfelelő érték kiválasztása kizárólag nem megbízható eredmény hozhatott volna. Nem tükrözte volna a valóságot és az ilyen nagy léptékű döntés összetettségét, ahol a beruházók teljeskörű tájékoztatás megszerzésére törekednek. Ezért a Bizottság az időbeli fókuszpontot megelőző 12 naptári hónapra vetített átlagértéket használ, szemben Magyarországgal, amely a beruházási döntést közvetlenül megelőző hónapra vonatkozó kamatláb alkalmazása mellett döntött (70). |
| --- | --- | --- |

(212)

A Bizottság egyetért a WACC kiszámításához használt paraméterek közül az alábbi értékekkel:

—

A kockázatmentes kamatláb megközelítéséhez a Bizottság a forintban denominált, 15 éves futamidejű magyar államkötvényt használja alapul, mivel ez volt a magyar kormány által kibocsátott leghosszabb futamidejű államkötvény. A havi kamatláb volatilitása igen nagy volt abban az időszakban, amikor a Paks II eredeti beruházási döntését meghozták. Ezért az egy hónapnak megfelelő érték kiválasztása kizárólag nem megbízható eredmény hozhatott volna. Nem tükrözte volna a valóságot és az ilyen nagy léptékű döntés összetettségét, ahol a beruházók teljeskörű tájékoztatás megszerzésére törekednek. Ezért a Bizottság az időbeli fókuszpontot megelőző 12 naptári hónapra vetített átlagértéket használ, szemben Magyarországgal, amely a beruházási döntést közvetlenül megelőző hónapra vonatkozó kamatláb alkalmazása mellett döntött (70).

70

| — | A (208) preambulumbekezdés (c) pontjában a Magyarország által használt historikus részvénypiaci kockázati prémiumok nem megfelelő jellegével kapcsolatban kifejtett okok miatt a Bizottság a részvénypiaci kockázati prémiumot két, a pénzügyi és üzleti világ által széles körben elismert forrásból származó részvénypiaci kockázati prémium számtani átlagaként számította ki.






  — | A fő adatforrás a részvénypiaci kockázati prémiumoknak a New Yorki Egyetemen oktató Aswath Damodaran professzor által kidolgozott globális adatbázisa („A Damodaran-féle kockázatiprémium-adatbázis”) (71), |
| --- | --- | --- |

—

A (208) preambulumbekezdés (c) pontjában a Magyarország által használt historikus részvénypiaci kockázati prémiumok nem megfelelő jellegével kapcsolatban kifejtett okok miatt a Bizottság a részvénypiaci kockázati prémiumot két, a pénzügyi és üzleti világ által széles körben elismert forrásból származó részvénypiaci kockázati prémium számtani átlagaként számította ki.

—

A fő adatforrás a részvénypiaci kockázati prémiumoknak a New Yorki Egyetemen oktató Aswath Damodaran professzor által kidolgozott globális adatbázisa („A Damodaran-féle kockázatiprémium-adatbázis”) (71),

71

| — | A második adatbázis az IESE Business Schoolon (Navarrai Egyetem) oktató Fernandez professzor által összeállított piaci kockázatiprémium-adatbázis (72). |
| --- | --- |

—

A második adatbázis az IESE Business Schoolon (Navarrai Egyetem) oktató Fernandez professzor által összeállított piaci kockázatiprémium-adatbázis (72).

72

A megállapításokat az alábbi 6. táblázat foglalja össze.

6. táblázat

6. táblázat

Részvénypiaci kockázati prémium – Magyarország

Részvénypiaci kockázati prémium – Magyarország

| | 2014. december | 2017. február |
| --- | --- | --- |
| Részvénypiaci kockázati prémium – Damodaran | 8,84 | 8,05 |
| Részvénypiaci kockázati prémium – Fernandez | 8,30 | 8,10 |
| Átlag részvénypiaci kockázati prémium | 8,57 | 8,08 |

2014. december

2017. február

Részvénypiaci kockázati prémium – Damodaran

8,84

8,05

Részvénypiaci kockázati prémium – Fernandez

8,30

8,10

Átlag részvénypiaci kockázati prémium

8,57

8,08

| — | A bétaérték becsléséhez a Bizottság névértéken vette figyelembe Magyarország MEIP-beadványban megadott javaslatát (0,92) (73). |
| --- | --- |

—

A bétaérték becsléséhez a Bizottság névértéken vette figyelembe Magyarország MEIP-beadványban megadott javaslatát (0,92) (73).

73

| — | Az adózás előtti idegentőke-költség a magyar kockázatmentes kamatláb (az időbeli fókuszpontot megelőző 12 naptári hónap átlagértéke) plusz az államkötvény hozamán felüli kereskedelmi hitelkockázati felár (2,26  %) lenne, ami az ország hitelkockázati felárának mértéke (74). |
| --- | --- |

—

Az adózás előtti idegentőke-költség a magyar kockázatmentes kamatláb (az időbeli fókuszpontot megelőző 12 naptári hónap átlagértéke) plusz az államkötvény hozamán felüli kereskedelmi hitelkockázati felár (2,26  %) lenne, ami az ország hitelkockázati felárának mértéke (74).

74

| — | A projekt tőkeáttétele a feltételezések szerint két értéknek (50  % és 40  %) felel meg, ahogyan azt Magyarország a MEIP-tanulmányban és a gazdasági tanulmányban is javasolta. |
| --- | --- |

—

A projekt tőkeáttétele a feltételezések szerint két értéknek (50  % és 40  %) felel meg, ahogyan azt Magyarország a MEIP-tanulmányban és a gazdasági tanulmányban is javasolta.

| (213) | A WACC (212) preambulumbekezdésben említett bemeneti adatait, valamint a származtatott WACC-tartományokat a 7 tartalmazza. Külön oszlopban találhatók az adott, az értékelés szempontjából lényeges időszakra vonatkozó adatok.

  7. táblázat



  A WACC alulról építkező számítása








  BEMENETI ADATOK | 2014. december | 2017. február |
| --- | --- | --- | --- |
| Kockázatmentes kamatláb – Magyarország | 5,30   % | 3,45   % |
| Részvénypiaci kockázati prémium – Magyarország | 8,57   % | 8,08   % |
| Béta | 0,92 | 0,92 |
| Sajáttőke-megtérülés | 13,19   % | 10,88   % |
| A magyar államkötvények hozamán felüli kereskedelmi hitelkockázati felár | 2,26   % | 2,26   % |
| Idegen tőke adózás előtti megtérülése | 7,56   % | 5,71   % |
| Társaságiadó-kulcs | 19  % | 19  % |
| Idegen tőke adózás utáni megtérülése | 6,12   % | 4,63   % |
| Tőkeáttétel (D/(D+E)) – I. forgatókönyv | 50  % | 50  % |
| Tőkeáttétel (D/(D+E)) – II. forgatókönyv | 40  % | 40  % |
| WACC az I. tőkeáttétellel | 9,66   % | 7,75   % |
| WACC a II. tőkeáttétellel | 10,36   % | 8,38   % |
| WACC-tartomány | 9,66 –10,36   % | 7,75 –8,38   % |

(213)

A WACC (212) preambulumbekezdésben említett bemeneti adatait, valamint a származtatott WACC-tartományokat a 7 tartalmazza. Külön oszlopban találhatók az adott, az értékelés szempontjából lényeges időszakra vonatkozó adatok.

7. táblázat

7. táblázat

A WACC alulról építkező számítása

A WACC alulról építkező számítása

BEMENETI ADATOK

2014. december

2017. február

Kockázatmentes kamatláb – Magyarország

5,30   %

3,45   %

Részvénypiaci kockázati prémium – Magyarország

8,57   %

8,08   %

Béta

0,92

0,92

Sajáttőke-megtérülés

13,19   %

10,88   %

A magyar államkötvények hozamán felüli kereskedelmi hitelkockázati felár

2,26   %

2,26   %

Idegen tőke adózás előtti megtérülése

7,56   %

5,71   %

Társaságiadó-kulcs

19  %

19  %

Idegen tőke adózás utáni megtérülése

6,12   %

4,63   %

Tőkeáttétel (D/(D+E)) – I. forgatókönyv

50  %

50  %

Tőkeáttétel (D/(D+E)) – II. forgatókönyv

40  %

40  %

WACC az I. tőkeáttétellel

9,66   %

7,75   %

WACC a II. tőkeáttétellel

10,36   %

8,38   %

WACC-tartomány

9,66 –10,36   %

7,75 –8,38   %

| (214) | A WACC 7 ismertetett elemei [9,66–10,36  %] közötti WACC-tartományt jeleznek 2014 decemberére és [7,75–8,38  %] közötti tartományt 2017 februárjára (75). Megjegyzendő azonban, hogy e számítások esetében az egyetlen ágazatspecifikus bemeneti adat az iparágra vonatkozó bétaérték (0,92). Ennek eredményeként nem valószínű, hogy a nukleáris projektekkel kapcsolatos nagyobb kockázathoz társuló teljes felár szerepel a számításokban (lásd a 68. lábjegyzetet), ezért azt a tényleges kockázat alsó korlátjaként kell tekinteni. |
| --- | --- |

(214)

A WACC 7 ismertetett elemei [9,66–10,36  %] közötti WACC-tartományt jeleznek 2014 decemberére és [7,75–8,38  %] közötti tartományt 2017 februárjára (75). Megjegyzendő azonban, hogy e számítások esetében az egyetlen ágazatspecifikus bemeneti adat az iparágra vonatkozó bétaérték (0,92). Ennek eredményeként nem valószínű, hogy a nukleáris projektekkel kapcsolatos nagyobb kockázathoz társuló teljes felár szerepel a számításokban (lásd a 68. lábjegyzetet), ezért azt a tényleges kockázat alsó korlátjaként kell tekinteni.

75

Második módszer – összehasonlító teljesítményértékelés

Második módszer – összehasonlító teljesítményértékelés

| (215) | A Bizottság egyetért Magyarországgal abban, hogy az lehet a piaci WACC releváns tartományának megállapítására szolgáló alternatív megközelítés, ha összehasonlíthatják a Paks II projekthez hasonló referenciaértékekkel. Az (a) preambulumbekezdésben említett okok miatt azonban a Bizottság a magyar hatóságok által benyújtott referenciaértékeket és tartományokat nem találta kellően megbízhatónak. A Bizottság ezért kidolgozta saját összehasonlító teljesítményértékelését, amely a Damodaran-adatbázis alapján (76) (77), mind a 2017-es és a 2014-es adatokat felhasználva ágazat- és országspecifikus WACC-referenciaértéket határoz meg. |
| --- | --- |

(215)

A Bizottság egyetért Magyarországgal abban, hogy az lehet a piaci WACC releváns tartományának megállapítására szolgáló alternatív megközelítés, ha összehasonlíthatják a Paks II projekthez hasonló referenciaértékekkel. Az (a) preambulumbekezdésben említett okok miatt azonban a Bizottság a magyar hatóságok által benyújtott referenciaértékeket és tartományokat nem találta kellően megbízhatónak. A Bizottság ezért kidolgozta saját összehasonlító teljesítményértékelését, amely a Damodaran-adatbázis alapján (76) (77), mind a 2017-es és a 2014-es adatokat felhasználva ágazat- és országspecifikus WACC-referenciaértéket határoz meg.

76

77

| (216) | Ez a megközelítés a következő három lépést követi (a mindhárom lépéshez kapcsolódó számadatok kiszámítása 2014 decemberére és 2017 februárjára vonatkozóan külön-külön történt):






  a) | Az első lépésben Damodaran Nyugat-Európára vonatkozó ágazati szintű WACC-adatbázisát használták fel az olyan ágazatok idegentőke- és sajáttőke-költségének kiszámítására, amelyekről feltételezhető, hogy jól közelítik a nukleáris energiatermelés ágazatát (78).
  A nukleáris energiatermelési ágazat helyettesítői közé tartozik a „Zöldenergia és megújuló energiaforrások” ágazat, a „Villamos energia” ágazat és a „Közüzemi (általános)” ágazat a 2017-es adatbázis esetében, a 2014-es adatbázisnál pedig a „Villamos energia” és a „Közüzemi (általános)” ágazat (79). Az ezen ágazatok alapján kiszámított idegentőke- és sajáttőke-költség a Paksi Atomerőmű esetében konzervatív becslésnek tekinthető, és ennek két oka van. Először is, a Damodaran-adatbázis nem tesz különbséget ezen ágazatok szabályozott és nem szabályozott szegmensei között. A Paks II a nem szabályozott szegmensben található, amely magasabb kockázattal jár, ezért az idegen tőke és a saját tőke költsége is magasabb, mint az ugyanazon ágazaton belüli szabályozott cégek esetében. Másodszor, nagy méretük és léptékük miatt az atomerőművek kockázatosabbak, mint az átlagos villamosenergia-termelő vagy közüzemi cégek (80).
  A 8 tartalmazza a közvetlenül a Nyugat-Európára vonatkozó Damodaran-féle WACC-adatbázisból vett, adózás előtti idegentőke- és sajáttőke-költségeket, valamint az ágazati szintű bétaértékeket (81). A táblázat az ezekre az iparágakra vonatkozó iparági átlagot is tartalmazza (82).

  8. táblázat



  Iparági szintű (adózás előtti) idegentőke-költségek és sajáttőke-költségek Nyugat-Európára vonatkozóan











  Tárgyév | Költség | Zöldenergia és megújuló energiaforrások | Villamos energia | Közüzemi ágazat (általános) | Villamosenergia-termelés és közüzemi ágazat (átlag) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | Idegen tőke | — | 5,90   % | 5,40   % | 5,65   % |
| Saját tőke | — | 9,92   % | 9,84   % | 9,88   % |
| β | — | 1,09 | 1,08 | |
| 2017 | Idegen tőke | 4,41   % | 3,96   % | 3,96   % | 4,11   % |
| Saját tőke | 9,31   % | 9,82   % | 9,82   % | 9,65   % |
| β | 1,01 | 1,08 | 1,08 | |

(216)

Ez a megközelítés a következő három lépést követi (a mindhárom lépéshez kapcsolódó számadatok kiszámítása 2014 decemberére és 2017 februárjára vonatkozóan külön-külön történt):

a)

Az első lépésben Damodaran Nyugat-Európára vonatkozó ágazati szintű WACC-adatbázisát használták fel az olyan ágazatok idegentőke- és sajáttőke-költségének kiszámítására, amelyekről feltételezhető, hogy jól közelítik a nukleáris energiatermelés ágazatát (78).

78

A nukleáris energiatermelési ágazat helyettesítői közé tartozik a „Zöldenergia és megújuló energiaforrások” ágazat, a „Villamos energia” ágazat és a „Közüzemi (általános)” ágazat a 2017-es adatbázis esetében, a 2014-es adatbázisnál pedig a „Villamos energia” és a „Közüzemi (általános)” ágazat (79). Az ezen ágazatok alapján kiszámított idegentőke- és sajáttőke-költség a Paksi Atomerőmű esetében konzervatív becslésnek tekinthető, és ennek két oka van. Először is, a Damodaran-adatbázis nem tesz különbséget ezen ágazatok szabályozott és nem szabályozott szegmensei között. A Paks II a nem szabályozott szegmensben található, amely magasabb kockázattal jár, ezért az idegen tőke és a saját tőke költsége is magasabb, mint az ugyanazon ágazaton belüli szabályozott cégek esetében. Másodszor, nagy méretük és léptékük miatt az atomerőművek kockázatosabbak, mint az átlagos villamosenergia-termelő vagy közüzemi cégek (80).

79

80

A 8 tartalmazza a közvetlenül a Nyugat-Európára vonatkozó Damodaran-féle WACC-adatbázisból vett, adózás előtti idegentőke- és sajáttőke-költségeket, valamint az ágazati szintű bétaértékeket (81). A táblázat az ezekre az iparágakra vonatkozó iparági átlagot is tartalmazza (82).

81

82

8. táblázat

8. táblázat

Iparági szintű (adózás előtti) idegentőke-költségek és sajáttőke-költségek Nyugat-Európára vonatkozóan

Iparági szintű (adózás előtti) idegentőke-költségek és sajáttőke-költségek Nyugat-Európára vonatkozóan

Tárgyév

Költség

Zöldenergia és megújuló energiaforrások

Villamos energia

Közüzemi ágazat (általános)

Villamosenergia-termelés és közüzemi ágazat (átlag)

2014

Idegen tőke

—

5,90   %

5,40   %

5,65   %

Saját tőke

—

9,92   %

9,84   %

9,88   %

β

—

1,09

1,08

2017

Idegen tőke

4,41   %

3,96   %

3,96   %

4,11   %

Saját tőke

9,31   %

9,82   %

9,82   %

9,65   %

β

1,01

1,08

1,08

| b) | A második lépés Damodaran részvénykockázati prémiumokat tartalmazó adatbázisát használja az átlagos kötvénypiaci és a részvénypiaci kockázati prémiumok kiszámításához, amelyeket Magyarország vár el a „Fejlett Európa” alcsoportba tartozó egyéb nyugat-európai országoktól [lásd a 77. lábjegyzetet], amint azt a 9 megállapítja, amely a 8 vizsgált ágazatokban működő vállalatokat tartalmazza, és amelyek az iparági szintű WACC adatbázisban is szerepelnek (83). Ezt hozzá kell adni az első lépésben (a) szereplő idegentőke- és sajáttőke-költségekhez.

  9. táblázat



  Kockázati prémium – Magyarország










  (%) |
| --- | --- |
| Tárgyév | Kockázati prémium | Fejlett Európa | Magyarország | Különbség |
| 2014 | Országkockázati prémium (kötvények) | 0,99 | 2,56 | 1,57 |
| Országkockázati prémium (részvények) | 1,48 | 3,84 | 2,36 |
| 2017 | Országkockázati prémium (kötvények) | 1,06 | 1,92 | 0,86 |
| Országkockázati prémium (részvények) | 1,30 | 2,36 | 1,06 |

b)

A második lépés Damodaran részvénykockázati prémiumokat tartalmazó adatbázisát használja az átlagos kötvénypiaci és a részvénypiaci kockázati prémiumok kiszámításához, amelyeket Magyarország vár el a „Fejlett Európa” alcsoportba tartozó egyéb nyugat-európai országoktól [lásd a 77. lábjegyzetet], amint azt a 9 megállapítja, amely a 8 vizsgált ágazatokban működő vállalatokat tartalmazza, és amelyek az iparági szintű WACC adatbázisban is szerepelnek (83). Ezt hozzá kell adni az első lépésben (a) szereplő idegentőke- és sajáttőke-költségekhez.

83

9. táblázat

9. táblázat

Kockázati prémium – Magyarország

Kockázati prémium – Magyarország

(%)

Tárgyév

Kockázati prémium

Fejlett Európa

Magyarország

Különbség

2014

Országkockázati prémium (kötvények)

0,99

2,56

1,57

Országkockázati prémium (részvények)

1,48

3,84

2,36

2017

Országkockázati prémium (kötvények)

1,06

1,92

0,86

Országkockázati prémium (részvények)

1,30

2,36

1,06

| c) | A harmadik lépésben a második lépés során (b) Magyarország esetében megállapított országkockázati prémiumok vonatkozó különbözetét hozzá kell adni az idegentőke és a sajáttőke első lépésben (a) kiszámított költségéhez, és így kapjuk meg az idegen tőke és a saját tőke Magyarországra vonatkozó költségének értékét (84). Ezt követően a WACC érték a magyar hatóságok által javasolt két tőkeáttételi szintből származtatható. A 10 összegzi az eredményeket.

  10. táblázat



  Idegen tőke, saját tőke költsége és WACC (*6)– Magyarország












  (%) |
| --- | --- |
| Tárgyév | Költség | D/
  (D+E) | Zöldenergia és megújuló energiaforrások | Villamos energia | Közüzemi ágazat (általános) | Villamosenergia-termelés és közüzemi ágazat (átlag) |
| 2014 | Adózás előtti idegen tőke | | | 7,47 | 6,97 | 7,22 |
| Adózás utáni idegen tőke | | | 6,05 | 5,65 | 5,85 |
| Saját tőke | | | 12,50 | 12,40 | 12,45 |
| WACC | 50 | | 9,28 | 9,02 | 9,15 |
| WACC | 40 | | 9,92 | 9,70 | 9,81 |
| 2017 | Adózás előtti idegen tőke | | 5,27 | 4,82 | 4,82 | 4,97 |
| Adózás utáni idegen tőke | | 4,27 | 3,91 | 3,91 | 4,03 |
| Saját tőke | | 10,38 | 10,97 | 10,97 | 10,77 |
| WACC | 50 | 7,32 | 7,44 | 7,44 | 7,40 |
| WACC | 40 | 7,93 | 8,15 | 8,14 | 8,07 |

c)

A harmadik lépésben a második lépés során (b) Magyarország esetében megállapított országkockázati prémiumok vonatkozó különbözetét hozzá kell adni az idegentőke és a sajáttőke első lépésben (a) kiszámított költségéhez, és így kapjuk meg az idegen tőke és a saját tőke Magyarországra vonatkozó költségének értékét (84). Ezt követően a WACC érték a magyar hatóságok által javasolt két tőkeáttételi szintből származtatható. A 10 összegzi az eredményeket.

84

10. táblázat

10. táblázat

Idegen tőke, saját tőke költsége és WACC (*6)– Magyarország

Idegen tőke, saját tőke költsége és WACC (*6

(%)

Tárgyév

Költség

D/

(D+E)

Zöldenergia és megújuló energiaforrások

Villamos energia

Közüzemi ágazat (általános)

Villamosenergia-termelés és közüzemi ágazat (átlag)

2014

Adózás előtti idegen tőke

7,47

6,97

7,22

Adózás utáni idegen tőke

6,05

5,65

5,85

Saját tőke

12,50

12,40

12,45

WACC

50

9,28

9,02

9,15

WACC

40

9,92

9,70

9,81

2017

Adózás előtti idegen tőke

5,27

4,82

4,82

4,97

Adózás utáni idegen tőke

4,27

3,91

3,91

4,03

Saját tőke

10,38

10,97

10,97

10,77

WACC

50

7,32

7,44

7,44

7,40

WACC

40

7,93

8,15

8,14

8,07

| (217) | Ez a módszer a Paks II esetében az eredeti beruházási döntés meghozatalának időpontjában, azaz 2014 decemberében 9,15–9,81  % közötti projekt-WACC-t javasol, 2017 februárjában pedig 7,40–8,07  % közötti értéket. Ez a tartomány a MEIP-tanulmányban meghatározott 40–50  % közötti tőkeáttételi értékeken alapul. Azt is meg kell jegyezni, hogy a 2014-es WACC 9,15  %-os alsó határát valószínűleg felfelé kell kiigazítani azokban az esetekben, amelyekben a „Zöldenergia és megújuló energiaforrások” pontra vonatkozó 2014-es adatok rendelkezésre állnak. Az atomerőművekkel kapcsolatos rendkívüli kockázati felár (lásd a 68 lábjegyzetet) egyértelmű beépítése pedig mindkét tartományt megemelné. |
| --- | --- |

(217)

Ez a módszer a Paks II esetében az eredeti beruházási döntés meghozatalának időpontjában, azaz 2014 decemberében 9,15–9,81  % közötti projekt-WACC-t javasol, 2017 februárjában pedig 7,40–8,07  % közötti értéket. Ez a tartomány a MEIP-tanulmányban meghatározott 40–50  % közötti tőkeáttételi értékeken alapul. Azt is meg kell jegyezni, hogy a 2014-es WACC 9,15  %-os alsó határát valószínűleg felfelé kell kiigazítani azokban az esetekben, amelyekben a „Zöldenergia és megújuló energiaforrások” pontra vonatkozó 2014-es adatok rendelkezésre állnak. Az atomerőművekkel kapcsolatos rendkívüli kockázati felár (lásd a 68 lábjegyzetet) egyértelmű beépítése pedig mindkét tartományt megemelné.

A WACC-vel kapcsolatos következtetések

A WACC-vel kapcsolatos következtetések

| (218) | A WACC piaci alapú referenciaértékének becsléséhez használt két módszer egymást átfedő időszakokat eredményezett. A 2017-re vonatkozó összesített értékek átlagosan alacsonyabbak a 2014-es értékeknél, ami elsősorban a magyar kockázatmentes kamatláb piaci alakulását tükrözi. Az érintett időszakokat a 11 foglalja össze.

  11. táblázat


  A WACC összefoglalása








  (%) |
| --- | --- |
| | 2014. december | 2017. február |
| Alulról építkező megközelítés | 9,66 –10,36 | 7,75 –8,38 |
| Összehasonlító megközelítés | 9,15 –9,81 | 7,40 –8,07 |
| Összesített tartomány | 9,15 –10,36 | 7,40 –8,38 |
| Középpont | 9,76 | 7,89 |

(218)

A WACC piaci alapú referenciaértékének becsléséhez használt két módszer egymást átfedő időszakokat eredményezett. A 2017-re vonatkozó összesített értékek átlagosan alacsonyabbak a 2014-es értékeknél, ami elsősorban a magyar kockázatmentes kamatláb piaci alakulását tükrözi. Az érintett időszakokat a 11 foglalja össze.

11. táblázat

11. táblázat

A WACC összefoglalása

A WACC összefoglalása

(%)

2014. december

2017. február

Alulról építkező megközelítés

9,66 –10,36

7,75 –8,38

Összehasonlító megközelítés

9,15 –9,81

7,40 –8,07

Összesített tartomány

9,15 –10,36

7,40 –8,38

Középpont

9,76

7,89

| (219) | A 11 az eredeti beruházási döntés meghozatalának időpontjában, azaz 2014 decemberében 9,15–10,36  % közötti WACC-értékeket, 2017 februárjában pedig 7,40–8,38  % közötti értéket jelez. Mindezen WACC-értékeket konzervatívnak kell tekinteni, mivel nem tartalmazzák az atomerőmű-projektekhez szükséges potenciális kockázati prémiumot (85). |
| --- | --- |

(219)

A 11 az eredeti beruházási döntés meghozatalának időpontjában, azaz 2014 decemberében 9,15–10,36  % közötti WACC-értékeket, 2017 februárjában pedig 7,40–8,38  % közötti értéket jelez. Mindezen WACC-értékeket konzervatívnak kell tekinteni, mivel nem tartalmazzák az atomerőmű-projektekhez szükséges potenciális kockázati prémiumot (85).

85

5.1.1.2.   
  A Bizottság értékelése a projekt belső megtérülési rátájával (IRR) kapcsolatban

A Bizottság értékelése a projekt belső megtérülési rátájával (IRR) kapcsolatban

| (220) | A Bizottság az IRR értékelése során a Magyarország által benyújtott pénzügyi modell használta. A Bizottság elfogadta a pénzügyi modellben használt módszert, valamint a modellben foglalt inputértékeket, kivéve a villamos energia árára vonatkozó előrejelzést (a vizsgált központi forgatókönyv esetében). A Bizottság azonban a következőket jegyzi meg:






  a) | Az IRR értéke nagyon érzékenyen reagál a számításhoz kiválasztott ár-előrejelzésre. Például ha a 2014. novemberi EUR/USD árfolyamot (86) alkalmazzuk a (magyar kormány által választott) 2015. októberi árfolyam helyett a 2014-es EUR-alapú IAE ár-előrejelzés megállapításához (amely az IEA WEO 2014-ben található előrejelzés adatokon alapult), ez a projekt belső megtérülési rátáját több mint 0,8  %-kal csökkenti. Ehhez pedig újra kell értékelni a projekt belső megtérülési rátájának kiszámításához használt ár-előrejelzést. |
| --- | --- | --- |

(220)

A Bizottság az IRR értékelése során a Magyarország által benyújtott pénzügyi modell használta. A Bizottság elfogadta a pénzügyi modellben használt módszert, valamint a modellben foglalt inputértékeket, kivéve a villamos energia árára vonatkozó előrejelzést (a vizsgált központi forgatókönyv esetében). A Bizottság azonban a következőket jegyzi meg:

a)

Az IRR értéke nagyon érzékenyen reagál a számításhoz kiválasztott ár-előrejelzésre. Például ha a 2014. novemberi EUR/USD árfolyamot (86) alkalmazzuk a (magyar kormány által választott) 2015. októberi árfolyam helyett a 2014-es EUR-alapú IAE ár-előrejelzés megállapításához (amely az IEA WEO 2014-ben található előrejelzés adatokon alapult), ez a projekt belső megtérülési rátáját több mint 0,8  %-kal csökkenti. Ehhez pedig újra kell értékelni a projekt belső megtérülési rátájának kiszámításához használt ár-előrejelzést.

86

| b) | Az IRR értéke érzékenyen reagál továbbá i. az atomerőművi blokkok kihasználtsági rátájára, ii. a projekttel kapcsolatos többféle költségtételre, beleértve a kivitelezési fázisban jelentkező tulajdonosi költségeket, valamint az azt követő üzemeltetési fázisban keletkező működési és fenntartási költségeket, valamint iii. a kivitelezés során jelentkező esetleges késedelemre. Az ezen tényezőkben bekövetkező változások hatását körültekintően kell vizsgálni, azaz a Magyarország által a pénzügyi modellben vizsgált kisebb eltéréseken túl egy érzékenységelemzést is kell végezni, amely a fő eredmények megbízhatóságának ellenőrzését is tartalmazza. |
| --- | --- |

b)

Az IRR értéke érzékenyen reagál továbbá i. az atomerőművi blokkok kihasználtsági rátájára, ii. a projekttel kapcsolatos többféle költségtételre, beleértve a kivitelezési fázisban jelentkező tulajdonosi költségeket, valamint az azt követő üzemeltetési fázisban keletkező működési és fenntartási költségeket, valamint iii. a kivitelezés során jelentkező esetleges késedelemre. Az ezen tényezőkben bekövetkező változások hatását körültekintően kell vizsgálni, azaz a Magyarország által a pénzügyi modellben vizsgált kisebb eltéréseken túl egy érzékenységelemzést is kell végezni, amely a fő eredmények megbízhatóságának ellenőrzését is tartalmazza.

| (221) | Ezért a Bizottság annak érdekében, hogy a projektek belső megtérülési rátájához, valamint a kísérő érzékenységelemzéshez és a megbízhatóság ellenőrzéséhez pontosabb becslési eredményeket biztosítson, a belső megtérülési ráta becsléséhez használt elemeknél bizonyos finomításokat végzett el. A Bizottság elsősorban a Magyarország által benyújtott ár-előrejelzések vizsgálatát és kiegészítését végezte el. A Magyarország által a pénzügyi modell központi forgatókönyvénél javasolt költségértékek és kihasználtsági ráta felhasználása mellett a Bizottság az érdekelt felek által benyújtott információkat is beépítette, hogy ezáltal javítsa az eredmények pontosságát. A Bizottság végül egy alapos érzékenység-ellenőrzést is végzett az eredményeken, amelynek során szimulálta a modell összes releváns paraméterének változásait. |
| --- | --- |

(221)

Ezért a Bizottság annak érdekében, hogy a projektek belső megtérülési rátájához, valamint a kísérő érzékenységelemzéshez és a megbízhatóság ellenőrzéséhez pontosabb becslési eredményeket biztosítson, a belső megtérülési ráta becsléséhez használt elemeknél bizonyos finomításokat végzett el. A Bizottság elsősorban a Magyarország által benyújtott ár-előrejelzések vizsgálatát és kiegészítését végezte el. A Magyarország által a pénzügyi modell központi forgatókönyvénél javasolt költségértékek és kihasználtsági ráta felhasználása mellett a Bizottság az érdekelt felek által benyújtott információkat is beépítette, hogy ezáltal javítsa az eredmények pontosságát. A Bizottság végül egy alapos érzékenység-ellenőrzést is végzett az eredményeken, amelynek során szimulálta a modell összes releváns paraméterének változásait.

| (222) | A WACC-hez hasonlóan a releváns IRR-tartományokat mind a 2017 februárjában, mind pedig a 2014. december 9-én meghozott eredeti beruházási döntés meghozatalának időpontjában rendelkezésre álló információk (a 2017-es illetve a 2014-es adatok) alapján végezte el. |
| --- | --- |

(222)

A WACC-hez hasonlóan a releváns IRR-tartományokat mind a 2017 februárjában, mind pedig a 2014. december 9-én meghozott eredeti beruházási döntés meghozatalának időpontjában rendelkezésre álló információk (a 2017-es illetve a 2014-es adatok) alapján végezte el.

Ár-előrejelzések

Ár-előrejelzések

| (223) | A Bizottság ár-előrejelzésekkel kapcsolatos értékelésének kiindulópontját a Magyarország által benyújtott gazdasági tanulmány 16. ábráján található ár-előrejelzési görbék, valamint a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban használt, az IEA WEO (2014) alapján készült ár-előrejelzés jelenti. A Paks II blokkjai teljes várható üzemidejének lefedése érdekében a Bizottság a szóban forgó grafikonokat módosította, hogy az előrejelzett árszinteket végponti (azaz 2030-as és 2040-es) értékeken állandóként kezelve csak azokat vegye figyelembe, amelyek a 2030-ig illetve 2040-ig tartó időszakra vonatkoztak. Ezeket az ár-előrejelzéseket a 14 tartalmazza.

  14. ábra



  A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh) (87)














  Forrás: | Gazdasági tanulmány és pénzügyi modell [lásd a (69) preambulumbekezdést]. |
| --- | --- | --- |

(223)

A Bizottság ár-előrejelzésekkel kapcsolatos értékelésének kiindulópontját a Magyarország által benyújtott gazdasági tanulmány 16. ábráján található ár-előrejelzési görbék, valamint a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban használt, az IEA WEO (2014) alapján készült ár-előrejelzés jelenti. A Paks II blokkjai teljes várható üzemidejének lefedése érdekében a Bizottság a szóban forgó grafikonokat módosította, hogy az előrejelzett árszinteket végponti (azaz 2030-as és 2040-es) értékeken állandóként kezelve csak azokat vegye figyelembe, amelyek a 2030-ig illetve 2040-ig tartó időszakra vonatkoztak. Ezeket az ár-előrejelzéseket a 14 tartalmazza.

14. ábra

14. ábra

A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh) (87)

A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh) (87

Image 17

Forrás:

Forrás:

| (224) | A 14. ábrán található D görbét a Bizottság használta az eljárás megindításáról szóló határozatban a projekt belső megtérülési rátájának kiszámításához. A H görbe továbbá a 2014-es BMWi (német gazdasági minisztérium) piaci tanulmányi előrejelzését mutatja, az I görbe a 2014-es BMWi referencia-forgatókönyv előrejelzését, a J görbe az IEA WEO (2014) villamosenergia-árakra vonatkozó előrejelzését, ahol az USD-ben megadott adatokat a 2015 szeptemberében érvényes 0,9 EUR/USD árfolyamon számították át EUR-ra (88). A Magyarország által benyújtott IRR-számítások elsősorban a H, I és J görbén alapultak. |
| --- | --- |

(224)

A 14. ábrán található D görbét a Bizottság használta az eljárás megindításáról szóló határozatban a projekt belső megtérülési rátájának kiszámításához. A H görbe továbbá a 2014-es BMWi (német gazdasági minisztérium) piaci tanulmányi előrejelzését mutatja, az I görbe a 2014-es BMWi referencia-forgatókönyv előrejelzését, a J görbe az IEA WEO (2014) villamosenergia-árakra vonatkozó előrejelzését, ahol az USD-ben megadott adatokat a 2015 szeptemberében érvényes 0,9 EUR/USD árfolyamon számították át EUR-ra (88). A Magyarország által benyújtott IRR-számítások elsősorban a H, I és J görbén alapultak.

88

| (225) | A Bizottság a 14 látható görbékkel kapcsolatban a következő kiigazításokat tette. A J görbét az IEA WEO (2014) 2014 novemberében közzétett USD-alapú előrejelzéseivel egy időben rendelkezésre álló EUR/USD árfolyam átlaga alapján korrigálta. Abban az időpontban a megelőző 3 hónap EUR/USD árfolyamának átlaga 0,79 volt. A 15 található L görbén ugyanezt a kiigazítást kellett elvégezni (89). |
| --- | --- |

(225)

A Bizottság a 14 látható görbékkel kapcsolatban a következő kiigazításokat tette. A J görbét az IEA WEO (2014) 2014 novemberében közzétett USD-alapú előrejelzéseivel egy időben rendelkezésre álló EUR/USD árfolyam átlaga alapján korrigálta. Abban az időpontban a megelőző 3 hónap EUR/USD árfolyamának átlaga 0,79 volt. A 15 található L görbén ugyanezt a kiigazítást kellett elvégezni (89).

89

| (226) | A 2017 februárjában érvényes pontos IRR becsléséhez a Bizottság a Nemzetközi Energiaügynökség 2016-os „A világ energetikai kilátásai” (IEA WEO 2016) című, 2016. november 16-án megjelent kiadványát használta fel (90). Mivel az eredeti adatokat USD-ban adták meg, a Bizottság a kiadvány keltének szempontjából releváns három havi (2016. augusztus közepe – 2016. november közepe) átlagnak megfelelő 0,9 EUR/USD árfolyamot használta az EUR-alapú adatok kiszámításához (91) (92). A 15 látható M görbe is ezt az ár-előrejelzést tartalmazza.

  15. ábra



  A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh) (93)














  Forrás: | Gazdasági tanulmány és pénzügyi modell (lásd a (69) preambulumbekezdést), valamint a Bizottság számításai |
| --- | --- | --- |

(226)

A 2017 februárjában érvényes pontos IRR becsléséhez a Bizottság a Nemzetközi Energiaügynökség 2016-os „A világ energetikai kilátásai” (IEA WEO 2016) című, 2016. november 16-án megjelent kiadványát használta fel (90). Mivel az eredeti adatokat USD-ban adták meg, a Bizottság a kiadvány keltének szempontjából releváns három havi (2016. augusztus közepe – 2016. november közepe) átlagnak megfelelő 0,9 EUR/USD árfolyamot használta az EUR-alapú adatok kiszámításához (91) (92). A 15 látható M görbe is ezt az ár-előrejelzést tartalmazza.

90

91

92

15. ábra

15. ábra

A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh) (93)

A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh) (93

Image 18

Forrás:

Forrás:

| (227) | Ez az adat két fontosabb betekintést nyújt. Először is az USD-ban megadott értékek EUR-ra történő átváltásakor a megfelelő árfolyamot használva az IEA WEO 2014 szerinti, Európára vonatkozó ár-előrejelzés megközelítőleg 12  %-kal alacsonyabb (az L görbe a J görbe alatt halad). Másodszor, a 2016 novemberében közzétett IEA WEO ár-előrejelzés átlagosan valamivel több mint 20  %-kal alacsonyabb, mint az ugyanabban a kiadványban két évvel korábban megjelent ár-előrejelzés (L görbe és M görbe). Ez a 2014-ben és 2016-ban csökkenést mutató villamosenergia-áraknak és az előrejelzés szükséges kiigazításainak tulajdonítható (94). Ennek megfelelően a 2016-os előrejelzéssel és a kapcsolódó IRR-számításokkal kapcsolatos bármely értékelés során figyelembe kell venni az ár-előrejelzésekben mutatkozó csökkenést, és a 15 (95) látható M görbére kell összpontosítani. |
| --- | --- |

(227)

Ez az adat két fontosabb betekintést nyújt. Először is az USD-ban megadott értékek EUR-ra történő átváltásakor a megfelelő árfolyamot használva az IEA WEO 2014 szerinti, Európára vonatkozó ár-előrejelzés megközelítőleg 12  %-kal alacsonyabb (az L görbe a J görbe alatt halad). Másodszor, a 2016 novemberében közzétett IEA WEO ár-előrejelzés átlagosan valamivel több mint 20  %-kal alacsonyabb, mint az ugyanabban a kiadványban két évvel korábban megjelent ár-előrejelzés (L görbe és M görbe). Ez a 2014-ben és 2016-ban csökkenést mutató villamosenergia-áraknak és az előrejelzés szükséges kiigazításainak tulajdonítható (94). Ennek megfelelően a 2016-os előrejelzéssel és a kapcsolódó IRR-számításokkal kapcsolatos bármely értékelés során figyelembe kell venni az ár-előrejelzésekben mutatkozó csökkenést, és a 15 (95) látható M görbére kell összpontosítani.

94

95

| (228) | Az IEA WEO-n alapuló ár-előrejelzésekkel kapcsolatban megjegyzendő, hogy azok az „Új politikák forgatókönyvének” értékelésén alapultak (96). Egy átfogó értékelésnek az IEA WEO által vizsgált egyéb forgatókönyveket is tartalmaznia kell, mint például „Jelenlegi politikák forgatókönyve” és „Az alacsony olajárak forgatókönyve”, ahogyan azt a Candole-tanulmány is tette az IEA WEO 2015-ös ár-előrejelzéseivel kapcsolatban (97). Ez azért fontos, mert az eltérő politikai opció kiválasztása más ár-előrejelzési útvonalakat eredményez, ahogyan azt a 12 és az alábbi 16 is tartalmazza.

  16. ábra



  A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh)













  Forrás: | Candole Partners |
| --- | --- | --- |

(228)

Az IEA WEO-n alapuló ár-előrejelzésekkel kapcsolatban megjegyzendő, hogy azok az „Új politikák forgatókönyvének” értékelésén alapultak (96). Egy átfogó értékelésnek az IEA WEO által vizsgált egyéb forgatókönyveket is tartalmaznia kell, mint például „Jelenlegi politikák forgatókönyve” és „Az alacsony olajárak forgatókönyve”, ahogyan azt a Candole-tanulmány is tette az IEA WEO 2015-ös ár-előrejelzéseivel kapcsolatban (97). Ez azért fontos, mert az eltérő politikai opció kiválasztása más ár-előrejelzési útvonalakat eredményez, ahogyan azt a 12 és az alábbi 16 is tartalmazza.

96

97

16. ábra

16. ábra

A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh)

A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh)

Image 19

Forrás:

Forrás:

| (229) | A 16 látható „Alap, Magas és Alacsony ár”-helyzetek megfelelnek az IEA WEO 2015-ben található „Új politikák forgatókönyvének”, „Jelenlegi politikák forgatókönyvének” illetve „Az alacsony olajárak forgatókönyvének” [lásd még a (128) preambulumbekezdést]. A 16 látszik, hogy a „Jelenlegi politikák forgatókönyve” a jövőre nézve valamivel magasabb árakat jelez, mint „Az új politikák forgatókönyve”, „Az alacsony olajárak forgatókönyve” pedig lényegesen alacsonyabb villamosenergia-árakat jelez előre, mint a középen álló „Új politikák forgatókönyve” (2015-ben készült előrejelzések). A Paks II projekt IRR-jének kiszámításához kapcsolódó átfogó érzékenységelemzésnek ezt is figyelembe kell vennie (98). |
| --- | --- |

(229)

A 16 látható „Alap, Magas és Alacsony ár”-helyzetek megfelelnek az IEA WEO 2015-ben található „Új politikák forgatókönyvének”, „Jelenlegi politikák forgatókönyvének” illetve „Az alacsony olajárak forgatókönyvének” [lásd még a (128) preambulumbekezdést]. A 16 látszik, hogy a „Jelenlegi politikák forgatókönyve” a jövőre nézve valamivel magasabb árakat jelez, mint „Az új politikák forgatókönyve”, „Az alacsony olajárak forgatókönyve” pedig lényegesen alacsonyabb villamosenergia-árakat jelez előre, mint a középen álló „Új politikák forgatókönyve” (2015-ben készült előrejelzések). A Paks II projekt IRR-jének kiszámításához kapcsolódó átfogó érzékenységelemzésnek ezt is figyelembe kell vennie (98).

98

| (230) | A különböző intézmények által készített hosszú távú ár-előrejelzési adatok pontos értelmezéséhez és értékeléséhez továbbá ezeket a számadatokat a villamosenergia-tőzsdéken aláírt jövőbeli villamosenergia-szerződésekben foglalt árakkal kell összekapcsolni még akkor is, ha az utóbbi árak a 12 leírtaknál sokkal rövidebb időtávra vonatkoznak. A 13 látható árgörbék – amelyek a német és a magyar határidős ármegállapodásokat vetik össze a legalacsonyabb IEA WEO ár-előrejelzésekkel (ez felel meg „Az alacsony olajárak forgatókönyvének”) – azt jelzik, hogy még a legújabb, 2015-ös IEA WEO ár-előrejelzések is túlontúl optimisták, mivel vélhetően túlbecsülték a jövőbeli villamosenergia-árakat. Ezt a tényt is figyelembe kell venni a Paks II projekt belső megtérülési rátájának meghatározásakor, valamint bármely alátámasztó érzékenységelemzésnél. |
| --- | --- |

(230)

A különböző intézmények által készített hosszú távú ár-előrejelzési adatok pontos értelmezéséhez és értékeléséhez továbbá ezeket a számadatokat a villamosenergia-tőzsdéken aláírt jövőbeli villamosenergia-szerződésekben foglalt árakkal kell összekapcsolni még akkor is, ha az utóbbi árak a 12 leírtaknál sokkal rövidebb időtávra vonatkoznak. A 13 látható árgörbék – amelyek a német és a magyar határidős ármegállapodásokat vetik össze a legalacsonyabb IEA WEO ár-előrejelzésekkel (ez felel meg „Az alacsony olajárak forgatókönyvének”) – azt jelzik, hogy még a legújabb, 2015-ös IEA WEO ár-előrejelzések is túlontúl optimisták, mivel vélhetően túlbecsülték a jövőbeli villamosenergia-árakat. Ezt a tényt is figyelembe kell venni a Paks II projekt belső megtérülési rátájának meghatározásakor, valamint bármely alátámasztó érzékenységelemzésnél.

Kihasználtság, különböző költségtételek és késedelmek

Kihasználtság, különböző költségtételek és késedelmek

| (231) | Nagy méretük, az építési munkálatok összetettsége és hosszú élettartamuk miatt az atomerőműveket többek között a kihasználtság, az építési idő és a különböző költségtételek tekintetében számos bizonytalanság érinti. Ez viszont jelentős hatással van a projekt belső megtérülési rátájára. |
| --- | --- |

(231)

Nagy méretük, az építési munkálatok összetettsége és hosszú élettartamuk miatt az atomerőműveket többek között a kihasználtság, az építési idő és a különböző költségtételek tekintetében számos bizonytalanság érinti. Ez viszont jelentős hatással van a projekt belső megtérülési rátájára.

| (232) | E bizonytalanságok értékelésének nehézsége abból fakad, hogy a Paks II III+ generációs atomerőmű, és jelenleg ilyen egyetlen sem működik (99). Ezért mindenfajta teljesítményértékelés csak elméleti jellegű. A III. generációs és a III+ generációs atomerőművek közötti technológiai különbségek eléggé jelentősek annak vitatásához, hogy a (231) preambulumbekezdésben említett bizonytalansági tényezők a Paks II-t nem érintik. |
| --- | --- |

(232)

E bizonytalanságok értékelésének nehézsége abból fakad, hogy a Paks II III+ generációs atomerőmű, és jelenleg ilyen egyetlen sem működik (99). Ezért mindenfajta teljesítményértékelés csak elméleti jellegű. A III. generációs és a III+ generációs atomerőművek közötti technológiai különbségek eléggé jelentősek annak vitatásához, hogy a (231) preambulumbekezdésben említett bizonytalansági tényezők a Paks II-t nem érintik.

99

Kihasználtsági tényező

Kihasználtsági tényező

| (233) | A magyar kormány IRR-becslései a Paks II esetében átlag [90–95] % (*7) -os feltételezett kihasználtsági tényezőn alapulnak. Ez sokkal magasabb, mint a világ összes atomerőművére vonatkozó átlag 72  %-os éves kihasználtsági tényező, amint azt a „Nukleáris ipar a világban – 2015. évi helyzetjelentés” (The World Nuclear Industry – Status Report 2015, WNISR2015) (100) kiemelte. Az IEA WEO 2014 viszont „Az atomenergia kilátásai” c. kiadványában azt a megállapítást teszi, hogy „1980 és 2010 között a reaktorok globális kapacitáskihasználtsági tényezője 56  %-ról 79  %-ra emelkedett. Ez az eredmény az irányítás fejlődésének köszönhető, amely jelentősen lerövidítette a tervezett karbantartás és újratöltés miatti leállásokat. A legjobban teljesítő reaktorok a 95  % körüli kapacitáskihasználtságot is elérik. Amint azonban az üzemek életkora nő, ezt a magas szintet nehéz biztosítani, mivel egyre gyakrabban van szükség ellenőrzésre és az alkatrészek tesztelésére” (101). |
| --- | --- |

(233)

A magyar kormány IRR-becslései a Paks II esetében átlag [90–95] % (*7) -os feltételezett kihasználtsági tényezőn alapulnak. Ez sokkal magasabb, mint a világ összes atomerőművére vonatkozó átlag 72  %-os éves kihasználtsági tényező, amint azt a „Nukleáris ipar a világban – 2015. évi helyzetjelentés” (The World Nuclear Industry – Status Report 2015, WNISR2015) (100) kiemelte. Az IEA WEO 2014 viszont „Az atomenergia kilátásai” c. kiadványában azt a megállapítást teszi, hogy „1980 és 2010 között a reaktorok globális kapacitáskihasználtsági tényezője 56  %-ról 79  %-ra emelkedett. Ez az eredmény az irányítás fejlődésének köszönhető, amely jelentősen lerövidítette a tervezett karbantartás és újratöltés miatti leállásokat. A legjobban teljesítő reaktorok a 95  % körüli kapacitáskihasználtságot is elérik. Amint azonban az üzemek életkora nő, ezt a magas szintet nehéz biztosítani, mivel egyre gyakrabban van szükség ellenőrzésre és az alkatrészek tesztelésére” (101).

*7

100

101

| (234) | Megjegyzendő, hogy az ilyen magas kihasználtsági szintet könnyen veszélyeztethetik az üzem élettartama során előforduló incidensek. Például a Paksi Atomerőmű 2. blokkjában 2003-ban bekövetkezett incidens közel öt százalékponttal, 85,3  %-ról 80,7  %-ra csökkentette az 1990–2015 közötti időszak átlagos kihasználtsági tényezőjét. |
| --- | --- |

(234)

Megjegyzendő, hogy az ilyen magas kihasználtsági szintet könnyen veszélyeztethetik az üzem élettartama során előforduló incidensek. Például a Paksi Atomerőmű 2. blokkjában 2003-ban bekövetkezett incidens közel öt százalékponttal, 85,3  %-ról 80,7  %-ra csökkentette az 1990–2015 közötti időszak átlagos kihasználtsági tényezőjét.

| (235) | A Paks II két új reaktora számára további kihívást jelent a kihasználtsági tényező 90  % fölötti tartományban tartása szempontjából, hogy várhatóan a Paksi Atomerőmű néhány blokkjával egy időben fog üzemelni. A Duna mentén található két atomerőmű közelségének környezeti hatása a meleg nyári napokon szükségessé teheti valamelyik üzem termelésének csökkentését. Mivel feltételezhető, hogy a Paks II két új reaktora folyamatosan, magas kihasználtsággal fog működni, ez a Paksi Atomerőmű számára termeléscsökkenéssel és bevételcsökkenéssel jár, azaz olyan gazdasági költséggel, amelyet figyelembe kell venni a Paks II projekt gazdasági életképességének értékelésekor. |
| --- | --- |

(235)

A Paks II két új reaktora számára további kihívást jelent a kihasználtsági tényező 90  % fölötti tartományban tartása szempontjából, hogy várhatóan a Paksi Atomerőmű néhány blokkjával egy időben fog üzemelni. A Duna mentén található két atomerőmű közelségének környezeti hatása a meleg nyári napokon szükségessé teheti valamelyik üzem termelésének csökkentését. Mivel feltételezhető, hogy a Paks II két új reaktora folyamatosan, magas kihasználtsággal fog működni, ez a Paksi Atomerőmű számára termeléscsökkenéssel és bevételcsökkenéssel jár, azaz olyan gazdasági költséggel, amelyet figyelembe kell venni a Paks II projekt gazdasági életképességének értékelésekor.

Költségek

Költségek

| (236) | Egy hosszú távú projekt élettartama során keletkező költségek számottevően eltérhetnek a projekt eredeti üzleti terve során előrejelzett hosszú távú értékektől. Ennek jellemzően az lehet az oka, ha nem sikerül az összes releváns költségtételt feltüntetni az üzleti tervben, vagy ha túlságosan optimista feltételezésekkel és költségbecslésekkel élnek. |
| --- | --- |

(236)

Egy hosszú távú projekt élettartama során keletkező költségek számottevően eltérhetnek a projekt eredeti üzleti terve során előrejelzett hosszú távú értékektől. Ennek jellemzően az lehet az oka, ha nem sikerül az összes releváns költségtételt feltüntetni az üzleti tervben, vagy ha túlságosan optimista feltételezésekkel és költségbecslésekkel élnek.

| (237) | E projektek összetettsége miatt az atomerőművek megépítésének tényleges költségei gyakran az előrejelzettnél sokkal magasabbak. Például az AREVA EPR III+ generációs atomerőművek építési költségei Franciaországban és Finnországban a kivitelezési megállapodásban foglalt eredeti költségek közel háromszorosát tették ki (102). A Kínában és az USA-ban jelenleg kivitelezés alatt álló Westinghouse AP1000 reaktorok szintén jelentős, 20  % körüli vagy annál nagyobb költségtúllépést mutatnak, a Belaruszban található Roszatom AES-2006 atomerőmű esetében pedig az eredeti építési költségek szinte a duplájukra nőttek (103). |
| --- | --- |

(237)

E projektek összetettsége miatt az atomerőművek megépítésének tényleges költségei gyakran az előrejelzettnél sokkal magasabbak. Például az AREVA EPR III+ generációs atomerőművek építési költségei Franciaországban és Finnországban a kivitelezési megállapodásban foglalt eredeti költségek közel háromszorosát tették ki (102). A Kínában és az USA-ban jelenleg kivitelezés alatt álló Westinghouse AP1000 reaktorok szintén jelentős, 20  % körüli vagy annál nagyobb költségtúllépést mutatnak, a Belaruszban található Roszatom AES-2006 atomerőmű esetében pedig az eredeti építési költségek szinte a duplájukra nőttek (103).

102

103

| (238) | Bár elvileg a rögzített áras kulcsrakész szerződések védelmet nyújthatnak a tulajdonosnak a megnövekedett építési költségekkel szemben, gyakran nem terjednek ki az új reaktorok összes költségére. Ennek megfelelően a tulajdonosi költségek – többek között a szükséges engedélyek beszerzésével kapcsolatos költséget, a hálózathoz csatlakozás költségét, a hulladékkezelés és az üzemen kívül helyezés költségét, valamint a környezeti költségeket – nem rögzítik, így azok emelkedhetnek. A kivitelező viszont dönthet úgy, hogy bizonyos határokon túl nem vállalja a többletköltségeket, és arra hivatkozhat, hogy a költségnövekedés a tulajdonos által kért módosításoknak tulajdonítható. Ilyen vita választott bírósági vagy bírósági eljárást vonhat maga után, ami tovább növeli a beruházással kapcsolatos költségeket. |
| --- | --- |

(238)

Bár elvileg a rögzített áras kulcsrakész szerződések védelmet nyújthatnak a tulajdonosnak a megnövekedett építési költségekkel szemben, gyakran nem terjednek ki az új reaktorok összes költségére. Ennek megfelelően a tulajdonosi költségek – többek között a szükséges engedélyek beszerzésével kapcsolatos költséget, a hálózathoz csatlakozás költségét, a hulladékkezelés és az üzemen kívül helyezés költségét, valamint a környezeti költségeket – nem rögzítik, így azok emelkedhetnek. A kivitelező viszont dönthet úgy, hogy bizonyos határokon túl nem vállalja a többletköltségeket, és arra hivatkozhat, hogy a költségnövekedés a tulajdonos által kért módosításoknak tulajdonítható. Ilyen vita választott bírósági vagy bírósági eljárást vonhat maga után, ami tovább növeli a beruházással kapcsolatos költségeket.

| (239) | Úgy tűnik, hogy a Paks II üzleti terve is tartalmaz optimistának tekinthető költségfeltételezéseket. Az érdekelt felek beadványai arra utalnak, hogy az ideiglenes számadatok az alábbi tételek esetében túlontúl optimisták:






  — | Az atomerőmű hűtése: a pénzügyi modell a Magyarország által is támogatott hideg vizes hűtőrendszert feltételezi, a drágább, Jávor Benedek EP-képviselő által szükségesnek tartott hűtőtorony-alapú hűtési rendszer helyett; a projekt környezeti hatásvizsgálata nem tartalmazza a két rendszer részletes, számszerűsített költség-haszon elemzését. Előfordulhat az is, hogy a két üzem párhuzamos működése során egy drágább hűtőtornyot kell telepíteni (104); |
| --- | --- | --- |

(239)

Úgy tűnik, hogy a Paks II üzleti terve is tartalmaz optimistának tekinthető költségfeltételezéseket. Az érdekelt felek beadványai arra utalnak, hogy az ideiglenes számadatok az alábbi tételek esetében túlontúl optimisták:

—

Az atomerőmű hűtése: a pénzügyi modell a Magyarország által is támogatott hideg vizes hűtőrendszert feltételezi, a drágább, Jávor Benedek EP-képviselő által szükségesnek tartott hűtőtorony-alapú hűtési rendszer helyett; a projekt környezeti hatásvizsgálata nem tartalmazza a két rendszer részletes, számszerűsített költség-haszon elemzését. Előfordulhat az is, hogy a két üzem párhuzamos működése során egy drágább hűtőtornyot kell telepíteni (104);

104

| — | Csatlakozás a hálózathoz: A pénzügyi modell [43 000–51 000] (*8) millió HUF vagy [124–155] millió EUR (*8) közötti teljes összeget tartalmaz, ami kevesebb a Jávor Benedek EP-képviselő által hivatkozott 1,6 milliárd EUR-nál; egyik fél sem nyújtott be részletes információt ezen összegek kiszámításának módjáról; |
| --- | --- |

—

Csatlakozás a hálózathoz: A pénzügyi modell [43 000–51 000] (*8) millió HUF vagy [124–155] millió EUR (*8) közötti teljes összeget tartalmaz, ami kevesebb a Jávor Benedek EP-képviselő által hivatkozott 1,6 milliárd EUR-nál; egyik fél sem nyújtott be részletes információt ezen összegek kiszámításának módjáról;

*8

*8

| — | Tartalék költsége: a pénzügyi modell nem tartalmaz olyan tételt, amelyet hozzá lehetne rendelni a Paks II atomerőmű magyar villamosenergia-rendszerre gyakorolt hatásának költségeihez (például további tartalékképzési követelmények); Jávor Benedek EP-képviselő szerint a Paks II egyes blokkjainak nagy mérete miatt a törvény további tartalék képzését írja elő. |
| --- | --- |

—

Tartalék költsége: a pénzügyi modell nem tartalmaz olyan tételt, amelyet hozzá lehetne rendelni a Paks II atomerőmű magyar villamosenergia-rendszerre gyakorolt hatásának költségeihez (például további tartalékképzési követelmények); Jávor Benedek EP-képviselő szerint a Paks II egyes blokkjainak nagy mérete miatt a törvény további tartalék képzését írja elő.

| — | Biztosítási költségek: az atomerőművekben esetlegesen bekövetkező nagyszabású balesetek, tervezésen túli balesetek fedezésére szolgáló biztosítás a pénzügyi modell szerint [15 000–20 000] (*8) millió HUF-nál vagy [45–60] (*8) millió EUR-nál is nagyobb összegbe kerülhet (105). |
| --- | --- |

—

Biztosítási költségek: az atomerőművekben esetlegesen bekövetkező nagyszabású balesetek, tervezésen túli balesetek fedezésére szolgáló biztosítás a pénzügyi modell szerint [15 000–20 000] (*8) millió HUF-nál vagy [45–60] (*8) millió EUR-nál is nagyobb összegbe kerülhet (105).

*8

*8

105

| — | Karbantartás költsége: az atomerőmű élettartama során várhatóan nem lesz szükség komolyabb felújításra; felújítási költségekre az atomerőmű egyes részelemeinek korai elöregedése vagy az üzem élettartama során bekövetkező események vagy balesetek következtében lehet szükség (106). |
| --- | --- |

—

Karbantartás költsége: az atomerőmű élettartama során várhatóan nem lesz szükség komolyabb felújításra; felújítási költségekre az atomerőmű egyes részelemeinek korai elöregedése vagy az üzem élettartama során bekövetkező események vagy balesetek következtében lehet szükség (106).

106

| (240) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Magyarország által a Paks II üzleti tervében (és a pénzügyi modellben) ismertetett számoktól való, a (239) preambulumbekezdésben felsorolt aggályok által vezérelt eltérések a projekt belső megtérülési rátájának csökkenéséhez vezetnének (107). |
| --- | --- |

(240)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Magyarország által a Paks II üzleti tervében (és a pénzügyi modellben) ismertetett számoktól való, a (239) preambulumbekezdésben felsorolt aggályok által vezérelt eltérések a projekt belső megtérülési rátájának csökkenéséhez vezetnének (107).

107

Potenciális késedelmek

Potenciális késedelmek

| (241) | Az atomerőművek építése során gyakran fordul elő késedelem, és ez növeli az építés időtartamát (108). A késedelmes kivitelezés fő okai közé tartoznak a tervezési problémák, a szakképzett munkaerő hiánya, a szaktudás hiánya, az ellátási lánc problémái, a rossz tervezés és prototípusokra jellemző problémák (109) (110)., |
| --- | --- |

(241)

Az atomerőművek építése során gyakran fordul elő késedelem, és ez növeli az építés időtartamát (108). A késedelmes kivitelezés fő okai közé tartoznak a tervezési problémák, a szakképzett munkaerő hiánya, a szaktudás hiánya, az ellátási lánc problémái, a rossz tervezés és prototípusokra jellemző problémák (109) (110).,

108

109

110

| (242) | A kivitelezés terén bekövetkező késedelmek tekintetében az első két III+ generációs erőmű, amelyet meg is rendeltek és építettek, a finnországi Oikiluoto-3 (építés kezdete: 2005) és a franciaországi Flamanville atomerőmű (építés kezdete: 2007), mindkettőnél több mint öt éves késedelem alakult ki (111). Mindkét erőmű Areva EPR-modell. |
| --- | --- |

(242)

A kivitelezés terén bekövetkező késedelmek tekintetében az első két III+ generációs erőmű, amelyet meg is rendeltek és építettek, a finnországi Oikiluoto-3 (építés kezdete: 2005) és a franciaországi Flamanville atomerőmű (építés kezdete: 2007), mindkettőnél több mint öt éves késedelem alakult ki (111). Mindkét erőmű Areva EPR-modell.

111

| (243) | A Roszatom négy III+ generációs AES-2006 projektjénél Oroszországban – amelyek építését 2008 és 2010 között kezdték meg – szintén késedelem alakult ki, amint azt a (99) preambulumbekezdésben található 3 már ismertette. Például a két V-491 blokk egyikének építése (a Paks II is ilyen tervezésű) a szentpétervári Leningrád II. fázisban (amelynek üzembe helyezése eredetileg 2013 októberében volt esedékes) félbeszakadt, amikor egy tárolásra szolgáló acélszerkezet 2011. július 17-én összeomlott (112), így üzembe helyezése most 2017 közepére várható, míg a másik blokkot 2016-ban kellett volna üzembe helyezni, de a hálózathoz való csatlakozása csupán 2018-ra várható (113). Egy második blokknak a kalinyingrádi Nyemenben történő megépítését 2013-ban felfüggesztették (114). |
| --- | --- |

(243)

A Roszatom négy III+ generációs AES-2006 projektjénél Oroszországban – amelyek építését 2008 és 2010 között kezdték meg – szintén késedelem alakult ki, amint azt a (99) preambulumbekezdésben található 3 már ismertette. Például a két V-491 blokk egyikének építése (a Paks II is ilyen tervezésű) a szentpétervári Leningrád II. fázisban (amelynek üzembe helyezése eredetileg 2013 októberében volt esedékes) félbeszakadt, amikor egy tárolásra szolgáló acélszerkezet 2011. július 17-én összeomlott (112), így üzembe helyezése most 2017 közepére várható, míg a másik blokkot 2016-ban kellett volna üzembe helyezni, de a hálózathoz való csatlakozása csupán 2018-ra várható (113). Egy második blokknak a kalinyingrádi Nyemenben történő megépítését 2013-ban felfüggesztették (114).

112

113

114

| (244) | Ennek eredményeként a III+ generációs erőművek építésének közelmúltbeli története azt sugallja, hogy a késedelmes kivitelezés egyáltalán nem szokatlan (115). Ez viszont hatással van a belső megtérülési rátára. Ezt a hatást csak bizonyos mértékig enyhítheti, ha bizonyos körülmények között kötbért számítanak fel. |
| --- | --- |

(244)

Ennek eredményeként a III+ generációs erőművek építésének közelmúltbeli története azt sugallja, hogy a késedelmes kivitelezés egyáltalán nem szokatlan (115). Ez viszont hatással van a belső megtérülési rátára. Ezt a hatást csak bizonyos mértékig enyhítheti, ha bizonyos körülmények között kötbért számítanak fel.

115

Az IRR kiszámítása

Az IRR kiszámítása

| (245) | A Bizottság a Magyarország által benyújtott pénzügyi modellt használta fel a 2014 decemberében és 2017 februárjában érvényes IRR-értékek tartományának kiszámításához. A Bizottság különösen:






  — | a magyar kormány által a pénzügyi modellben hivatkozott költségadatokra támaszkodott kiindulópontként, |
| --- | --- | --- |

(245)

A Bizottság a Magyarország által benyújtott pénzügyi modellt használta fel a 2014 decemberében és 2017 februárjában érvényes IRR-értékek tartományának kiszámításához. A Bizottság különösen:

—

a magyar kormány által a pénzügyi modellben hivatkozott költségadatokra támaszkodott kiindulópontként,

| — | naprakésszé tette a pénzügyi modellben található ár-előrejelzési görbéket az ár-előrejelzésekre vonatkozó alszakaszban ismertetett irányvonalak alapján [lásd a (223)–(230) preambulumbekezdést] – a H, I és L görbét a 2014. decemberi IRR-érték kiszámításához, az M görbét pedig a 2017. februári IRR kiszámításához használta, |
| --- | --- |

—

naprakésszé tette a pénzügyi modellben található ár-előrejelzési görbéket az ár-előrejelzésekre vonatkozó alszakaszban ismertetett irányvonalak alapján [lásd a (223)–(230) preambulumbekezdést] – a H, I és L görbét a 2014. decemberi IRR-érték kiszámításához, az M görbét pedig a 2017. februári IRR kiszámításához használta,

| — | egy Monte-Carlo-alapú érzékenységelemzést dolgozott ki, hogy megkapja a két időpontnak, azaz 2014 decemberének és 2017 februárjának megfelelő IRR-értékek releváns tartományát (116). |
| --- | --- |

—

egy Monte-Carlo-alapú érzékenységelemzést dolgozott ki, hogy megkapja a két időpontnak, azaz 2014 decemberének és 2017 februárjának megfelelő IRR-értékek releváns tartományát (116).

116

| (246) | A Monte Carlo-alapú érzékenységelemzést az IRR középponti értékétől való, a modell különböző bemeneti értékeinek kisebb módosításait követő eltéréseinek becslésére használta. A Magyarország által megadott bemeneti értékektől való következő eltéréseket feltételeztük:






  — | a jövőbeli inflációtól, devizaárfolyamtól, működési költségektől, üzemanyagköltségektől, karbantartási tőkekiadásoktól, hulladékgazdálkodási és üzemen kívül helyezési költségektől, a várható élettartamtól és a használt ár-előrejelzési görbéktől való kisebb szimmetrikus eltérések (117), |
| --- | --- | --- |

(246)

A Monte Carlo-alapú érzékenységelemzést az IRR középponti értékétől való, a modell különböző bemeneti értékeinek kisebb módosításait követő eltéréseinek becslésére használta. A Magyarország által megadott bemeneti értékektől való következő eltéréseket feltételeztük:

—

a jövőbeli inflációtól, devizaárfolyamtól, működési költségektől, üzemanyagköltségektől, karbantartási tőkekiadásoktól, hulladékgazdálkodási és üzemen kívül helyezési költségektől, a várható élettartamtól és a használt ár-előrejelzési görbéktől való kisebb szimmetrikus eltérések (117),

117

| — | a jövőbeli leállási rátáktól való kisebb asszimetrikus eltérések – a lefelé történő eltéréseket korlátozza a teljes (100  %-os) kapacitáskihasználás, és kisebbnek tekinthetők, mint az [5–10] % (**)-os bázisértéktől (azaz [90–95] % (**)-os kapacitáskihasználástól)való felfelé történő eltérések (118), |
| --- | --- |

—

a jövőbeli leállási rátáktól való kisebb asszimetrikus eltérések – a lefelé történő eltéréseket korlátozza a teljes (100  %-os) kapacitáskihasználás, és kisebbnek tekinthetők, mint az [5–10] % (**)-os bázisértéktől (azaz [90–95] % (**)-os kapacitáskihasználástól)való felfelé történő eltérések (118),

**

**

118

| — | a projekt késedelmei nem szerepeltek a Monte Carlo-elemzésben, mivel a pénzügyi modell a késedelmeket hiányosan kezelte (lásd az alábbi (249) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

—

a projekt késedelmei nem szerepeltek a Monte Carlo-elemzésben, mivel a pénzügyi modell a késedelmeket hiányosan kezelte (lásd az alábbi (249) preambulumbekezdést).

Az alábbi 17 és 18 mutatja a projekt IRR-értékeinek a két vizsgálati időszakban történő eloszlását. Az eredmény minden egyes esetben 10 000 szimuláción alapul (119).

119

| (247) | 2014 decemberénél a becsült IRR megoszlásának középértéke 8,79  %, míg a kiszámított IRR-értékek 90  %-a esik a [8,20  %; 9,36  %] intervallumba.

  17. ábra



  2014. decemberi IRR-értékek













  Forrás: | A Bizottság számításai |
| --- | --- | --- |

(247)

2014 decemberénél a becsült IRR megoszlásának középértéke 8,79  %, míg a kiszámított IRR-értékek 90  %-a esik a [8,20  %; 9,36  %] intervallumba.

17. ábra

17. ábra

2014. decemberi IRR-értékek

2014. decemberi IRR-értékek

Image 20

Forrás:

Forrás:

| (248) | 2017 februárjánál a becsült IRR megoszlásának középértéke 7,35  %, míg a kiszámított IRR-értékek 90  %-a esik a [6,79  %; 7,90  %] intervallumba (120):

  18. ábra



  2017. februári IRR-értékek













  Forrás: | A Bizottság számításai |
| --- | --- | --- |

(248)

2017 februárjánál a becsült IRR megoszlásának középértéke 7,35  %, míg a kiszámított IRR-értékek 90  %-a esik a [6,79  %; 7,90  %] intervallumba (120):

120

18. ábra

18. ábra

2017. februári IRR-értékek

2017. februári IRR-értékek

Image 21

Forrás:

Forrás:

| (249) | Megjegyzendő, hogy a lehetséges késedelmek hatása nem szerepel a 17 és a 18 alapjául szolgáló IRR-számításokban. Ennek fő oka, hogy a pénzügyi modell hiányosan kezeli a késedelmeket. A pénzügyi modell elsősorban az alábbi típusú késedelmeket veszi figyelembe:






  — | olyan késedelmek, amelyek már az építési munkák megkezdése előtt keletkeztek (a pénzügy modellben „az építés során” címkével megjelölve), |
| --- | --- | --- |

(249)

Megjegyzendő, hogy a lehetséges késedelmek hatása nem szerepel a 17 és a 18 alapjául szolgáló IRR-számításokban. Ennek fő oka, hogy a pénzügyi modell hiányosan kezeli a késedelmeket. A pénzügyi modell elsősorban az alábbi típusú késedelmeket veszi figyelembe:

—

olyan késedelmek, amelyek már az építési munkák megkezdése előtt keletkeztek (a pénzügy modellben „az építés során” címkével megjelölve),

| — | az építési munkák befejezését követően kialakult késedelmek (a pénzügyi modellben „szerződéses áron túli kiadások” címkével megjelölve). |
| --- | --- |

—

az építési munkák befejezését követően kialakult késedelmek (a pénzügyi modellben „szerződéses áron túli kiadások” címkével megjelölve).

| (250) | A Bizottság megjegyzi, hogy ez a két, a pénzügyi modellben leírt késedelmes helyzet alaphelyzet, és nem használható fel arra, hogy a szokásos típusú késedelmek valódi hatását megfelelően modellezze, például ha az építési időszak eltérő szakaszaiban különböző időtartamú késedelmek alakulnak ki (121). |
| --- | --- |

(250)

A Bizottság megjegyzi, hogy ez a két, a pénzügyi modellben leírt késedelmes helyzet alaphelyzet, és nem használható fel arra, hogy a szokásos típusú késedelmek valódi hatását megfelelően modellezze, például ha az építési időszak eltérő szakaszaiban különböző időtartamú késedelmek alakulnak ki (121).

121

| (251) | Az értékelés szempontjából releváns két időpontra vonatkozó IRR-tartományok összefoglalóját az alábbi 12. táblázat tartalmazza. 2017 februárjában alacsonyabb a becsült IRR, mivel 2014 és 2017 között csökkent a villamosenergia-árak előrejelzése. Azonban mindkét becslés konzervatívnak tekinthető, mivel egyes, a (238) és (239) preambulumbekezdésben ismertetett minőségi szempontokat, valamint a magyar hatóságok becsléseinek hiányosságait nem lehetett mennyiségileg beépíteni a pénzügyi modellbe.

  12. táblázat


  IRR-összefoglaló








  (%) |
| --- | --- |
| | 2014. december | 2017. február |
| Tartomány | 8,20 –9,36 | 6,79 –7,90 |
| Középpont | 8,79 | 7,35 |

(251)

Az értékelés szempontjából releváns két időpontra vonatkozó IRR-tartományok összefoglalóját az alábbi 12. táblázat tartalmazza. 2017 februárjában alacsonyabb a becsült IRR, mivel 2014 és 2017 között csökkent a villamosenergia-árak előrejelzése. Azonban mindkét becslés konzervatívnak tekinthető, mivel egyes, a (238) és (239) preambulumbekezdésben ismertetett minőségi szempontokat, valamint a magyar hatóságok becsléseinek hiányosságait nem lehetett mennyiségileg beépíteni a pénzügyi modellbe.

12. táblázat

12. táblázat

IRR-összefoglaló

IRR-összefoglaló

(%)

2014. december

2017. február

Tartomány

8,20 –9,36

6,79 –7,90

Középpont

8,79

7,35

5.1.1.3.   
  A Bizottság értékelése az energiatermelés teljes költségével (LCOE) kapcsolatban

A Bizottság értékelése az energiatermelés teljes költségével (LCOE) kapcsolatban

| (252) | A teljesség kedvéért és a Magyarország által benyújtott összes információ megjelenítése céljából [lásd a (69) és a (81)–(82) preambulumbekezdést], a Bizottság az LCOE-módszer segítségével röviden a Paks II gazdasági életképességét is vizsgálta (lásd a 3.1.1.3. szakaszt). |
| --- | --- |

(252)

A teljesség kedvéért és a Magyarország által benyújtott összes információ megjelenítése céljából [lásd a (69) és a (81)–(82) preambulumbekezdést], a Bizottság az LCOE-módszer segítségével röviden a Paks II gazdasági életképességét is vizsgálta (lásd a 3.1.1.3. szakaszt).

| (253) | Egy, a Paks II-höz hasonló magyar atomerőmű LCOE-értékének vizsgálatához a Bizottság kiindulópontként az OECD/IEA/NEA 2015 tanulmányt használta [lásd a (81) preambulumbekezdést]. E tanulmány becslései szerint egy magyar atomerőmű esetében az LCOE 80,95 EUR/MWh 7  %-os kamatláb mellett, 10  %-os kamatláb esetén pedig 112,45 EUR/MWh, ahol a kihasználtsági tényező 85  %-os (122). Mivel ezeket az adatokat 2015 augusztusában tették közzé, csak a 2017-es LCOE értékelésére használhatók fel, a 2014-re már nem. |
| --- | --- |

(253)

Egy, a Paks II-höz hasonló magyar atomerőmű LCOE-értékének vizsgálatához a Bizottság kiindulópontként az OECD/IEA/NEA 2015 tanulmányt használta [lásd a (81) preambulumbekezdést]. E tanulmány becslései szerint egy magyar atomerőmű esetében az LCOE 80,95 EUR/MWh 7  %-os kamatláb mellett, 10  %-os kamatláb esetén pedig 112,45 EUR/MWh, ahol a kihasználtsági tényező 85  %-os (122). Mivel ezeket az adatokat 2015 augusztusában tették közzé, csak a 2017-es LCOE értékelésére használhatók fel, a 2014-re már nem.

122

| (254) | A Bizottság megjegyzi, hogy a kihasználtsági tényező [90–95] % (*9)-ra növelésével a Magyarország beadványában szereplő kihasználtsági tényező középértéke, az előző preambulumbekezdésben szereplő LCOE-számok 74 EUR/MWh-ra illetve 103 EUR/MWh-ra módosulnak (123). |
| --- | --- |

(254)

A Bizottság megjegyzi, hogy a kihasználtsági tényező [90–95] % (*9)-ra növelésével a Magyarország beadványában szereplő kihasználtsági tényező középértéke, az előző preambulumbekezdésben szereplő LCOE-számok 74 EUR/MWh-ra illetve 103 EUR/MWh-ra módosulnak (123).

*9

123

| (255) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy egy magyar atomerőmű LCOE-értéke 74 EUR/MWh-nál magasabb, ami viszont magasabb a 2015-ben kiszámított 73 EUR/MWh ár-előrejelzésnél vagy a 2016-ban kiszámított 68 EUR/MWh ár-előrejelzésnél (124). |
| --- | --- |

(255)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy egy magyar atomerőmű LCOE-értéke 74 EUR/MWh-nál magasabb, ami viszont magasabb a 2015-ben kiszámított 73 EUR/MWh ár-előrejelzésnél vagy a 2016-ban kiszámított 68 EUR/MWh ár-előrejelzésnél (124).

124

5.1.1.4.   
  A gazdasági előnyre vonatkozó következtetések

A gazdasági előnyre vonatkozó következtetések

| (256) | A Bizottság a 5.1.1.1 és a 5.1.1.2. szakaszban végzett WACC- és IRR-becsléseket használta annak mérlegelésére, hogy teljesül-e a piacgazdasági befektető elve. Az alábbi 13 foglalja össze a mindkét időpontban releváns információkat:

  13. táblázat



  A WACC és az IRR összehasonlítása








  (%) |
| --- | --- |
| | 2014. december | 2017. február |
| WACC-tartomány | 9,15 –10,36 | 7,40 –8,35 |
| IRR-tartomány | 8,20 –9,36 | 6,79 –7,90 |
| WACC-középpont | 9,76 | 7,88 |
| IRR-középérték | 8,79 | 7,35 |
| Az IRR-szimulált esetek százalékaránya, ahol IRR<min(WACC) | 85 | 55 |

(256)

A Bizottság a 5.1.1.1 és a 5.1.1.2. szakaszban végzett WACC- és IRR-becsléseket használta annak mérlegelésére, hogy teljesül-e a piacgazdasági befektető elve. Az alábbi 13 foglalja össze a mindkét időpontban releváns információkat:

13. táblázat

13. táblázat

A WACC és az IRR összehasonlítása

A WACC és az IRR összehasonlítása

(%)

2014. december

2017. február

WACC-tartomány

9,15 –10,36

7,40 –8,35

IRR-tartomány

8,20 –9,36

6,79 –7,90

WACC-középpont

9,76

7,88

IRR-középérték

8,79

7,35

Az IRR-szimulált esetek százalékaránya, ahol IRR<min(WACC)

85

55

| (257) | A 13 az alábbiakba nyújt betekintést:






  — | Az IRR középértéke mindkét időszakban lényegesen alacsonyabb, mint a WACC-tartomány középpontja (8,79  % kontra 9,66  % és 7,35  % kontra 7,88  %), |
| --- | --- | --- |

(257)

A 13 az alábbiakba nyújt betekintést:

—

Az IRR középértéke mindkét időszakban lényegesen alacsonyabb, mint a WACC-tartomány középpontja (8,79  % kontra 9,66  % és 7,35  % kontra 7,88  %),

| — | Az IRR középértéke mindkét időszakban alacsonyabb a WACC-tartomány alsó határánál (8,79  % kontra 9,15  % és 7,35  % kontra 7,40  %), |
| --- | --- |

—

Az IRR középértéke mindkét időszakban alacsonyabb a WACC-tartomány alsó határánál (8,79  % kontra 9,15  % és 7,35  % kontra 7,40  %),

| — | Az IRR az esetek többségében a releváns WACC-tartomány alatt marad, azaz a Monte Carlo-szimulációból származó becsült IRR-értékek az esetek többségére érvényes WACC-tartomány alsó határánál is alacsonyabbak (2014 decemberében 85  %, 2017 februárjában pedig 55  %) (125)
   (126)., |
| --- | --- |

—

Az IRR az esetek többségében a releváns WACC-tartomány alatt marad, azaz a Monte Carlo-szimulációból származó becsült IRR-értékek az esetek többségére érvényes WACC-tartomány alsó határánál is alacsonyabbak (2014 decemberében 85  %, 2017 februárjában pedig 55  %) (125)
   (126).,

125

126

| (258) | A Bizottság hangsúlyozza, hogy ezek konzervatív eredmények, mivel:






  — | A Bizottság nem rendelkezik eszközökkel ahhoz, hogy pontosan megvizsgálja a további, különösen az érdekelt felektől az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételét követően érkezett észrevételekben említett nagyságrendű költségek lehetőségét; a Monte Carlo-szimulációban szereplő költségeltérések az észrevételekben javasoltaknál sokkal kisebbek voltak, |
| --- | --- | --- |

(258)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy ezek konzervatív eredmények, mivel:

—

A Bizottság nem rendelkezik eszközökkel ahhoz, hogy pontosan megvizsgálja a további, különösen az érdekelt felektől az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételét követően érkezett észrevételekben említett nagyságrendű költségek lehetőségét; a Monte Carlo-szimulációban szereplő költségeltérések az észrevételekben javasoltaknál sokkal kisebbek voltak,

| — | A jövőbeli alacsony olajár-forgatókönyvekre vonatkozó, a Bizottsághoz érkezett észrevételekben ismertetett előrejelzések nem kerültek bele az érzékenységelemzésbe, és a villamosenergia-tőzsdéken aláírt jövőbeli villamosenergia-szerződésekben foglalt áraknak a vizsgált ár-előrejelzésektől való eltérések alapján semmiféle korrekcióra nem került sor, |
| --- | --- |

—

A jövőbeli alacsony olajár-forgatókönyvekre vonatkozó, a Bizottsághoz érkezett észrevételekben ismertetett előrejelzések nem kerültek bele az érzékenységelemzésbe, és a villamosenergia-tőzsdéken aláírt jövőbeli villamosenergia-szerződésekben foglalt áraknak a vizsgált ár-előrejelzésektől való eltérések alapján semmiféle korrekcióra nem került sor,

| — | A villamosenergia-termelésre és közüzemi ágazatra vonatkozó szokásos kockázati felárakon túl nem került be az atomerőművekre vonatkozó kockázati felár, |
| --- | --- |

—

A villamosenergia-termelésre és közüzemi ágazatra vonatkozó szokásos kockázati felárakon túl nem került be az atomerőművekre vonatkozó kockázati felár,

| — | 2014-re vonatkozóan a WACC összehasonlító teljesítményértékelésében nem állt rendelkezésre a „Zöldenergia és megújuló energiaforrások” ágazatra vonatkozó WACC-becslés. |
| --- | --- |

—

2014-re vonatkozóan a WACC összehasonlító teljesítményértékelésében nem állt rendelkezésre a „Zöldenergia és megújuló energiaforrások” ágazatra vonatkozó WACC-becslés.

Ez arra utal, hogy a valóságban az egyes időpontoknak megfelelő IRR-értékek és WACC-értékek közötti potenciális különbség valószínűleg még ennél is nagyobb.

| (259) | Ráadásul a projekt IRR-jének becslését megalapozó számítások a becsült WACC-értékekkel együttesen szintén felhasználhatók a projekt élettartama során várhatóan akkor keletkező összes veszteség nettó jelenértékének számszerűsítésére, ha azt piacgazdasági befektető finanszírozná. A projekt várhatóan 600 millió EUR veszteséget termelne a 7,88  %-os piaci WACC és a 7,35  %-os IRR jellemezte alapesetben (ezek a 2017-es adatok középértékei) (127). |
| --- | --- |

(259)

Ráadásul a projekt IRR-jének becslését megalapozó számítások a becsült WACC-értékekkel együttesen szintén felhasználhatók a projekt élettartama során várhatóan akkor keletkező összes veszteség nettó jelenértékének számszerűsítésére, ha azt piacgazdasági befektető finanszírozná. A projekt várhatóan 600 millió EUR veszteséget termelne a 7,88  %-os piaci WACC és a 7,35  %-os IRR jellemezte alapesetben (ezek a 2017-es adatok középértékei) (127).

127

| (260) | Sőt, a WACC-IRR összehasonlítás mellett az LCOE rövid elemzése is megerősítette, hogy a Paks II által termelt villamos energia teljes költségét az előrejelzett árakból nem lehetne fedezni. |
| --- | --- |

(260)

Sőt, a WACC-IRR összehasonlítás mellett az LCOE rövid elemzése is megerősítette, hogy a Paks II által termelt villamos energia teljes költségét az előrejelzett árakból nem lehetne fedezni.

| (261) | Ezen eredmények alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a projekt nem termelne elegendő megtérülést ahhoz, hogy egy olyan magánbefektető költségeit fedezze, aki csak piaci áron juthatna finanszírozáshoz. Bár a 2017. februári adatok a leginkább relevánsak a piacgazdasági szereplő teszt elvégzéséhez, az ezen adatok elemzéséből nyert eredmények még akkor is érvényesek, ha az elemzésre a 2014 decemberében meghozott eredeti beruházási döntés időpontjában rendelkezésre álló adatok felhasználásával kerül sor. |
| --- | --- |

(261)

Ezen eredmények alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a projekt nem termelne elegendő megtérülést ahhoz, hogy egy olyan magánbefektető költségeit fedezze, aki csak piaci áron juthatna finanszírozáshoz. Bár a 2017. februári adatok a leginkább relevánsak a piacgazdasági szereplő teszt elvégzéséhez, az ezen adatok elemzéséből nyert eredmények még akkor is érvényesek, ha az elemzésre a 2014 decemberében meghozott eredeti beruházási döntés időpontjában rendelkezésre álló adatok felhasználásával kerül sor.

| (262) | Az ebben található értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy egy magánbefektető ugyanilyen feltételek mellett nem ruházott volna be a projektbe. Ezért mivel a Paks II teljeskörűen részesül egy gazdasági értékkel bíró új eszközből, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés a Paks II számára gazdasági előnyt nyújt. |
| --- | --- |

(262)

Az ebben található értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy egy magánbefektető ugyanilyen feltételek mellett nem ruházott volna be a projektbe. Ezért mivel a Paks II teljeskörűen részesül egy gazdasági értékkel bíró új eszközből, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés a Paks II számára gazdasági előnyt nyújt.

5.1.2.   ÁLLAMI FORRÁSOK ÁTRUHÁZÁSA ÉS AZ ÁLLAMNAK VALÓ BETUDHATÓSÁG

ÁLLAMI FORRÁSOK ÁTRUHÁZÁSA ÉS AZ ÁLLAMNAK VALÓ BETUDHATÓSÁG

| (263) | Amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat is kifejtette, Magyarország a projekt kivitelezését állami forrásokból finanszírozza, amelyekből 80  %-ot az Orosz Föderációtól kapott hitelből, 20  %-ot pedig Magyarország saját forrásaiból fedez. Magyarország az 5-6. atomerőművi blokk tervezéséhez, megépítéséhez és üzembe helyezéséhez szükséges összes beruházást közvetlenül fogja finanszírozni, az államközi hitelmegállapodásban meghatározottak szerint. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés magyar állami források átruházásával jár. |
| --- | --- |

(263)

Amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat is kifejtette, Magyarország a projekt kivitelezését állami forrásokból finanszírozza, amelyekből 80  %-ot az Orosz Föderációtól kapott hitelből, 20  %-ot pedig Magyarország saját forrásaiból fedez. Magyarország az 5-6. atomerőművi blokk tervezéséhez, megépítéséhez és üzembe helyezéséhez szükséges összes beruházást közvetlenül fogja finanszírozni, az államközi hitelmegállapodásban meghatározottak szerint. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés magyar állami források átruházásával jár.

| (264) | A Bizottság arra is emlékeztet, hogy az intézkedés a magyar államnak tudható be, mivel Magyarország döntött úgy, hogy beruház a projektbe, illetve dönt majd az EPC-szerződésben kikötött kifizetésekhez szükséges források rendelkezésre bocsátásáról, valamint Paks II két új reaktorának tőkefinanszírozásáról. |
| --- | --- |

(264)

A Bizottság arra is emlékeztet, hogy az intézkedés a magyar államnak tudható be, mivel Magyarország döntött úgy, hogy beruház a projektbe, illetve dönt majd az EPC-szerződésben kikötött kifizetésekhez szükséges források rendelkezésre bocsátásáról, valamint Paks II két új reaktorának tőkefinanszírozásáról.

5.1.3.   SZELEKTIVITÁS

| (265) | Egy intézkedés akkor szelektív, ha csak bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését részesíti előnyben. A Bizottság megismétli, hogy az intézkedés szelektív, mivel Magyarország a 1429/2014. (VII. 31.) sz. Korm. határozat alapján Magyar Kijelölt Szervezetként az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt.-t jelölte ki, amely az új atomerőművi blokkok tulajdonosa és üzemeltetője lesz. Az előny ennek alapján szelektívnek minősül. |
| --- | --- |

(265)

Egy intézkedés akkor szelektív, ha csak bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését részesíti előnyben. A Bizottság megismétli, hogy az intézkedés szelektív, mivel Magyarország a 1429/2014. (VII. 31.) sz. Korm. határozat alapján Magyar Kijelölt Szervezetként az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt.-t jelölte ki, amely az új atomerőművi blokkok tulajdonosa és üzemeltetője lesz. Az előny ennek alapján szelektívnek minősül.

5.1.4.   A KERESKEDELEMRE GYAKOROLT HATÁS ÉS A VERSENY TORZULÁSA

| (266) | Amint azt a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban is kiemelte, az Unióban a villamosenergia-piac liberalizált, a villamosenergia-termelők részt vesznek a tagállamok közötti kereskedelemben. Továbbá, Magyarország villamosenergia-infrastruktúrája viszonylag erős, a szomszédos tagállamokhoz stabil (a hazai beépített kapacitás 30  %-ának megfelelő) összeköttetésekkel kapcsolódik. Bár Magyarország nettó importőr, a (49) preambulumbekezdésben található 5. ábra azt mutatja, hogy Magyarország exportálja is a villamos energiát, nemcsak a másnapi termékek összekapcsolt cseh-szlovák-magyar-román piacára (2014 óta működik), hanem Ausztriába és Horvátországba is. |
| --- | --- |

(266)

Amint azt a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban is kiemelte, az Unióban a villamosenergia-piac liberalizált, a villamosenergia-termelők részt vesznek a tagállamok közötti kereskedelemben. Továbbá, Magyarország villamosenergia-infrastruktúrája viszonylag erős, a szomszédos tagállamokhoz stabil (a hazai beépített kapacitás 30  %-ának megfelelő) összeköttetésekkel kapcsolódik. Bár Magyarország nettó importőr, a (49) preambulumbekezdésben található 5. ábra azt mutatja, hogy Magyarország exportálja is a villamos energiát, nemcsak a másnapi termékek összekapcsolt cseh-szlovák-magyar-román piacára (2014 óta működik), hanem Ausztriába és Horvátországba is.

| (267) | A bejelentett intézkedés jelentős kapacitások fejlesztését teszi lehetővé, amelyek egyébként alternatív technológiákat használó más, magyarországi vagy más tagállambeli piaci szereplők által eszközölt magánberuházások tárgyát képeznék. Továbbá, mivel a villamosenergia-kereskedelem határokon átnyúló, a valamely vállalatnak nyújtott bármilyen szelektív előny potenciálisan érintheti az Unión belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(267)

A bejelentett intézkedés jelentős kapacitások fejlesztését teszi lehetővé, amelyek egyébként alternatív technológiákat használó más, magyarországi vagy más tagállambeli piaci szereplők által eszközölt magánberuházások tárgyát képeznék. Továbbá, mivel a villamosenergia-kereskedelem határokon átnyúló, a valamely vállalatnak nyújtott bármilyen szelektív előny potenciálisan érintheti az Unión belüli kereskedelmet.

| (268) | Ezért a Bizottság megismétli, hogy az intézkedés a verseny torzulásával fenyeget. |
| --- | --- |

(268)

Ezért a Bizottság megismétli, hogy az intézkedés a verseny torzulásával fenyeget.

5.1.5.   KÖVETKEZTETÉS AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS MEGLÉTÉRŐL

| (269) | mivel a Bizottság megállapította, hogy az intézkedés a Paks II-t gazdasági előnyben részesíti, és az állami támogatás meglétéhez fűződő összes egyéb feltétel is fennáll, a Bizottság megállapítja, hogy a projekt során a magyar állam támogatást nyújt a Paks II-nek, amely az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás. |
| --- | --- |

(269)

mivel a Bizottság megállapította, hogy az intézkedés a Paks II-t gazdasági előnyben részesíti, és az állami támogatás meglétéhez fűződő összes egyéb feltétel is fennáll, a Bizottság megállapítja, hogy a projekt során a magyar állam támogatást nyújt a Paks II-nek, amely az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás.

5.2.   A TÁMOGATÁS JOGSZERŰSÉGE

A TÁMOGATÁS JOGSZERŰSÉGE

| (270) | Amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat [(116) preambulumbekezdése] is megállapította, a Bizottság fenntartja azt az állítását, hogy bár több megállapodást már aláírtak, és az eredeti beruházási döntést is meghozták, a végső beruházási döntést, amellyel a Paks II visszavonhatatlanul megrendeli a két új reaktort érintő kivitelezési munkákat, még nem hozták meg, és az EPC-szerződés keretében eddig még nem került sor kifizetésekre. Ezért Magyarország azzal, hogy az intézkedést a végrehajtása előtt bejelentette, eleget tett az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti felfüggesztési kötelezettségének. |
| --- | --- |

(270)

Amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat [(116) preambulumbekezdése] is megállapította, a Bizottság fenntartja azt az állítását, hogy bár több megállapodást már aláírtak, és az eredeti beruházási döntést is meghozták, a végső beruházási döntést, amellyel a Paks II visszavonhatatlanul megrendeli a két új reaktort érintő kivitelezési munkákat, még nem hozták meg, és az EPC-szerződés keretében eddig még nem került sor kifizetésekre. Ezért Magyarország azzal, hogy az intézkedést a végrehajtása előtt bejelentette, eleget tett az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti felfüggesztési kötelezettségének.

5.3.   ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

| (271) | mivel megállapítást nyert, hogy az intézkedés állami támogatást foglal magában, a Bizottság tovább vizsgálta annak kérdését, hogy az intézkedés összeegyeztethető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(271)

mivel megállapítást nyert, hogy az intézkedés állami támogatást foglal magában, a Bizottság tovább vizsgálta annak kérdését, hogy az intézkedés összeegyeztethető-e a belső piaccal.

| (272) | A Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország szerint az intézkedés nem minősül állami támogatásnak, ennek ellenére az eljárás megindításáról szóló határozatra és a Bizottsághoz az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételét követően harmadik felektől érkezett észrevételekre adott válaszul benyújtott az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatos érveket (lásd a 3.2. szakaszt). |
| --- | --- |

(272)

A Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország szerint az intézkedés nem minősül állami támogatásnak, ennek ellenére az eljárás megindításáról szóló határozatra és a Bizottsághoz az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételét követően harmadik felektől érkezett észrevételekre adott válaszul benyújtott az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatos érveket (lásd a 3.2. szakaszt).

5.3.1.   AZ ÉRTÉKELÉS JOGALAPJA

| (273) | Az eljárás megindításáról szóló határozat 3.3.1. szakaszában kifejtetteknek megfelelően a Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal közvetlenül összeegyeztethetőnek nyilváníthatja az intézkedést, amennyiben az intézkedés hozzájárul közös érdeket szolgáló célkitűzés eléréséhez, e célkitűzés eléréséhez szükséges és azzal arányos, és nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdeket szolgáló célkitűzéssel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(273)

Az eljárás megindításáról szóló határozat 3.3.1. szakaszában kifejtetteknek megfelelően a Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal közvetlenül összeegyeztethetőnek nyilváníthatja az intézkedést, amennyiben az intézkedés hozzájárul közös érdeket szolgáló célkitűzés eléréséhez, e célkitűzés eléréséhez szükséges és azzal arányos, és nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdeket szolgáló célkitűzéssel ellentétes mértékben.

| (274) | Az intézkedésnek a következő feltételeknek kell megfelelnie: i. az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlesztésének elősegítését célozza; ii. célja, hogy olyan lényegi fejlődést eredményezzen, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, (például egy piaci hiányosság megszüntetését); iii. a javasolt intézkedés a közös érdeket szolgáló célkitűzés kezelésére szolgáló megfelelő szakpolitikai eszköz; iv. ösztönző hatása van; v. arányos azokkal az igényekkel, amelyek miatt az intézkedést meghozták; és vi. nem torzítja indokolatlanul a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(274)

Az intézkedésnek a következő feltételeknek kell megfelelnie: i. az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlesztésének elősegítését célozza; ii. célja, hogy olyan lényegi fejlődést eredményezzen, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, (például egy piaci hiányosság megszüntetését); iii. a javasolt intézkedés a közös érdeket szolgáló célkitűzés kezelésére szolgáló megfelelő szakpolitikai eszköz; iv. ösztönző hatása van; v. arányos azokkal az igényekkel, amelyek miatt az intézkedést meghozták; és vi. nem torzítja indokolatlanul a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (275) | Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszukban a magyar hatóságok azzal érveltek, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok és különösen az állami támogatás nyújtására vonatkozó általános tilalom nem alkalmazandók az Euratom-Szerződés hatálya alá tartozó intézkedésekre. |
| --- | --- |

(275)

Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszukban a magyar hatóságok azzal érveltek, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok és különösen az állami támogatás nyújtására vonatkozó általános tilalom nem alkalmazandók az Euratom-Szerződés hatálya alá tartozó intézkedésekre.

| (276) | A Bizottság elismeri, hogy a szóban forgó beruházás az Euratom-Szerződés hatálya alá tartozó ipari tevékenység (lásd az Euratom-Szerződés II. mellékletét); pusztán ez a tény nem jelenti azonban, hogy az ilyen jellegű tevékenység finanszírozási módszerének értékelése során az EUMSZ 107. és 108. cikke nem érvényes. |
| --- | --- |

(276)

A Bizottság elismeri, hogy a szóban forgó beruházás az Euratom-Szerződés hatálya alá tartozó ipari tevékenység (lásd az Euratom-Szerződés II. mellékletét); pusztán ez a tény nem jelenti azonban, hogy az ilyen jellegű tevékenység finanszírozási módszerének értékelése során az EUMSZ 107. és 108. cikke nem érvényes.

| (277) | Sőt, bár az Euratom-Szerződés 2. cikkének c) pontja arra kötelezi az Uniót, hogy segítse elő az atomenergiával kapcsolatos beruházásokat, az Euratom-Szerződés 40. cikke pedig arra kötelezi az Uniót, hogy rendszeres időközönként indikatív programokat tegyen közzé az atomenergiával kapcsolatos beruházások fejlesztésének megkönnyítése érdekében, az Euratom-Szerződés semmilyen konkrét szabályt nem tartalmaz az ilyen beruházások valamely tagállam általi finanszírozásának ellenőrzésére. Az Euratom-Szerződés 106a. cikkének (3) bekezdése szerint az EUMSZ rendelkezései nem térhetnek el az Euratom-Szerződés rendelkezéseitől. |
| --- | --- |

(277)

Sőt, bár az Euratom-Szerződés 2. cikkének c) pontja arra kötelezi az Uniót, hogy segítse elő az atomenergiával kapcsolatos beruházásokat, az Euratom-Szerződés 40. cikke pedig arra kötelezi az Uniót, hogy rendszeres időközönként indikatív programokat tegyen közzé az atomenergiával kapcsolatos beruházások fejlesztésének megkönnyítése érdekében, az Euratom-Szerződés semmilyen konkrét szabályt nem tartalmaz az ilyen beruházások valamely tagállam általi finanszírozásának ellenőrzésére. Az Euratom-Szerződés 106a. cikkének (3) bekezdése szerint az EUMSZ rendelkezései nem térhetnek el az Euratom-Szerződés rendelkezéseitől.

| (278) | Valójában az EUMSZ 107. és 108. cikke nem tér el az Euratom-Szerződés rendelkezéseitől, hiszen az Euratom-Szerződés nem tartalmaz az állami támogatások ellenőrzésére vonatkozó eltérő szabályokat, és az állami támogatásoknak a Bizottság által az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján végzett ellenőrzése sem akadályozza az Euratom-Szerződésben foglalt, az új nukleáris beruházások elősegítésére irányuló célkitűzés teljesítését. |
| --- | --- |

(278)

Valójában az EUMSZ 107. és 108. cikke nem tér el az Euratom-Szerződés rendelkezéseitől, hiszen az Euratom-Szerződés nem tartalmaz az állami támogatások ellenőrzésére vonatkozó eltérő szabályokat, és az állami támogatásoknak a Bizottság által az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján végzett ellenőrzése sem akadályozza az Euratom-Szerződésben foglalt, az új nukleáris beruházások elősegítésére irányuló célkitűzés teljesítését.

5.3.2.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSI SZABÁLYOKTÓL ELTÉRŐ UNIÓS JOGSZABÁLYOKNAK VALÓ MEGFELELÉS

| (279) | Több érdekelt fél tett észrevételeket azzal kapcsolatban, hogy az intézkedés megfelel-e a 2014/24/EU és 2014/25/EU irányelvnek (különös tekintettel a 2014/25/EU irányelvre, az ágazatspecifikus szabályok miatt), valamint a 2009/72/EK irányelv (a villamosenergia-irányelv) 8. cikkének; a Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvek, valamint a 2009/72/EK irányelv 8. cikke rendelkezéseinek való megfelelés hiánya a Paks II két új reaktorának megépítésére vonatkozó szerződés adott vállalkozásnak történő közvetlen odaítélése esetében hogyan befolyásolhatja az állami támogatásnak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti értékelését. |
| --- | --- |

(279)

Több érdekelt fél tett észrevételeket azzal kapcsolatban, hogy az intézkedés megfelel-e a 2014/24/EU és 2014/25/EU irányelvnek (különös tekintettel a 2014/25/EU irányelvre, az ágazatspecifikus szabályok miatt), valamint a 2009/72/EK irányelv (a villamosenergia-irányelv) 8. cikkének; a Bizottság ezért megvizsgálta, hogy a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvek, valamint a 2009/72/EK irányelv 8. cikke rendelkezéseinek való megfelelés hiánya a Paks II két új reaktorának megépítésére vonatkozó szerződés adott vállalkozásnak történő közvetlen odaítélése esetében hogyan befolyásolhatja az állami támogatásnak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti értékelését.

| (280) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint „amennyiben a Bizottság az állami támogatásokra vonatkozó eljárást alkalmazza, a Szerződés általános rendszere alapján köteles tiszteletben tartani az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezések és az egyéb, nem az állami támogatásokra vonatkozó konkrét rendelkezések közötti koherenciát, és ekképpen értékelnie kell a szóban forgó támogatás e konkrét rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségét. Ugyanakkor ilyen kötelezettség csak a támogatás azon feltételei tekintetében terheli a Bizottságot, amelyek olyan elválaszthatatlanul összefüggenek a támogatás céljával, hogy nem lenne lehetséges azokat külön-külön vizsgálni. (...) A Bizottság azon kötelezettsége ugyanis, hogy egy állami támogatásokkal kapcsolatos eljárás keretében, függetlenül attól, hogy milyen kapcsolat áll fenn a szóban forgó támogatás támogatási szabálya és célja között, végleges jelleggel foglaljon állást az (...) EUMSZ 107. cikk és EUMSZ 108. cikken kívüli egyéb uniós jogi rendelkezések megsértésének fennállásáról vagy hiányáról, sértené egyrészt a – részben erősen eltérő és különböző jogkövetkezményekkel járó – eljárási szabályokat és garanciákat, amelyek az e rendelkezések alkalmazásának ellenőrzésére előírt eljárásokra jellemzők, másrészt pedig a közigazgatási eljárások és jogorvoslati lehetőségek autonómiájának elvét. (...) Ekképpen, ha a szóban forgó támogatási feltétel elválaszthatatlanul összefügg a támogatás céljával, akkor a Bizottság annak az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezésektől eltérő rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségét az EUMSZ 108. cikk által előírt eljárásban vizsgálja, és e vizsgálat eredménye az is lehet, hogy az érintett támogatást összeegyeztethetetlenné nyilvánítják a belső piaccal. Ezzel szemben, ha a szóban forgó feltétel elválasztható a támogatás céljától, a Bizottság az EUMSZ 108. cikk által előírt eljárásban nem köteles értékelni annak az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezésektől eltérő rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségét” (128). |
| --- | --- |

(280)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint „amennyiben a Bizottság az állami támogatásokra vonatkozó eljárást alkalmazza, a Szerződés általános rendszere alapján köteles tiszteletben tartani az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezések és az egyéb, nem az állami támogatásokra vonatkozó konkrét rendelkezések közötti koherenciát, és ekképpen értékelnie kell a szóban forgó támogatás e konkrét rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségét. Ugyanakkor ilyen kötelezettség csak a támogatás azon feltételei tekintetében terheli a Bizottságot, amelyek olyan elválaszthatatlanul összefüggenek a támogatás céljával, hogy nem lenne lehetséges azokat külön-külön vizsgálni. (...) A Bizottság azon kötelezettsége ugyanis, hogy egy állami támogatásokkal kapcsolatos eljárás keretében, függetlenül attól, hogy milyen kapcsolat áll fenn a szóban forgó támogatás támogatási szabálya és célja között, végleges jelleggel foglaljon állást az (...) EUMSZ 107. cikk és EUMSZ 108. cikken kívüli egyéb uniós jogi rendelkezések megsértésének fennállásáról vagy hiányáról, sértené egyrészt a – részben erősen eltérő és különböző jogkövetkezményekkel járó – eljárási szabályokat és garanciákat, amelyek az e rendelkezések alkalmazásának ellenőrzésére előírt eljárásokra jellemzők, másrészt pedig a közigazgatási eljárások és jogorvoslati lehetőségek autonómiájának elvét. (...) Ekképpen, ha a szóban forgó támogatási feltétel elválaszthatatlanul összefügg a támogatás céljával, akkor a Bizottság annak az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezésektől eltérő rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségét az EUMSZ 108. cikk által előírt eljárásban vizsgálja, és e vizsgálat eredménye az is lehet, hogy az érintett támogatást összeegyeztethetetlenné nyilvánítják a belső piaccal. Ezzel szemben, ha a szóban forgó feltétel elválasztható a támogatás céljától, a Bizottság az EUMSZ 108. cikk által előírt eljárásban nem köteles értékelni annak az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezésektől eltérő rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségét” (128).

128

| (281) | A fentiek alapján a bejelentett intézkedés összeegyeztethetőségével kapcsolatos értékelést befolyásolhatja a 2014/25/EU irányelvvel való esetleges ellentmondás, amennyiben a villamos energia piacán (azaz azon a piacon, amelyen a támogatás kedvezményezettje, a Paks II is aktív) a verseny és a kereskedelem további torzulását eredményezné. |
| --- | --- |

(281)

A fentiek alapján a bejelentett intézkedés összeegyeztethetőségével kapcsolatos értékelést befolyásolhatja a 2014/25/EU irányelvvel való esetleges ellentmondás, amennyiben a villamos energia piacán (azaz azon a piacon, amelyen a támogatás kedvezményezettje, a Paks II is aktív) a verseny és a kereskedelem további torzulását eredményezné.

| (282) | Ezen a ponton a Bizottság megjegyzi, hogy a 2014/25/EU irányelv a két új reaktor megépítésére irányuló munkák közvetlenül egy konkrét vállalkozásnak történő odaítélése miatt releváns. A szóban forgó ügyben bár a kormányközi megállapodás közvetlenül a nukleáris építőipari ágazatban aktív JSC NIAEP-t bízta meg a két új reaktor megépítésével, nem a JSC NIAEP a támogatás kedvezményezettje. A támogatás kedvezményezettje valóban a Paks II, a villamosenergia-piac piaci szereplője, amely a két új atomreaktor tulajdonosa és üzemeltetője lesz. Amint azt már az eljárás megindításáról szóló határozat is kifejtette, a JSC NIAEP nem tekinthető a szóban forgó intézkedés potenciális kedvezményezettjének. |
| --- | --- |

(282)

Ezen a ponton a Bizottság megjegyzi, hogy a 2014/25/EU irányelv a két új reaktor megépítésére irányuló munkák közvetlenül egy konkrét vállalkozásnak történő odaítélése miatt releváns. A szóban forgó ügyben bár a kormányközi megállapodás közvetlenül a nukleáris építőipari ágazatban aktív JSC NIAEP-t bízta meg a két új reaktor megépítésével, nem a JSC NIAEP a támogatás kedvezményezettje. A támogatás kedvezményezettje valóban a Paks II, a villamosenergia-piac piaci szereplője, amely a két új atomreaktor tulajdonosa és üzemeltetője lesz. Amint azt már az eljárás megindításáról szóló határozat is kifejtette, a JSC NIAEP nem tekinthető a szóban forgó intézkedés potenciális kedvezményezettjének.

| (283) | Ezért a szóban forgó ügyben a közbeszerzési szabályok lehetséges be nem tartása a nukleáris építési munkák piacára gyakorolhat versenytorzító hatást. A Paks II-nek nyújtott beruházási támogatás tárgya azonban a villamos energiának a nukleáris létesítmények építésével kapcsolatos beruházási költségek viselése nélkül történő termelése. Ezért nem állapítható meg a villamos energia piacán a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt további versenytorzító hatás, amelyet a 2014/25/EU irányelvnek az építési munkák közvetlenül a JSC NIAEP-nek történő odaítélésével kapcsolatos be nem tartása eredményezne. |
| --- | --- |

(283)

Ezért a szóban forgó ügyben a közbeszerzési szabályok lehetséges be nem tartása a nukleáris építési munkák piacára gyakorolhat versenytorzító hatást. A Paks II-nek nyújtott beruházási támogatás tárgya azonban a villamos energiának a nukleáris létesítmények építésével kapcsolatos beruházási költségek viselése nélkül történő termelése. Ezért nem állapítható meg a villamos energia piacán a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt további versenytorzító hatás, amelyet a 2014/25/EU irányelvnek az építési munkák közvetlenül a JSC NIAEP-nek történő odaítélésével kapcsolatos be nem tartása eredményezne.

| (284) | Ezért mivel nincs „feloldhatatlan összefüggés” a 2014/25/EU irányelv esetleges megsértése és a támogatás tárgya között, a támogatás összeegyeztethetőségének értékelését e lehetséges jogsértés nem befolyásolja. |
| --- | --- |

(284)

Ezért mivel nincs „feloldhatatlan összefüggés” a 2014/25/EU irányelv esetleges megsértése és a támogatás tárgya között, a támogatás összeegyeztethetőségének értékelését e lehetséges jogsértés nem befolyásolja.

| (285) | Mindenesetre Magyarország 2014/25/EU irányelvnek való megfelelését a Bizottság egy külön eljárásban vizsgálta, ahol a rendelkezésre álló információkon alapuló előzetes következtetés az, hogy a 2014/25/EU irányelvben megállapított eljárások az 50. cikk c) pontja alapján nem vonatkoznak a két reaktor építési munkáira irányuló megbízásra. |
| --- | --- |

(285)

Mindenesetre Magyarország 2014/25/EU irányelvnek való megfelelését a Bizottság egy külön eljárásban vizsgálta, ahol a rendelkezésre álló információkon alapuló előzetes következtetés az, hogy a 2014/25/EU irányelvben megállapított eljárások az 50. cikk c) pontja alapján nem vonatkoznak a két reaktor építési munkáira irányuló megbízásra.

| (286) | Ami a 2009/72/EK irányelv 8. cikkének esetleges megsértését illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az új kapacitások létesítésének biztosítására irányuló versenytárgyalási eljárás vagy a megkülönböztetéstől való mentesség és az átláthatóság szempontjából azzal egyenértékű, egyéb eljárás alkalmazásának követelménye nem abszolút követelmény. Sőt, a 8. cikk (1) bekezdése előírja a tagállamok részére, hogy új kapacitás létesítéséhez a hazai jogszabályaikban gondoskodjanak a versenytárgyalási eljárás lehetőségének igénybe vételéről. Magyarország eleget tett ennek a követelménynek, amikor az előírást átültette a villamos energiáról szóló törvénybe (129). Ezenkívül a 8. cikk (1) bekezdésének második mondatával összhangban nem írható elő versenytárgyalási eljárás, ha a 2009/72/EK irányelv 7. cikkében ismertetett engedélyezési eljárás során létesítendő termelői kapacitás elegendő az ellátás biztonságának biztosításához. Ez a szóban forgó ügyben is érvényes: a projektet (a 7. cikkben ismertetett engedélyezési eljárás alapján) pontosan azért engedélyezték, hogy így fedezzék többek között a teljes beépített hazai kapacitásban várhatóan jelentkező jövőbeli hiányt, és a Bizottságnak nem áll rendelkezésére olyan információ, amely azt igazolná, hogy a beépített kapacitás nem a jövőben nem lesz elegendő. Ezért úgy tűnik, hogy a 2009/72/EK irányelv 8. cikke szerinti, versenytárgyalási vagy azzal egyenértékű eljárásra vonatkozó követelmény a szóban forgó projektre nem alkalmazandó. A fentiek ismeretében a Bizottság nem rendelkezik elegendő információval ahhoz, hogy a 2009/72/EK irányelv 8. cikkének esetleges alkalmazhatóságára mutasson rá. |
| --- | --- |

(286)

Ami a 2009/72/EK irányelv 8. cikkének esetleges megsértését illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az új kapacitások létesítésének biztosítására irányuló versenytárgyalási eljárás vagy a megkülönböztetéstől való mentesség és az átláthatóság szempontjából azzal egyenértékű, egyéb eljárás alkalmazásának követelménye nem abszolút követelmény. Sőt, a 8. cikk (1) bekezdése előírja a tagállamok részére, hogy új kapacitás létesítéséhez a hazai jogszabályaikban gondoskodjanak a versenytárgyalási eljárás lehetőségének igénybe vételéről. Magyarország eleget tett ennek a követelménynek, amikor az előírást átültette a villamos energiáról szóló törvénybe (129). Ezenkívül a 8. cikk (1) bekezdésének második mondatával összhangban nem írható elő versenytárgyalási eljárás, ha a 2009/72/EK irányelv 7. cikkében ismertetett engedélyezési eljárás során létesítendő termelői kapacitás elegendő az ellátás biztonságának biztosításához. Ez a szóban forgó ügyben is érvényes: a projektet (a 7. cikkben ismertetett engedélyezési eljárás alapján) pontosan azért engedélyezték, hogy így fedezzék többek között a teljes beépített hazai kapacitásban várhatóan jelentkező jövőbeli hiányt, és a Bizottságnak nem áll rendelkezésére olyan információ, amely azt igazolná, hogy a beépített kapacitás nem a jövőben nem lesz elegendő. Ezért úgy tűnik, hogy a 2009/72/EK irányelv 8. cikke szerinti, versenytárgyalási vagy azzal egyenértékű eljárásra vonatkozó követelmény a szóban forgó projektre nem alkalmazandó. A fentiek ismeretében a Bizottság nem rendelkezik elegendő információval ahhoz, hogy a 2009/72/EK irányelv 8. cikkének esetleges alkalmazhatóságára mutasson rá.

129

| (287) | Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett intézkedésnek az állami támogatási szabályok értelmében történő értékelését nem befolyásolja az uniós jog egyéb rendelkezéseivel való megfelelése. |
| --- | --- |

(287)

Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett intézkedésnek az állami támogatási szabályok értelmében történő értékelését nem befolyásolja az uniós jog egyéb rendelkezéseivel való megfelelése.

5.3.3.   KÖZÖS ÉRDEKET SZOLGÁLÓ CÉLKITŰZÉS

| (288) | Az eljárás megindításáról szóló határozat 3.3.2. szakaszában kifejtetteknek megfelelően a támogatási intézkedésnek pontosan meghatározott, közös érdeket szolgáló célkitűzésre kell irányulnia. Amikor az Unió egy célkitűzést a tagállamok tekintetében közös érdeket szolgálóként ismer el, abból az következik, hogy az közös érdeket szolgáló célkitűzés. |
| --- | --- |

(288)

Az eljárás megindításáról szóló határozat 3.3.2. szakaszában kifejtetteknek megfelelően a támogatási intézkedésnek pontosan meghatározott, közös érdeket szolgáló célkitűzésre kell irányulnia. Amikor az Unió egy célkitűzést a tagállamok tekintetében közös érdeket szolgálóként ismer el, abból az következik, hogy az közös érdeket szolgáló célkitűzés.

| (289) | A Bizottság megjegyezte, hogy az intézkedés nukleáris technológiára irányuló támogatást tartalmaz. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az Euratom-Szerződés 2. cikkének c) pontja úgy rendelkezik, hogy az Unió „elősegíti a beruházásokat, és – különösen a vállalkozások kezdeményezéseinek támogatásával – biztosítja a Közösségben az atomenergia alkalmazásának fejlesztéséhez szükséges alapvető létesítmények megteremtését”. |
| --- | --- |

(289)

A Bizottság megjegyezte, hogy az intézkedés nukleáris technológiára irányuló támogatást tartalmaz. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az Euratom-Szerződés 2. cikkének c) pontja úgy rendelkezik, hogy az Unió „elősegíti a beruházásokat, és – különösen a vállalkozások kezdeményezéseinek támogatásával – biztosítja a Közösségben az atomenergia alkalmazásának fejlesztéséhez szükséges alapvető létesítmények megteremtését”.

| (290) | A Bizottság úgy vélte, hogy a Magyarország által a Paks II részére nyújtani kívánt, a nukleáris energia támogatására irányuló beruházási támogatás ezért úgy tekinthető, mint amely az új nukleáris beruházások támogatása révén a közös érdeket szolgáló célkitűzés elérésére törekszik. |
| --- | --- |

(290)

A Bizottság úgy vélte, hogy a Magyarország által a Paks II részére nyújtani kívánt, a nukleáris energia támogatására irányuló beruházási támogatás ezért úgy tekinthető, mint amely az új nukleáris beruházások támogatása révén a közös érdeket szolgáló célkitűzés elérésére törekszik.

| (291) | Több érdekelt fél nyújtott be olyan észrevételeket, amelyek szerint a Magyarország nukleáris energiába történő, az Euratom-Szerződésen alapuló beruházás nem tekinthető közös érdeket szolgáló célkitűzésnek. |
| --- | --- |

(291)

Több érdekelt fél nyújtott be olyan észrevételeket, amelyek szerint a Magyarország nukleáris energiába történő, az Euratom-Szerződésen alapuló beruházás nem tekinthető közös érdeket szolgáló célkitűzésnek.

| (292) | A Bizottság azonban úgy találta, hogy az Euratom-Szerződés rendelkezéseit a Lisszaboni Szerződés egyértelműen megerősítette, ezért az Euratom-Szerződés nem tekinthető érvénytelen, hatályát vesztett vagy idejétmúlt szerződésnek. A Lisszaboni Szerződés részes felei szükségesnek tartották, hogy az Euratom-Szerződés rendelkezései továbbra is teljes joghatással rendelkezzenek (130). Az Euratom-Szerződés preambuluma elismeri, hogy meg kell teremteni egy erőteljes atomenergia-ipar fejlesztésének a feltételeit. Amint ezt korábbi bizottsági határozatok (131) is elismerték, a Bizottság megállapítja, hogy a nukleáris energia előmozdítása az Euratom-Szerződés, és így az Unió kiemelt célkitűzése. Amint az az Euratom-Szerződés preambulumában szerepel, a Bizottság mint az Euratom-közösség intézménye köteles arra, hogy megteremtse egy „olyan erőteljes atomenergia-ipar fejlesztésének a feltételeit, amely révén bővül az energiatermelés”. Ezt a kötelezettséget akkor is figyelembe kell venni, amikor a Bizottság az állami támogatásoknak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja és 108. cikkének (2) bekezdésével összhangban történő engedélyezésére irányuló mérlegelési jogkörét gyakorolja. |
| --- | --- |

(292)

A Bizottság azonban úgy találta, hogy az Euratom-Szerződés rendelkezéseit a Lisszaboni Szerződés egyértelműen megerősítette, ezért az Euratom-Szerződés nem tekinthető érvénytelen, hatályát vesztett vagy idejétmúlt szerződésnek. A Lisszaboni Szerződés részes felei szükségesnek tartották, hogy az Euratom-Szerződés rendelkezései továbbra is teljes joghatással rendelkezzenek (130). Az Euratom-Szerződés preambuluma elismeri, hogy meg kell teremteni egy erőteljes atomenergia-ipar fejlesztésének a feltételeit. Amint ezt korábbi bizottsági határozatok (131) is elismerték, a Bizottság megállapítja, hogy a nukleáris energia előmozdítása az Euratom-Szerződés, és így az Unió kiemelt célkitűzése. Amint az az Euratom-Szerződés preambulumában szerepel, a Bizottság mint az Euratom-közösség intézménye köteles arra, hogy megteremtse egy „olyan erőteljes atomenergia-ipar fejlesztésének a feltételeit, amely révén bővül az energiatermelés”. Ezt a kötelezettséget akkor is figyelembe kell venni, amikor a Bizottság az állami támogatásoknak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja és 108. cikkének (2) bekezdésével összhangban történő engedélyezésére irányuló mérlegelési jogkörét gyakorolja.

130

131

| (293) | Bár a nukleáris energia fejlesztése a tagállamok számára nem kötelező, és egyes tagállamok úgy döntöttek, hogy nem építenek és fejlesztenek atomerőműveket, a nukleáris beruházások előmozdítása az állami támogatások ellenőrzése céljából közös érdeket szolgáló célkitűzésnek tekinthető. Valójában az állami támogatási szabályok értelmében és a gyakorlatban is elfogadott és elismert számos célkitűzés – mint például a regionális fejlesztés – csupán egy vagy néhány tagállam számára releváns. |
| --- | --- |

(293)

Bár a nukleáris energia fejlesztése a tagállamok számára nem kötelező, és egyes tagállamok úgy döntöttek, hogy nem építenek és fejlesztenek atomerőműveket, a nukleáris beruházások előmozdítása az állami támogatások ellenőrzése céljából közös érdeket szolgáló célkitűzésnek tekinthető. Valójában az állami támogatási szabályok értelmében és a gyakorlatban is elfogadott és elismert számos célkitűzés – mint például a regionális fejlesztés – csupán egy vagy néhány tagállam számára releváns.

| (294) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a magyar hatóságok által előirányzott intézkedés az Euratom-Szerződésben foglalt, új nukleáris beruházások előmozdítására irányuló célkitűzés megvalósítására törekszik. |
| --- | --- |

(294)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a magyar hatóságok által előirányzott intézkedés az Euratom-Szerződésben foglalt, új nukleáris beruházások előmozdítására irányuló célkitűzés megvalósítására törekszik.

| (295) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően a magyar hatóságok átvitelirendszer-irányítói tanulmányokból származó naprakész információkat nyújtottak be, amelyek az importot és a kereslet alakulását is figyelembe veszik. A Mavir által kibocsátott és az (50) preambulumbekezdésben idézett tanulmány szerint a magyar piacon 2026-ig legalább 5,3 GW és az előrejelzési időszak végéig, vagyis 2031-ig 7 GW további új villamosenergia-termelési kapacitásra lesz szükség. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a nukleáris energia előmozdítását célzó intézkedés az Euratom-Szerződésben foglalt közös érdeket szolgáló célkitűzés megvalósítására irányul, ugyanakkor a villamosenergia-ellátás biztonságához is hozzájárul. |
| --- | --- |

(295)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően a magyar hatóságok átvitelirendszer-irányítói tanulmányokból származó naprakész információkat nyújtottak be, amelyek az importot és a kereslet alakulását is figyelembe veszik. A Mavir által kibocsátott és az (50) preambulumbekezdésben idézett tanulmány szerint a magyar piacon 2026-ig legalább 5,3 GW és az előrejelzési időszak végéig, vagyis 2031-ig 7 GW további új villamosenergia-termelési kapacitásra lesz szükség. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a nukleáris energia előmozdítását célzó intézkedés az Euratom-Szerződésben foglalt közös érdeket szolgáló célkitűzés megvalósítására irányul, ugyanakkor a villamosenergia-ellátás biztonságához is hozzájárul.

5.3.4.   A TÁMOGATÁS SZÜKSÉGESSÉGE ÉS PIACI HIÁNYOSSÁG

| (296) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban elismerte, hogy a nukleáris energiát szélsőségesen magas, fix meg nem térülő költségek, és nagyon hosszú időszakok jellemzik, amelyek alatt az ilyen költségeket amortizálni kell. Ez azt jelzi, hogy a nukleárisenergia-termelési ágazatba belépni szándékozók jelentős finanszírozási kockázatoknak vannak kitéve. |
| --- | --- |

(296)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban elismerte, hogy a nukleáris energiát szélsőségesen magas, fix meg nem térülő költségek, és nagyon hosszú időszakok jellemzik, amelyek alatt az ilyen költségeket amortizálni kell. Ez azt jelzi, hogy a nukleárisenergia-termelési ágazatba belépni szándékozók jelentős finanszírozási kockázatoknak vannak kitéve.

| (297) | A Bizottság információt kért az esetleges új nukleáris beruházásokra (állami támogatás nélküli) és azok időzítésére vonatkozóan (figyelemmel a magyar villamosenergia-piac jellegzetességeire), várható alakulásukra, valamint e tekintetben a piac modellezésére vonatkozóan, annak értékelése érdekében, hogy volt e olyan piaci hiányosság, amely befolyásolhatta a nukleáris projektekbe történő új beruházásokat Magyarországon, és hogy miből álltak volna ezek a projektek. |
| --- | --- |

(297)

A Bizottság információt kért az esetleges új nukleáris beruházásokra (állami támogatás nélküli) és azok időzítésére vonatkozóan (figyelemmel a magyar villamosenergia-piac jellegzetességeire), várható alakulásukra, valamint e tekintetben a piac modellezésére vonatkozóan, annak értékelése érdekében, hogy volt e olyan piaci hiányosság, amely befolyásolhatta a nukleáris projektekbe történő új beruházásokat Magyarországon, és hogy miből álltak volna ezek a projektek.

| (298) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (129) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően annak megállapítása érdekében, hogy szükséges-e az állami támogatás, a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy az intézkedés olyan esetre irányul-e, amikor az intézkedés olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, például egy jól meghatározható piaci hiányosság megszüntetését. |
| --- | --- |

(298)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (129) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően annak megállapítása érdekében, hogy szükséges-e az állami támogatás, a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy az intézkedés olyan esetre irányul-e, amikor az intézkedés olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, például egy jól meghatározható piaci hiányosság megszüntetését.

| (299) | A piaci hiányosság megléte annak az értékelésnek a része, amely arra vonatkozik, hogy az állami támogatás szükséges-e a közös érdeket szolgáló célkitűzés megvalósításához. A szóban forgó ügyben Magyarország az Euratom-Szerződésben foglaltaknak megfelelően az új nukleáris beruházások előmozdítására törekszik, hogy áthidalja a teljes nemzeti beépített kapacitásban hamarosan mutatkozó hiányt. A Bizottságnak ezért azt kell értékelnie, hogy az állami támogatás szükséges-e az új nukleáris beruházások előmozdítására irányuló célkitűzés eléréséhez. |
| --- | --- |

(299)

A piaci hiányosság megléte annak az értékelésnek a része, amely arra vonatkozik, hogy az állami támogatás szükséges-e a közös érdeket szolgáló célkitűzés megvalósításához. A szóban forgó ügyben Magyarország az Euratom-Szerződésben foglaltaknak megfelelően az új nukleáris beruházások előmozdítására törekszik, hogy áthidalja a teljes nemzeti beépített kapacitásban hamarosan mutatkozó hiányt. A Bizottságnak ezért azt kell értékelnie, hogy az állami támogatás szükséges-e az új nukleáris beruházások előmozdítására irányuló célkitűzés eléréséhez.

| (300) | Ebben a tekintetben a Bizottság emlékeztet az érdekelt felek azzal kapcsolatos észrevételeire, hogy a Bizottságnak kell-e értékelnie, hogy a villamosenergia-termeléssel kapcsolatos beruházásokat általánosságban jellemzi-e a piaci hiányosság. Egyes érdekelt felek megjegyzik, hogy az ilyen beruházásoknál nem állhat fenn piaci hiányosság, és hogy a villamos energia jelenleg alacsony nagykereskedelmi ára pusztán a piac rendes működésére adott válasz. Más érdekelt felek azzal érveltek, hogy a Bizottságnak azt az érintett piacot, amelyen a piaci hiányosság meglétét vizsgálja, a villamos energia liberalizált belső piacaként kell meghatároznia. Ráadásul ha az érintett piacon volna is piaci hiányosság, azt nem egy atomerőművel lehet a legjobban kezelni. |
| --- | --- |

(300)

Ebben a tekintetben a Bizottság emlékeztet az érdekelt felek azzal kapcsolatos észrevételeire, hogy a Bizottságnak kell-e értékelnie, hogy a villamosenergia-termeléssel kapcsolatos beruházásokat általánosságban jellemzi-e a piaci hiányosság. Egyes érdekelt felek megjegyzik, hogy az ilyen beruházásoknál nem állhat fenn piaci hiányosság, és hogy a villamos energia jelenleg alacsony nagykereskedelmi ára pusztán a piac rendes működésére adott válasz. Más érdekelt felek azzal érveltek, hogy a Bizottságnak azt az érintett piacot, amelyen a piaci hiányosság meglétét vizsgálja, a villamos energia liberalizált belső piacaként kell meghatároznia. Ráadásul ha az érintett piacon volna is piaci hiányosság, azt nem egy atomerőművel lehet a legjobban kezelni.

| (301) | A támogatás szükségességéről szóló értékelésében azonban a Bizottság azt vizsgálja, hogy a közös érdeket szolgáló célkitűzést meg lehet-e valósítani állami támogatás nélkül, vagy hogy ezt a piaci hiányosság megakadályozná. A támogatás szükségességének értékelése során nem fontos, hogy a Bizottság először az érintett piacot határozza meg. A piaci hiányosság fennállásának megállapításához a Bizottságnak először azt kell meghatároznia, hogy az adott tagállam milyen közös érdeket szolgáló célkitűzést kíván elérni. A szóban forgó intézkedés közös érdeket szolgáló célkitűzése nem általánosságban vonatkozik a villamos energia belső piacára vagy a villamosenergia-termeléssel kapcsolatos beruházásokra; sokkal inkább az Euratom-Szerződésben foglalt új nukleáris beruházások előmozdítását jelenti, amelyek természetesen tagadhatatlanul részét képezik a villamosenergia-piacnak, és segítenek Magyarországnak áthidalni az általános beépített kapacitása terén a jövőben keletkező hiányt. Másodszor, a Bizottságnak vizsgálnia kell, hogy a kínálat és a kereslet szabad összjátéka a villamos energia piacán általánosságban biztosítja-e, hogy az új nukleáris fejlesztések célkitűzését állami beavatkozás nélkül is meg lehessen valósítani. E tekintetben nincs szükség egy adott piac meghatározására. |
| --- | --- |

(301)

A támogatás szükségességéről szóló értékelésében azonban a Bizottság azt vizsgálja, hogy a közös érdeket szolgáló célkitűzést meg lehet-e valósítani állami támogatás nélkül, vagy hogy ezt a piaci hiányosság megakadályozná. A támogatás szükségességének értékelése során nem fontos, hogy a Bizottság először az érintett piacot határozza meg. A piaci hiányosság fennállásának megállapításához a Bizottságnak először azt kell meghatároznia, hogy az adott tagállam milyen közös érdeket szolgáló célkitűzést kíván elérni. A szóban forgó intézkedés közös érdeket szolgáló célkitűzése nem általánosságban vonatkozik a villamos energia belső piacára vagy a villamosenergia-termeléssel kapcsolatos beruházásokra; sokkal inkább az Euratom-Szerződésben foglalt új nukleáris beruházások előmozdítását jelenti, amelyek természetesen tagadhatatlanul részét képezik a villamosenergia-piacnak, és segítenek Magyarországnak áthidalni az általános beépített kapacitása terén a jövőben keletkező hiányt. Másodszor, a Bizottságnak vizsgálnia kell, hogy a kínálat és a kereslet szabad összjátéka a villamos energia piacán általánosságban biztosítja-e, hogy az új nukleáris fejlesztések célkitűzését állami beavatkozás nélkül is meg lehessen valósítani. E tekintetben nincs szükség egy adott piac meghatározására.

| (302) | A Bizottság ezért azt vizsgálta, hogy Magyarországon új nukleáris beruházások előmozdításának célkitűzését illetően fennáll-e piaci hiányosság, és hogy ez a magyar piac általános jellemzője, vagy kizárólag az atomenergiára vonatkozó sajátos jellemző. |
| --- | --- |

(302)

A Bizottság ezért azt vizsgálta, hogy Magyarországon új nukleáris beruházások előmozdításának célkitűzését illetően fennáll-e piaci hiányosság, és hogy ez a magyar piac általános jellemzője, vagy kizárólag az atomenergiára vonatkozó sajátos jellemző.

| (303) | E határozat 5.1.1.4. szakaszában a Bizottság megállapította, hogy a projekt nem érné el egy magánbefektető költségeinek fedezéséhez szükséges megtérülést, aki csak piaci áron jutna finanszírozáshoz, mivel a beruházás várható belső megtérülési rátája alacsonyabb a projekt esetében a WACC piaci alapú referenciaértékénél, és egy észszerű magánbefektető ilyen feltételek mellett, kiegészítő állami támogatás nélkül nem ruházna be a projektbe. |
| --- | --- |

(303)

E határozat 5.1.1.4. szakaszában a Bizottság megállapította, hogy a projekt nem érné el egy magánbefektető költségeinek fedezéséhez szükséges megtérülést, aki csak piaci áron jutna finanszírozáshoz, mivel a beruházás várható belső megtérülési rátája alacsonyabb a projekt esetében a WACC piaci alapú referenciaértékénél, és egy észszerű magánbefektető ilyen feltételek mellett, kiegészítő állami támogatás nélkül nem ruházna be a projektbe.

| (304) | A nukleáris energiába történő beruházások kapcsán Magyarország elismeri, hogy a technológiát a rendkívül magas kezdeti beruházási költségek jellemzik, valamint az, hogy a befektetőknek igen hosszú ideig kell várniuk a megtérülésre. |
| --- | --- |

(304)

A nukleáris energiába történő beruházások kapcsán Magyarország elismeri, hogy a technológiát a rendkívül magas kezdeti beruházási költségek jellemzik, valamint az, hogy a befektetőknek igen hosszú ideig kell várniuk a megtérülésre.

| (305) | Az eljárás megindításáról szóló határozat már tartalmazta a magyar villamosenergia-piac bemutatását, valamint Magyarország új atomerőmű-projekt megvalósítására irányuló döntésének indoklását, különös tekintettel arra, hogy a meglévő erőműveket hamarosan üzemen kívül helyezik. Az eljárás megindításáról szóló határozat (14) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően az MVM Csoport által kidolgozott, egy új atomerőmű kivitelezésére és finanszírozására vonatkozó megvalósíthatósági tanulmány azokon a feltételezéseken alapult, amelyek szerint Magyarországon a 8–9 000 MW bruttó beépített kapacitásból 6 000 MW teljesítmény fog kiesni 2025-ig az elavult erőművek bezárása miatt. |
| --- | --- |

(305)

Az eljárás megindításáról szóló határozat már tartalmazta a magyar villamosenergia-piac bemutatását, valamint Magyarország új atomerőmű-projekt megvalósítására irányuló döntésének indoklását, különös tekintettel arra, hogy a meglévő erőműveket hamarosan üzemen kívül helyezik. Az eljárás megindításáról szóló határozat (14) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően az MVM Csoport által kidolgozott, egy új atomerőmű kivitelezésére és finanszírozására vonatkozó megvalósíthatósági tanulmány azokon a feltételezéseken alapult, amelyek szerint Magyarországon a 8–9 000 MW bruttó beépített kapacitásból 6 000 MW teljesítmény fog kiesni 2025-ig az elavult erőművek bezárása miatt.

| (306) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (15) és (45) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a magyar átvitelirendszer-irányító, a Mavir, a jövőbeli magyarországi általános beépített kapacitásban jelentős hiányt jelez előre (132). A rendelkezésre álló legfrissebb információk alapján – lásd e határozat (50) preambulumbekezdését – az új becslések azt jelzik, hogy 2031-ig több mint 7 GW általános kapacitásra lesz szükség. A magyar hatóságok szerint a jelenlegi helyi villamosenergia-termelés egyre kevésbé tudja kielégíteni a villamos energia iránti keresletet, ezért ha nem ruháznak be új villamosenergia-termelő létesítményekbe, Magyarországon elkerülhetetlenül kialakul a kereslet és a kínálat közötti hiány, a villamosenergia-importtól való egyre növekvő függés, valamint a végső fogyasztói villamosenergia-árak emelkedése. A 2,4 GW-os Paks II projekt hozzájárul a követelmény teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(306)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (15) és (45) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a magyar átvitelirendszer-irányító, a Mavir, a jövőbeli magyarországi általános beépített kapacitásban jelentős hiányt jelez előre (132). A rendelkezésre álló legfrissebb információk alapján – lásd e határozat (50) preambulumbekezdését – az új becslések azt jelzik, hogy 2031-ig több mint 7 GW általános kapacitásra lesz szükség. A magyar hatóságok szerint a jelenlegi helyi villamosenergia-termelés egyre kevésbé tudja kielégíteni a villamos energia iránti keresletet, ezért ha nem ruháznak be új villamosenergia-termelő létesítményekbe, Magyarországon elkerülhetetlenül kialakul a kereslet és a kínálat közötti hiány, a villamosenergia-importtól való egyre növekvő függés, valamint a végső fogyasztói villamosenergia-árak emelkedése. A 2,4 GW-os Paks II projekt hozzájárul a követelmény teljesítéséhez.

132

| (307) | A magyar hatóságok továbbá rámutattak a Mavir megállapítására, amely szerint a megállapított jelentős kapacitáshiány ellenére viszonylag kevés új kapacitás épül Magyarországon, ahogyan az az eljárás megindításáról szóló határozat (46) preambulumbekezdésében és e határozat (51) preambulumbekezdésének 2. táblázatában is szerepel. A Bizottság ezért megkérdőjelezi, hogy az új magyarországi nukleáris beruházásokra vonatkozó piaci hiányosság kifejezetten az ilyen típusú beruházásokat jellemzi-e. |
| --- | --- |

(307)

A magyar hatóságok továbbá rámutattak a Mavir megállapítására, amely szerint a megállapított jelentős kapacitáshiány ellenére viszonylag kevés új kapacitás épül Magyarországon, ahogyan az az eljárás megindításáról szóló határozat (46) preambulumbekezdésében és e határozat (51) preambulumbekezdésének 2. táblázatában is szerepel. A Bizottság ezért megkérdőjelezi, hogy az új magyarországi nukleáris beruházásokra vonatkozó piaci hiányosság kifejezetten az ilyen típusú beruházásokat jellemzi-e.

| (308) | A Bizottság megjegyzi, hogy az új európai nukleáris beruházásokat a bizonytalanság jellemzi, és egyes esetekben lehet állami támogatási intézkedéseket tervezni. A Bizottság megvizsgálta a Magyarország által a finnországi, franciaországi és szlovákiai új nukleáris projektekkel kapcsolatban benyújtott információkat, amelyek finanszírozása állítólag piaci alapon történt. Magyarország azt állítja, hogy e projektek piaci finanszírozása kizárta volna a nukleáris projektekkel kapcsolatos piaci hiányosság meglétét (legalábbis egyes tagállamoknál). A Bizottság azonban megjegyzi, hogy Szlovákiában, Franciaországban és a finnországi Olkiluoto 3. esetében a projektekkel kapcsolatos beruházási döntést a 2008-as gazdasági válság és a fukusimai katasztrófa – a beruházási paramétereket jelentősen befolyásoló események – előtt hozták meg. A finnországi beruházások továbbá a Mankala üzleti modellen (133) alapulnak, ahol a finn beruházók az összes megtermelt villamos energiát önköltségi áron kapják meg. A Mankala-modell lehetőséget biztosít a beruházó szövetkezetet alkotó számos tag számára, hogy megosszák a kockázatokat, ahelyett, hogy egyetlen vagy néhány nagyobb részvényesnek kellene vállalnia az új atomerőmű-építési projekt megvalósításával járó teljes kockázatot. |
| --- | --- |

(308)

A Bizottság megjegyzi, hogy az új európai nukleáris beruházásokat a bizonytalanság jellemzi, és egyes esetekben lehet állami támogatási intézkedéseket tervezni. A Bizottság megvizsgálta a Magyarország által a finnországi, franciaországi és szlovákiai új nukleáris projektekkel kapcsolatban benyújtott információkat, amelyek finanszírozása állítólag piaci alapon történt. Magyarország azt állítja, hogy e projektek piaci finanszírozása kizárta volna a nukleáris projektekkel kapcsolatos piaci hiányosság meglétét (legalábbis egyes tagállamoknál). A Bizottság azonban megjegyzi, hogy Szlovákiában, Franciaországban és a finnországi Olkiluoto 3. esetében a projektekkel kapcsolatos beruházási döntést a 2008-as gazdasági válság és a fukusimai katasztrófa – a beruházási paramétereket jelentősen befolyásoló események – előtt hozták meg. A finnországi beruházások továbbá a Mankala üzleti modellen (133) alapulnak, ahol a finn beruházók az összes megtermelt villamos energiát önköltségi áron kapják meg. A Mankala-modell lehetőséget biztosít a beruházó szövetkezetet alkotó számos tag számára, hogy megosszák a kockázatokat, ahelyett, hogy egyetlen vagy néhány nagyobb részvényesnek kellene vállalnia az új atomerőmű-építési projekt megvalósításával járó teljes kockázatot.

133

| (309) | Magyarország azt állította, hogy a Paks II hasonló a finnországi Hanhikivi-1 projekthez, amelyet Fennovoimában fognak megépíteni. A Bizottság megjegyzi, hogy a Hanhikivi-1 projektben a Mankala üzleti modell mellett az erőművet építő Roszatom 34  %-os tulajdonrésszel rendelkezik. A Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy összehasonlítsa a két projektet, amely látszólag eltérő kockázati profillal rendelkezik, legalábbis a részesedés tekintetében. Beruházóként Magyarország egyedül vállalná a Paks II kockázatát, míg a Mankala-modell szerinti befektetők megosztják a terhet egymással. Ezen túlmenően a Hanhikivi-1-projekt közvetlen részvényeseként az üzem kivitelezője máshogyan viselkedhet a Paks II esetében, ahol kizárólag az EPC-szerződésért terheli felelősség, nem pedig beruházóként vagy részvényesként. |
| --- | --- |

(309)

Magyarország azt állította, hogy a Paks II hasonló a finnországi Hanhikivi-1 projekthez, amelyet Fennovoimában fognak megépíteni. A Bizottság megjegyzi, hogy a Hanhikivi-1 projektben a Mankala üzleti modell mellett az erőművet építő Roszatom 34  %-os tulajdonrésszel rendelkezik. A Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy összehasonlítsa a két projektet, amely látszólag eltérő kockázati profillal rendelkezik, legalábbis a részesedés tekintetében. Beruházóként Magyarország egyedül vállalná a Paks II kockázatát, míg a Mankala-modell szerinti befektetők megosztják a terhet egymással. Ezen túlmenően a Hanhikivi-1-projekt közvetlen részvényeseként az üzem kivitelezője máshogyan viselkedhet a Paks II esetében, ahol kizárólag az EPC-szerződésért terheli felelősség, nem pedig beruházóként vagy részvényesként.

| (310) | Ezért a már építés alatt álló nukleáris projektek nem szolgálhatnak jó referenciaértékük annak értékeléséhez, hogy az új nukleáris beruházások esetében fennáll-e piaci hiányosság. |
| --- | --- |

(310)

Ezért a már építés alatt álló nukleáris projektek nem szolgálhatnak jó referenciaértékük annak értékeléséhez, hogy az új nukleáris beruházások esetében fennáll-e piaci hiányosság.

| (311) | Magyarország továbbá más tagállamokban – Litvániában, Romániában, Bulgáriában és a Cseh Köztársaságban – fejlesztésre váró új atomerőművekre vonatkozó tervekkel kapcsolatos információkat is benyújtott. Ezeket a terveket azonban vagy a bizonytalanság jellemzi, és a szükséges támogatási intézkedések és finanszírozási struktúra tekintetében még mindig tárgyalás alatt állnak (134), vagy az árkockázatot különbözeti szerződésekkel tervezik fedezni (135). Mivel úgy tűnik, hogy ezek a tervek még nem realizálódtak, nem tekinthetők a piaci hiányosság meglétének értékelésére szolgáló megalapozott mutatónak. |
| --- | --- |

(311)

Magyarország továbbá más tagállamokban – Litvániában, Romániában, Bulgáriában és a Cseh Köztársaságban – fejlesztésre váró új atomerőművekre vonatkozó tervekkel kapcsolatos információkat is benyújtott. Ezeket a terveket azonban vagy a bizonytalanság jellemzi, és a szükséges támogatási intézkedések és finanszírozási struktúra tekintetében még mindig tárgyalás alatt állnak (134), vagy az árkockázatot különbözeti szerződésekkel tervezik fedezni (135). Mivel úgy tűnik, hogy ezek a tervek még nem realizálódtak, nem tekinthetők a piaci hiányosság meglétének értékelésére szolgáló megalapozott mutatónak.

134

135

| (312) | Az ICF Consulting Services által a Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága megbízásából az Euratom-hiteleszköz hatásvizsgálatáról készített tanulmány (136) („az ICF-tanulmány”) megállapította, hogy a nukleáris projekteknek vannak bizonyos sajátos jellemzőik, amelyek következtében finanszírozásuk különösen nagy kihívást jelent. E jellemzők közé tartozik: az atomreaktorok magas tőkeköltsége és műszaki összetettsége, amely az engedélyezés, kivitelezés és üzemeltetés során viszonylag magas kockázatot jelent; hosszú megtérülési idő; a nukleáris projektek gyakran vitatott jellege, amely további politikai, közéleti és szabályozási kockázatokat jelent; valamint a radioaktív hulladékok kezelésére és az üzemen kívül helyezésre vonatkozó egyértelmű megközelítések és finanszírozási rendszerek szükségessége. A finanszírozáshoz kapcsolódó hagyományos kihívásokon túl az ICF-tanulmány azt is megállapítja, hogy az atomerőmű-fejlesztők a jelenlegi piaci körülmények – azaz a 2008-as gazdasági világválság elhúzódó hatásai, a fukusimai katasztrófa, az euróövezet problémái és a Bázel III – miatt a lehetséges finanszírozók részéről fokozott ellenőrzést és konzervativizmust tapasztalnak. A finanszírozási kihívások miatt újra középpontba került a projektkockázat (137). Az ICF-tanulmány a megkérdezett érdekelt felek véleménye alapján megállapítja, hogy a finanszírozási kihívások nem annyira a magánszektorbeli finanszírozás rendelkezésre állásának hiányából, hanem inkább abból a tényből fakadnak, hogy az ilyen beruházásokhoz társuló kockázat az egyéb beruházási lehetőségekhez (például a hagyományos és a megújuló energiába történő beruházásokhoz) képest túlontúl nagy. Az ICF-tanulmány megállapítja, hogy ebből következően a nukleáris technológia finanszírozása nem vonzó, emiatt hiány tapasztalható a szükséges finanszírozási szint és azon finanszírozás között, amit a piac biztosítani hajlandó. |
| --- | --- |

(312)

Az ICF Consulting Services által a Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága megbízásából az Euratom-hiteleszköz hatásvizsgálatáról készített tanulmány (136) („az ICF-tanulmány”) megállapította, hogy a nukleáris projekteknek vannak bizonyos sajátos jellemzőik, amelyek következtében finanszírozásuk különösen nagy kihívást jelent. E jellemzők közé tartozik: az atomreaktorok magas tőkeköltsége és műszaki összetettsége, amely az engedélyezés, kivitelezés és üzemeltetés során viszonylag magas kockázatot jelent; hosszú megtérülési idő; a nukleáris projektek gyakran vitatott jellege, amely további politikai, közéleti és szabályozási kockázatokat jelent; valamint a radioaktív hulladékok kezelésére és az üzemen kívül helyezésre vonatkozó egyértelmű megközelítések és finanszírozási rendszerek szükségessége. A finanszírozáshoz kapcsolódó hagyományos kihívásokon túl az ICF-tanulmány azt is megállapítja, hogy az atomerőmű-fejlesztők a jelenlegi piaci körülmények – azaz a 2008-as gazdasági világválság elhúzódó hatásai, a fukusimai katasztrófa, az euróövezet problémái és a Bázel III – miatt a lehetséges finanszírozók részéről fokozott ellenőrzést és konzervativizmust tapasztalnak. A finanszírozási kihívások miatt újra középpontba került a projektkockázat (137). Az ICF-tanulmány a megkérdezett érdekelt felek véleménye alapján megállapítja, hogy a finanszírozási kihívások nem annyira a magánszektorbeli finanszírozás rendelkezésre állásának hiányából, hanem inkább abból a tényből fakadnak, hogy az ilyen beruházásokhoz társuló kockázat az egyéb beruházási lehetőségekhez (például a hagyományos és a megújuló energiába történő beruházásokhoz) képest túlontúl nagy. Az ICF-tanulmány megállapítja, hogy ebből következően a nukleáris technológia finanszírozása nem vonzó, emiatt hiány tapasztalható a szükséges finanszírozási szint és azon finanszírozás között, amit a piac biztosítani hajlandó.

136

137

| (313) | Az új nukleáris fejlesztésekhez kapcsolódó pénzügyi kockázatok a következőket foglalják magukban: fejlesztési és projektelőkészítési kockázat, építési kockázat, piaci és bevételi kockázat, politikai kockázatok és szabályozási kockázatok. Az ICF-tanulmány megállapítja, hogy a kifejezetten a nukleáris energiához kapcsolódó kockázatok – a villamosenergia-termelés egyéb fajtáival összevetve – az atomenergia esetében kötelező biztonsági előírásokat tesznek szükségessé, ami egyéb technológiákhoz képest magasabb építési és működési költségeket eredményez, továbbá az atomerőművek átlagos élettartama is jelentősen hosszabb egyéb hasonló infrastrukturális beruházásokénál, ez pedig pénzügyi kockázatokat von maga után. Ez a megállapítás összhangban van a Bizottságnak a Hinkley Point C atomerőműnek nyújtott állami támogatás (138) értékelése során tett megállapításaival. |
| --- | --- |

(313)

Az új nukleáris fejlesztésekhez kapcsolódó pénzügyi kockázatok a következőket foglalják magukban: fejlesztési és projektelőkészítési kockázat, építési kockázat, piaci és bevételi kockázat, politikai kockázatok és szabályozási kockázatok. Az ICF-tanulmány megállapítja, hogy a kifejezetten a nukleáris energiához kapcsolódó kockázatok – a villamosenergia-termelés egyéb fajtáival összevetve – az atomenergia esetében kötelező biztonsági előírásokat tesznek szükségessé, ami egyéb technológiákhoz képest magasabb építési és működési költségeket eredményez, továbbá az atomerőművek átlagos élettartama is jelentősen hosszabb egyéb hasonló infrastrukturális beruházásokénál, ez pedig pénzügyi kockázatokat von maga után. Ez a megállapítás összhangban van a Bizottságnak a Hinkley Point C atomerőműnek nyújtott állami támogatás (138) értékelése során tett megállapításaival.

138

| (314) | A tanulmány során megkérdezett érdekelt felek véleménye szerint az atomenergiába történő beruházások fő akadálya a piaci kockázat. A piaci kockázatokat illetően az ICF-tanulmány megállapítja, hogy a hagyományos energiaforrásokkal összevetve – amelyek három éven belül üzemképesek és bevételt termelnek – az atomerőművek megépítése és üzemképessége hosszabb időt vesz igénybe, mielőtt bevételt kezdenének termelni. Az erőmű hosszabb élettartama azt is jelenti, hogy a beruházás csak hosszabb távon térül meg, szemben a hagyományos energiaforrásokba történő beruházások rövid és középtávú megtérülésével. Mivel hosszú távra nehéz pontosan előrejelezni az energiaárak alakulását, a befektetők a jövőbeli fosszilis üzemanyagárak előrejelzéseire, a megújuló energiaforrásoknak az ágazatban történő elterjedésére, valamint a megújuló energiaforrásoknak a hálózathoz való hozzáférési feltételeire és a jövőbeli szénárakra támaszkodnak (139). Míg a fosszilis üzemanyagok árait a piaci diktálja, és ebből kifolyólag alakulásuk bizonytalan, a szén árát bizonyos mértékig szakpolitika határozza meg. Az ICF tanulmány megállapítja, hogy bizonytalanság övezi azt is, hogy a szén ára kellően magas lesz-e ahhoz, hogy biztosítsa a nem fosszilis technológiák, többek között a nukleáris energia versenyképességét. |
| --- | --- |

(314)

A tanulmány során megkérdezett érdekelt felek véleménye szerint az atomenergiába történő beruházások fő akadálya a piaci kockázat. A piaci kockázatokat illetően az ICF-tanulmány megállapítja, hogy a hagyományos energiaforrásokkal összevetve – amelyek három éven belül üzemképesek és bevételt termelnek – az atomerőművek megépítése és üzemképessége hosszabb időt vesz igénybe, mielőtt bevételt kezdenének termelni. Az erőmű hosszabb élettartama azt is jelenti, hogy a beruházás csak hosszabb távon térül meg, szemben a hagyományos energiaforrásokba történő beruházások rövid és középtávú megtérülésével. Mivel hosszú távra nehéz pontosan előrejelezni az energiaárak alakulását, a befektetők a jövőbeli fosszilis üzemanyagárak előrejelzéseire, a megújuló energiaforrásoknak az ágazatban történő elterjedésére, valamint a megújuló energiaforrásoknak a hálózathoz való hozzáférési feltételeire és a jövőbeli szénárakra támaszkodnak (139). Míg a fosszilis üzemanyagok árait a piaci diktálja, és ebből kifolyólag alakulásuk bizonytalan, a szén árát bizonyos mértékig szakpolitika határozza meg. Az ICF tanulmány megállapítja, hogy bizonytalanság övezi azt is, hogy a szén ára kellően magas lesz-e ahhoz, hogy biztosítsa a nem fosszilis technológiák, többek között a nukleáris energia versenyképességét.

139

| (315) | A Bizottság ezen túlmenően tudomásul veszi, hogy általánosságban nagy a bizonytalanság a hosszú távú villamosenergia-árakkal kapcsolatban, mivel a gáz, szén és olaj beszerzési piaci árai, valamint a megújuló energiaforrásokkal, atomenergiával és a kibocsátás-kereskedelemmel kapcsolatos politikák mind befolyásolják a jövőbeli villamosenergia-árakat, és nagyon nehéz azokat előrejelezni. Ezt a következtetést az Unióban található hasonló projektek státusza is alátámasztja, ahol a bevétel bizonyossága és a megtermelt villamos energia biztosítása kulcsfontosságú volt a beruházási döntések meghozatalában. Sőt, az Európában tapasztalható, csökkenő villamosenergia-árak és a villamosenergia-piacokon a rugalmas energiatermelés iránti növekvő kereslet irányába mutató jelenlegi tendencia tovább fokozza egy olyan atomerőmű jövőbeli bevételeivel kapcsolatos bizonytalanságot, amely rugalmatlan alapterhelést biztosít. |
| --- | --- |

(315)

A Bizottság ezen túlmenően tudomásul veszi, hogy általánosságban nagy a bizonytalanság a hosszú távú villamosenergia-árakkal kapcsolatban, mivel a gáz, szén és olaj beszerzési piaci árai, valamint a megújuló energiaforrásokkal, atomenergiával és a kibocsátás-kereskedelemmel kapcsolatos politikák mind befolyásolják a jövőbeli villamosenergia-árakat, és nagyon nehéz azokat előrejelezni. Ezt a következtetést az Unióban található hasonló projektek státusza is alátámasztja, ahol a bevétel bizonyossága és a megtermelt villamos energia biztosítása kulcsfontosságú volt a beruházási döntések meghozatalában. Sőt, az Európában tapasztalható, csökkenő villamosenergia-árak és a villamosenergia-piacokon a rugalmas energiatermelés iránti növekvő kereslet irányába mutató jelenlegi tendencia tovább fokozza egy olyan atomerőmű jövőbeli bevételeivel kapcsolatos bizonytalanságot, amely rugalmatlan alapterhelést biztosít.

| (316) | Az ICF-tanulmány a piaci kockázat egy további elemére is rámutat, ami a projektért felelős fejlesztő/közüzemi cég, valamint a projektet pénzügyileg támogató tagállam hitelképességére vonatkozik. A hitelképesség befolyásolja a finanszírozás költségeit, és a magánberuházások esetében akár túlságosan meg is drágíthatja a hitelfelvételt. |
| --- | --- |

(316)

Az ICF-tanulmány a piaci kockázat egy további elemére is rámutat, ami a projektért felelős fejlesztő/közüzemi cég, valamint a projektet pénzügyileg támogató tagállam hitelképességére vonatkozik. A hitelképesség befolyásolja a finanszírozás költségeit, és a magánberuházások esetében akár túlságosan meg is drágíthatja a hitelfelvételt.

| (317) | Az ICF-tanulmány azt is megállapítja, hogy az atomerőművek hosszadalmas pénzügyi és kezdeti tervezési élettartamuk következtében jobban ki vannak téve az állami és politikai támogatásban esetlegesen bekövetkező változásoknak, ami befolyásolja a nukleáris projektek kereskedelmi és pénzügyi életképességét. A befektetők tehát azt a megerősítést és bizonyosságot keresik, hogy az üzem megépítését követően az energiaszerződés vagy az üzem becsült élettartama teljesülni fog. A befektetők aggályai a szabályozási standardokra is vonatkoznak, amelyek az atomerőmű életciklusa során változhatnak, és további tőkeberuházást vagy a működési költségek emelését tehetik szükségessé. A befektetők nem szívesen finanszíroznak ilyen projekteket, kivéve, ha elegendő rendkívüli tartalék áll rendelkezésre a biztonsági fejlesztésekhez. Ez különösen fontos akkor, ha az atomerőmű rendes élettartamának végéhez közeleg, és üzemidejét meghosszabbítják, amihez új engedély és további feltételek teljesítése szükséges (140). A megkérdezett érdekelt felek jelezték, hogy a politikai és szabályozási kockázat az atomerőművekbe történő beruházás harmadik legfontosabb akadálya. |
| --- | --- |

(317)

Az ICF-tanulmány azt is megállapítja, hogy az atomerőművek hosszadalmas pénzügyi és kezdeti tervezési élettartamuk következtében jobban ki vannak téve az állami és politikai támogatásban esetlegesen bekövetkező változásoknak, ami befolyásolja a nukleáris projektek kereskedelmi és pénzügyi életképességét. A befektetők tehát azt a megerősítést és bizonyosságot keresik, hogy az üzem megépítését követően az energiaszerződés vagy az üzem becsült élettartama teljesülni fog. A befektetők aggályai a szabályozási standardokra is vonatkoznak, amelyek az atomerőmű életciklusa során változhatnak, és további tőkeberuházást vagy a működési költségek emelését tehetik szükségessé. A befektetők nem szívesen finanszíroznak ilyen projekteket, kivéve, ha elegendő rendkívüli tartalék áll rendelkezésre a biztonsági fejlesztésekhez. Ez különösen fontos akkor, ha az atomerőmű rendes élettartamának végéhez közeleg, és üzemidejét meghosszabbítják, amihez új engedély és további feltételek teljesítése szükséges (140). A megkérdezett érdekelt felek jelezték, hogy a politikai és szabályozási kockázat az atomerőművekbe történő beruházás harmadik legfontosabb akadálya.

140

| (318) | A tanulmány megállapítja, hogy a piaci liberalizáció a szükséges, más technológiákhoz képest nagyobb beruházás miatt negatívan is befolyásolhatja az atomenergiába történő beruházások szintjét. Az egyes tagállamok szabályozási kerete is fontos szerepet játszik, mivel érinti a közüzemi szolgáltató nyereségtermelő képességét, és ezért befolyásolja a társaság értékét és a nukleáris fejlesztés saját mérlegből vagy pénzügyi intézményektől felvett hosszú lejáratú hitelekből történő finanszírozására irányuló képességét. Az új nukleáris beruházások további finanszírozási akadálya a Bázel III bizottság legújabb tőkepiaci szabályaihoz kapcsolódik, amely megemelte a bankok által kötelezően tartandó, hosszú lejáratú hiteleket, például az atomerőművek fejlesztéséhez nyújtott hiteleket fedező tőkét (141). |
| --- | --- |

(318)

A tanulmány megállapítja, hogy a piaci liberalizáció a szükséges, más technológiákhoz képest nagyobb beruházás miatt negatívan is befolyásolhatja az atomenergiába történő beruházások szintjét. Az egyes tagállamok szabályozási kerete is fontos szerepet játszik, mivel érinti a közüzemi szolgáltató nyereségtermelő képességét, és ezért befolyásolja a társaság értékét és a nukleáris fejlesztés saját mérlegből vagy pénzügyi intézményektől felvett hosszú lejáratú hitelekből történő finanszírozására irányuló képességét. Az új nukleáris beruházások további finanszírozási akadálya a Bázel III bizottság legújabb tőkepiaci szabályaihoz kapcsolódik, amely megemelte a bankok által kötelezően tartandó, hosszú lejáratú hiteleket, például az atomerőművek fejlesztéséhez nyújtott hiteleket fedező tőkét (141).

141

| (319) | E megállapítások összhangban állnak a magyar hatóságok beadványaival, amelyek azzal érvelnek, hogy a magánvállalatok és az állami költségvetés esetében ugyanolyan korlátozott az a pénzügyi kitettség, amelyet nagy finanszírozást igénylő, hosszú kivitelezési idejű, és kockázatos teljesítésű és üzembe helyezésű projektek esetében vállalni tudnak, ha nincsenek kellően védve az időt és költségvetést túllépő építkezésekkel szemben. Az olaj- és földgáz-ágazat nagyobb beruházási múlttal rendelkezik, mint a közüzemi ágazat, különösen a szóban forgó társaságok értékelésének a közelmúltban bekövetkezett romlását követően. Ha a közüzemi vállalatok be is ruháznak, szokásuk, hogy a kockázat megosztása érdekében más közüzemi vállalatokkal közösen teszik azt. |
| --- | --- |

(319)

E megállapítások összhangban állnak a magyar hatóságok beadványaival, amelyek azzal érvelnek, hogy a magánvállalatok és az állami költségvetés esetében ugyanolyan korlátozott az a pénzügyi kitettség, amelyet nagy finanszírozást igénylő, hosszú kivitelezési idejű, és kockázatos teljesítésű és üzembe helyezésű projektek esetében vállalni tudnak, ha nincsenek kellően védve az időt és költségvetést túllépő építkezésekkel szemben. Az olaj- és földgáz-ágazat nagyobb beruházási múlttal rendelkezik, mint a közüzemi ágazat, különösen a szóban forgó társaságok értékelésének a közelmúltban bekövetkezett romlását követően. Ha a közüzemi vállalatok be is ruháznak, szokásuk, hogy a kockázat megosztása érdekében más közüzemi vállalatokkal közösen teszik azt.

| (320) | Az ICF-tanulmány céljából végzett modellezés azt mutatja, hogy általánosságban az atomerőművi beruházások 2030-ig nem lesznek versenyképesek, 2040-től azonban a versenyképesség ezen hiánya határozottan csökkenni fog. A legrosszabb esetben, azaz kedvezőtlen gazdasági hangulat esetén azonban új beruházásra gyakorlatilag a teljes időszak alatt nem kerül sor (142). Az ICF-tanulmány azt is megállapította, hogy a piac 2030 után nagyobb versenyképességet mutat, mivel a szén és a villamos energia ára 2030 után tovább emelkedik. Az ICF-tanulmány érzékenység-modellezést alkalmazott annak értékeléséhez, hogy hogyan alakul a szén ára és annak az atomerőművekbe történő beruházásokra gyakorolt hatása. A tanulmány megállapítja, hogy a szén árának forgatókönyvei közül elméletileg egyik sem eredményezi az atomenergia nyereségességét a 2020–2025 közötti időszakban. |
| --- | --- |

(320)

Az ICF-tanulmány céljából végzett modellezés azt mutatja, hogy általánosságban az atomerőművi beruházások 2030-ig nem lesznek versenyképesek, 2040-től azonban a versenyképesség ezen hiánya határozottan csökkenni fog. A legrosszabb esetben, azaz kedvezőtlen gazdasági hangulat esetén azonban új beruházásra gyakorlatilag a teljes időszak alatt nem kerül sor (142). Az ICF-tanulmány azt is megállapította, hogy a piac 2030 után nagyobb versenyképességet mutat, mivel a szén és a villamos energia ára 2030 után tovább emelkedik. Az ICF-tanulmány érzékenység-modellezést alkalmazott annak értékeléséhez, hogy hogyan alakul a szén ára és annak az atomerőművekbe történő beruházásokra gyakorolt hatása. A tanulmány megállapítja, hogy a szén árának forgatókönyvei közül elméletileg egyik sem eredményezi az atomenergia nyereségességét a 2020–2025 közötti időszakban.

142

| (321) | Ezenkívül a hitelminősítési szolgáltatásoktól (143) származó nyilvános információk azt mutatják, hogy az új atomerőművek építése hitelezési szempontból általában negatív, míg a nukleáris ágazatból való kilépés a közüzemi cégek számára hitelezési szempontból pozitívnak bizonyult. |
| --- | --- |

(321)

Ezenkívül a hitelminősítési szolgáltatásoktól (143) származó nyilvános információk azt mutatják, hogy az új atomerőművek építése hitelezési szempontból általában negatív, míg a nukleáris ágazatból való kilépés a közüzemi cégek számára hitelezési szempontból pozitívnak bizonyult.

143

| (322) | Az ICF-tanulmány modelljei és megállapításai teljes egészükben alkalmazhatók a magyarországi piaci helyzetre, amely – a (305) és (306) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a jövőben várhatóan jelentős hiánnyal kénytelen szembenézni az általános beépített kapacitás terén. Az 5.3.4. szakaszban felvázolt elemek figyelembevételével a Bizottság ezért megállapítja, hogy az új nukleáris beruházásokat illetően finanszírozási piaci hiányosság áll fenn, ami az új magyarországi nukleáris beruházásokra is vonatkozik. |
| --- | --- |

(322)

Az ICF-tanulmány modelljei és megállapításai teljes egészükben alkalmazhatók a magyarországi piaci helyzetre, amely – a (305) és (306) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – a jövőben várhatóan jelentős hiánnyal kénytelen szembenézni az általános beépített kapacitás terén. Az 5.3.4. szakaszban felvázolt elemek figyelembevételével a Bizottság ezért megállapítja, hogy az új nukleáris beruházásokat illetően finanszírozási piaci hiányosság áll fenn, ami az új magyarországi nukleáris beruházásokra is vonatkozik.

| (323) | Lehet persze azzal érvelni, hogy ebben a határozatban a fejlesztéssel, projekt-előkészítéssel és kivitelezéssel kapcsolatos kockázatokat – legalábbis bizonyos mértékig – mérsékli a kulcsrakész EPC-szerződés. Ez azonban a Paks II projekt tekintetében még mindig nem mérsékli a piaci és bevételi kockázatokat, sem pedig a szakpolitikai és szabályozási kockázatokat. Úgy tűnik tehát, hogy az intézkedés szükséges az új nukleáris beruházások magyarországi előmozdítására irányuló célkitűzés eléréséhez. |
| --- | --- |

(323)

Lehet persze azzal érvelni, hogy ebben a határozatban a fejlesztéssel, projekt-előkészítéssel és kivitelezéssel kapcsolatos kockázatokat – legalábbis bizonyos mértékig – mérsékli a kulcsrakész EPC-szerződés. Ez azonban a Paks II projekt tekintetében még mindig nem mérsékli a piaci és bevételi kockázatokat, sem pedig a szakpolitikai és szabályozási kockázatokat. Úgy tűnik tehát, hogy az intézkedés szükséges az új nukleáris beruházások magyarországi előmozdítására irányuló célkitűzés eléréséhez.

5.3.5.   MEGFELELŐ ESZKÖZ

| (324) | A Bizottságnak az értékelésében azt kell meghatároznia, hogy a tervezett támogatási intézkedés megfelelő eszköz-e az atomenergia előmozdításának – mint közös érdeket szolgáló célkitűzés – megvalósítására. |
| --- | --- |

(324)

A Bizottságnak az értékelésében azt kell meghatároznia, hogy a tervezett támogatási intézkedés megfelelő eszköz-e az atomenergia előmozdításának – mint közös érdeket szolgáló célkitűzés – megvalósítására.

| (325) | Az intézkedés a magyar állam által a Paks II-nek projektfejlesztés céljából nyújtott beruházási intézkedés formáját ölti. Magyarország megerősítette, hogy nem tervez semmiféle működési támogatást nyújtani a Paks II-nek működése során, és hogy az állami támogatás csupán a projekt megvalósításának beruházási költségeit fogja fedezni. |
| --- | --- |

(325)

Az intézkedés a magyar állam által a Paks II-nek projektfejlesztés céljából nyújtott beruházási intézkedés formáját ölti. Magyarország megerősítette, hogy nem tervez semmiféle működési támogatást nyújtani a Paks II-nek működése során, és hogy az állami támogatás csupán a projekt megvalósításának beruházási költségeit fogja fedezni.

| (326) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően Magyarország nem nyújtott semmiféle tájékoztatást azon lehetséges alternatív eszközökről, amelyek ösztönözhetnék az atomenergiába történő új beruházásokat. |
| --- | --- |

(326)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően Magyarország nem nyújtott semmiféle tájékoztatást azon lehetséges alternatív eszközökről, amelyek ösztönözhetnék az atomenergiába történő új beruházásokat.

| (327) | Egyéb szakpolitikai eszközök és programok, mint például a kedvezményes hitelek vagy adókedvezmények a Bizottság véleménye szerint nem elegendőek ugyanezen eredmény eléréséhez, figyelembe véve a projekt sajátosságait, a szükséges pénzügyi és egyéb források nagyságát, valamint a megállapított lehetséges piaci hiányosságot. |
| --- | --- |

(327)

Egyéb szakpolitikai eszközök és programok, mint például a kedvezményes hitelek vagy adókedvezmények a Bizottság véleménye szerint nem elegendőek ugyanezen eredmény eléréséhez, figyelembe véve a projekt sajátosságait, a szükséges pénzügyi és egyéb források nagyságát, valamint a megállapított lehetséges piaci hiányosságot.

| (328) | Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés megfelelő eszközül szolgál a Paks II két új reaktorának megépítéséhez. |
| --- | --- |

(328)

Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés megfelelő eszközül szolgál a Paks II két új reaktorának megépítéséhez.

5.3.6.   ÖSZTÖNZŐ HATÁS

| (329) | Az intézkedésnek akkor van ösztönző hatása, ha olyan módon változtatja meg az érintett vállalkozások magatartását, hogy azok olyan többlettevékenységekbe kezdenek, amelyeket az intézkedés nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, illetve másképpen végeznének. |
| --- | --- |

(329)

Az intézkedésnek akkor van ösztönző hatása, ha olyan módon változtatja meg az érintett vállalkozások magatartását, hogy azok olyan többlettevékenységekbe kezdenek, amelyeket az intézkedés nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, illetve másképpen végeznének.

| (330) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Paks II olyan cég, amelyet az állam egyetlen célból, az atomerőmű 5. és 6. blokkjának fejlesztése és üzemeltetése érdekében hozott létre. A fenti (12), (26) és (27) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a magyar állam úgy döntött, hogy pénzügyi hozzájárulást nyújt a Paks II-nek e cél megvalósításához. |
| --- | --- |

(330)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Paks II olyan cég, amelyet az állam egyetlen célból, az atomerőmű 5. és 6. blokkjának fejlesztése és üzemeltetése érdekében hozott létre. A fenti (12), (26) és (27) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a magyar állam úgy döntött, hogy pénzügyi hozzájárulást nyújt a Paks II-nek e cél megvalósításához.

| (331) | Ebben a tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a projekt nem valósulhatna meg, mivel a szükséges pénzügyi és egyéb források nem állnának a kedvezményezett rendelkezésére, vagy nem lennének számára hozzáférhetők, a kedvezményezett pedig nem végez egyéb jövedelemtermelő tevékenységet, és tőkeszerkezetét teljes mértékben az állam biztosítja és alakítja. Ezt a hivatalos vizsgálat is megerősítette, ahol a Bizottság azt állapította meg, hogy a projekt a magyar állam támogatása nélkül nem eredményezne elegendő megtérülést (lásd az e határozat 5.1.1. szakaszában foglalt elemzést). |
| --- | --- |

(331)

Ebben a tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a projekt nem valósulhatna meg, mivel a szükséges pénzügyi és egyéb források nem állnának a kedvezményezett rendelkezésére, vagy nem lennének számára hozzáférhetők, a kedvezményezett pedig nem végez egyéb jövedelemtermelő tevékenységet, és tőkeszerkezetét teljes mértékben az állam biztosítja és alakítja. Ezt a hivatalos vizsgálat is megerősítette, ahol a Bizottság azt állapította meg, hogy a projekt a magyar állam támogatása nélkül nem eredményezne elegendő megtérülést (lásd az e határozat 5.1.1. szakaszában foglalt elemzést).

| (332) | Ezért az állami támogatás ösztönzi a közös érdeket szolgáló célkitűzésnek az atomerőmű fejlesztése révén való elérését. |
| --- | --- |

(332)

Ezért az állami támogatás ösztönzi a közös érdeket szolgáló célkitűzésnek az atomerőmű fejlesztése révén való elérését.

5.3.7.   ARÁNYOSSÁG

| (333) | Valamely intézkedés arányosságának értékelésekor a Bizottságnak arról kell meggyőződnie, hogy az intézkedés az ahhoz szükséges minimumra korlátozódik-e, ami lehetővé teszi a projekt sikeres megvalósítását a közös érdeket szolgáló célkitűzés elérése érdekében. |
| --- | --- |

(333)

Valamely intézkedés arányosságának értékelésekor a Bizottságnak arról kell meggyőződnie, hogy az intézkedés az ahhoz szükséges minimumra korlátozódik-e, ami lehetővé teszi a projekt sikeres megvalósítását a közös érdeket szolgáló célkitűzés elérése érdekében.

| (334) | A szóban forgó esetben a kedvezményezett termelési eszközök építéséhez pénzügyi hozzájárulásban részesül anélkül, hogy ki lenne téve a költségek refinanszírozásához kapcsolódó bármilyen kockázatnak, szemben más piaci szereplőkkel. |
| --- | --- |

(334)

A szóban forgó esetben a kedvezményezett termelési eszközök építéséhez pénzügyi hozzájárulásban részesül anélkül, hogy ki lenne téve a költségek refinanszírozásához kapcsolódó bármilyen kockázatnak, szemben más piaci szereplőkkel.

| (335) | A Bizottsághoz érkezett számos észrevételben állították, hogy mivel a projektet versenytárgyalási eljárás nélkül valósítják meg, nem lehet megállapítani, hogy az összes költség fedezésére szolgáló intézkedés a projekt megvalósításához szükséges minimumra korlátozódik-e. |
| --- | --- |

(335)

A Bizottsághoz érkezett számos észrevételben állították, hogy mivel a projektet versenytárgyalási eljárás nélkül valósítják meg, nem lehet megállapítani, hogy az összes költség fedezésére szolgáló intézkedés a projekt megvalósításához szükséges minimumra korlátozódik-e.

| (336) | A Bizottság megjegyzi, hogy az állami támogatásra vonatkozó szabályok értelmében a költségek és bevételek becsléséhez nincs szükség versenytárgyalási eljárásra. A versenytárgyalási eljárás csak egyike azoknak az eszközöknek, amelyekkel egy becslést el lehet végezni. Ezért az a tény, hogy Magyarország nem versenytárgyalási eljárás eredményeként választotta ki a Paks II-t mint az intézkedés kedvezményezettjét, önmagában nem jelent túlkompenzációt. |
| --- | --- |

(336)

A Bizottság megjegyzi, hogy az állami támogatásra vonatkozó szabályok értelmében a költségek és bevételek becsléséhez nincs szükség versenytárgyalási eljárásra. A versenytárgyalási eljárás csak egyike azoknak az eszközöknek, amelyekkel egy becslést el lehet végezni. Ezért az a tény, hogy Magyarország nem versenytárgyalási eljárás eredményeként választotta ki a Paks II-t mint az intézkedés kedvezményezettjét, önmagában nem jelent túlkompenzációt.

| (337) | Azokkal az állításokkal kapcsolatban, amelyek szerint a magyar hatóságok nem vizsgálták a projekt megvalósíthatóságához szükséges minimális támogatást, és a projekt teljes egészében történő finanszírozása mellett döntöttek, a Bizottság valóban úgy véli, hogy a fennálló piaci hiányosság miatt a Paks II két új reaktorának megépítéséhez nyújtott teljes finanszírozás állami támogatásnak minősül, amint azt a jelen határozat 5.1. szakasza is megerősíti. |
| --- | --- |

(337)

Azokkal az állításokkal kapcsolatban, amelyek szerint a magyar hatóságok nem vizsgálták a projekt megvalósíthatóságához szükséges minimális támogatást, és a projekt teljes egészében történő finanszírozása mellett döntöttek, a Bizottság valóban úgy véli, hogy a fennálló piaci hiányosság miatt a Paks II két új reaktorának megépítéséhez nyújtott teljes finanszírozás állami támogatásnak minősül, amint azt a jelen határozat 5.1. szakasza is megerősíti.

| (338) | Ami a kedvezményezettnek az intézkedés következtében nyújtott esetleges túlkompenzációt illeti, a Bizottság felidézi az 5.1. szakaszban kifejtett gazdasági elemzését, amely arra a következtetésre jutott, hogy a projekt önmagában nem lenne nyereséges, mivel a várható belső megtérülési ráta nem haladná meg a piaci WACC-t, hiszen a megtermelt bevétel várhatóan még a meglehetősen kedvező forgatókönyvek esetében sem lesz elegendő a projekt kezdeti és későbbi költségeinek fedezéséhez. Értékelésében a Bizottság piaci árra vonatkozó előrejelzések és egyéb, piackonformnak minősülő paraméterek alapján becsülte meg a belső megtérülési ráta szintjét. A tőkeköltség és a megtérülés közötti hiány meghatározásakor a Bizottság ezért teljes mértékben figyelembe vette, hogy a kereskedelmi bevételek (villamosenergia-értékesítés) várhatóan hogyan járulnak hozzá a projekt életképességéhez. Valójában a projekt várható költségei lettek összevetve a várható megtérüléssel, mivel Magyarország nem tervezi további állami források nyújtását. |
| --- | --- |

(338)

Ami a kedvezményezettnek az intézkedés következtében nyújtott esetleges túlkompenzációt illeti, a Bizottság felidézi az 5.1. szakaszban kifejtett gazdasági elemzését, amely arra a következtetésre jutott, hogy a projekt önmagában nem lenne nyereséges, mivel a várható belső megtérülési ráta nem haladná meg a piaci WACC-t, hiszen a megtermelt bevétel várhatóan még a meglehetősen kedvező forgatókönyvek esetében sem lesz elegendő a projekt kezdeti és későbbi költségeinek fedezéséhez. Értékelésében a Bizottság piaci árra vonatkozó előrejelzések és egyéb, piackonformnak minősülő paraméterek alapján becsülte meg a belső megtérülési ráta szintjét. A tőkeköltség és a megtérülés közötti hiány meghatározásakor a Bizottság ezért teljes mértékben figyelembe vette, hogy a kereskedelmi bevételek (villamosenergia-értékesítés) várhatóan hogyan járulnak hozzá a projekt életképességéhez. Valójában a projekt várható költségei lettek összevetve a várható megtérüléssel, mivel Magyarország nem tervezi további állami források nyújtását.

| (339) | Tekintettel arra, hogy a projekt tőkeköltsége a várható megtérülésnél nagyobb, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a Magyarország által nyújtott állami támogatás egészében a projekt kivitelezéséhez szükséges és azzal arányos, és hogy e tekintetben kizárt a túlkompenzáció. Amint azt Magyarország is megerősítette, a működési fázishoz nem nyújt további támogatást. |
| --- | --- |

(339)

Tekintettel arra, hogy a projekt tőkeköltsége a várható megtérülésnél nagyobb, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a Magyarország által nyújtott állami támogatás egészében a projekt kivitelezéséhez szükséges és azzal arányos, és hogy e tekintetben kizárt a túlkompenzáció. Amint azt Magyarország is megerősítette, a működési fázishoz nem nyújt további támogatást.

| (340) | E tekintetben – a (96) és (97) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően – Magyarország elkötelezett amellett, hogy a Paks II az állami forrásokat kizárólag a projektre fordítsa, és az esetleges többletet utalja vissza az állami költségvetésbe. A Bizottság véleménye szerint ez a kötelezettségvállalás kizárja az állami források oly módon történő felhasználását, amely a Paks II számára a kedvezményezett gazdasági életképességének biztosításához szükséges mértéket meghaladó további nyereséget eredményezhetne, és biztosítja, hogy a támogatás a minimumra korlátozódjon. |
| --- | --- |

(340)

E tekintetben – a (96) és (97) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően – Magyarország elkötelezett amellett, hogy a Paks II az állami forrásokat kizárólag a projektre fordítsa, és az esetleges többletet utalja vissza az állami költségvetésbe. A Bizottság véleménye szerint ez a kötelezettségvállalás kizárja az állami források oly módon történő felhasználását, amely a Paks II számára a kedvezményezett gazdasági életképességének biztosításához szükséges mértéket meghaladó további nyereséget eredményezhetne, és biztosítja, hogy a támogatás a minimumra korlátozódjon.

| (341) | Egyéb észrevételek azt hangsúlyozták, hogy az állami támogatás nem csupán a beruházás megvalósítására korlátozódik, hanem hogy azt a működési szakaszban is nyújtanák, ami a Paks II túlkompenzációjához vezethet. E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy Magyarország jelezte: a szóban forgó bejelentett intézkedéshez nem nyújt további állami támogatást. Ezenfelül a Bizottság arra is emlékeztet, hogy a Magyarország által 2016. július 28-án benyújtott kiegészítő információk alapján a Paks II részére nyújtandó esetleges új támogatás mindenképpen állami támogatási jóváhagyás alá esne. |
| --- | --- |

(341)

Egyéb észrevételek azt hangsúlyozták, hogy az állami támogatás nem csupán a beruházás megvalósítására korlátozódik, hanem hogy azt a működési szakaszban is nyújtanák, ami a Paks II túlkompenzációjához vezethet. E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy Magyarország jelezte: a szóban forgó bejelentett intézkedéshez nem nyújt további állami támogatást. Ezenfelül a Bizottság arra is emlékeztet, hogy a Magyarország által 2016. július 28-án benyújtott kiegészítő információk alapján a Paks II részére nyújtandó esetleges új támogatás mindenképpen állami támogatási jóváhagyás alá esne.

| (342) | A Bizottság megvizsgálta, hogy előfordulhat-e túlkompenzáció, ha az intézkedés kedvezményezettje a reaktorok üzemeltetése során olyan megtérülésre tenne szert, amely magasabb a Bizottság által az IRR-számításokban becsült összegnél (lásd az 5.1. szakaszt). A Bizottság azt is vizsgálta, hogy mi történne akkor, ha a Paks II az állam részére osztalék formájában ki nem fizetett nyereséget be tudná fektetni annak érdekében, hogy további termelési eszközöket fejlesszen vagy vásároljon, és így erősítse piaci helyzetét. E célból a Bizottság megjegyzi, hogy a Magyarország által 2016. július 28-án benyújtott kiegészítő információk szerint (lásd a (96) preambulumbekezdést) a kedvezményezett nem forgathatja vissza a nyereséget a Paks II saját kapacitásának vagy élettartamának bővítésébe, vagy további villamosenergia-termelési kapacitás beépítésébe, kivéve az e határozat tárgyát képező 5. és 6. reaktor kapacitását. |
| --- | --- |

(342)

A Bizottság megvizsgálta, hogy előfordulhat-e túlkompenzáció, ha az intézkedés kedvezményezettje a reaktorok üzemeltetése során olyan megtérülésre tenne szert, amely magasabb a Bizottság által az IRR-számításokban becsült összegnél (lásd az 5.1. szakaszt). A Bizottság azt is vizsgálta, hogy mi történne akkor, ha a Paks II az állam részére osztalék formájában ki nem fizetett nyereséget be tudná fektetni annak érdekében, hogy további termelési eszközöket fejlesszen vagy vásároljon, és így erősítse piaci helyzetét. E célból a Bizottság megjegyzi, hogy a Magyarország által 2016. július 28-án benyújtott kiegészítő információk szerint (lásd a (96) preambulumbekezdést) a kedvezményezett nem forgathatja vissza a nyereséget a Paks II saját kapacitásának vagy élettartamának bővítésébe, vagy további villamosenergia-termelési kapacitás beépítésébe, kivéve az e határozat tárgyát képező 5. és 6. reaktor kapacitását.

| (343) | Figyelembe véve a jelen 5.3.7. szakaszban vázolt információkat, a Bizottság – különösen (96) és (97) preambulumbekezdésben említett és az értesítésben foglalt kiegészítő információk ismeretében – úgy véli, hogy a kedvezményezettnek ellentételeznie kellene az államot az atomerőmű rendelkezésre bocsátásáért, és nem tarthat vissza extra profitot azon a szinten túl, ami a gazdasági működéséhez és az életképességéhez szükséges. Következésképpen az intézkedés arányos. |
| --- | --- |

(343)

Figyelembe véve a jelen 5.3.7. szakaszban vázolt információkat, a Bizottság – különösen (96) és (97) preambulumbekezdésben említett és az értesítésben foglalt kiegészítő információk ismeretében – úgy véli, hogy a kedvezményezettnek ellentételeznie kellene az államot az atomerőmű rendelkezésre bocsátásáért, és nem tarthat vissza extra profitot azon a szinten túl, ami a gazdasági működéséhez és az életképességéhez szükséges. Következésképpen az intézkedés arányos.

5.3.8.   A VERSENY ESETLEGES TORZULÁSAI ÉS A TAGÁLLAMOK KÖZÖTTI KERESKEDELEMRE GYAKOROLT HATÁS, VALAMINT ÁTFOGÓ MÉRLEGELÉS

| (344) | Az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetősége érdekében az intézkedésnek a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és azokat meg kell haladniuk a közös érdeket szolgáló célkitűzés megvalósítása tekintetében jelentkező pozitív hatásoknak. Kiemelendő, hogy amint megállapítást nyert az intézkedés célja, kötelező az intézkedés által a versenyre és kereskedelemre gyakorolt esetleges negatív hatásokat a minimumra csökkenteni. |
| --- | --- |

(344)

Az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetősége érdekében az intézkedésnek a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és azokat meg kell haladniuk a közös érdeket szolgáló célkitűzés megvalósítása tekintetében jelentkező pozitív hatásoknak. Kiemelendő, hogy amint megállapítást nyert az intézkedés célja, kötelező az intézkedés által a versenyre és kereskedelemre gyakorolt esetleges negatív hatásokat a minimumra csökkenteni.

| (345) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság a verseny esetleges torzulásának háromféle módját állapította meg. Először is, a jelenleg is üzemelő Paksi Atomerőmű és a Paks II összevont jövőbeli tulajdonjogának és üzemeltetésének eredményeként kialakult, esetlegesen fokozott piaci koncentráció. Másodszor, a Bizottságnak kételyei vannak azzal kapcsolatban, hogy a magas kihasználtsággal jellemezhető új alapterhelési kapacitások akadályozhatják-e az új piaci szereplők belépését, és bizonyos magasabb költségű termelési kapacitást jobbra tolnak-e a kínálati görbén. Ezzel kapcsolatban a Bizottság a következő paramétereket vizsgálta: i. az intézkedésnek a magyar piacra gyakorolt potenciális hatásait; ii. az intézkedés lehetséges határokon átnyúló hatásait, iii. a Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos üzemeltetésének lehetséges hatásait. Végül a Bizottság lehetséges versenytorzulást állapított meg, mivel azt gyanította, hogy Paks II működése bizonyos likviditási kockázatot is okozhat a nagykereskedelmi piacon azáltal, hogy korlátozza a piacon a villamosenergia-ellátási ajánlatok számát. |
| --- | --- |

(345)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság a verseny esetleges torzulásának háromféle módját állapította meg. Először is, a jelenleg is üzemelő Paksi Atomerőmű és a Paks II összevont jövőbeli tulajdonjogának és üzemeltetésének eredményeként kialakult, esetlegesen fokozott piaci koncentráció. Másodszor, a Bizottságnak kételyei vannak azzal kapcsolatban, hogy a magas kihasználtsággal jellemezhető új alapterhelési kapacitások akadályozhatják-e az új piaci szereplők belépését, és bizonyos magasabb költségű termelési kapacitást jobbra tolnak-e a kínálati görbén. Ezzel kapcsolatban a Bizottság a következő paramétereket vizsgálta: i. az intézkedésnek a magyar piacra gyakorolt potenciális hatásait; ii. az intézkedés lehetséges határokon átnyúló hatásait, iii. a Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos üzemeltetésének lehetséges hatásait. Végül a Bizottság lehetséges versenytorzulást állapított meg, mivel azt gyanította, hogy Paks II működése bizonyos likviditási kockázatot is okozhat a nagykereskedelmi piacon azáltal, hogy korlátozza a piacon a villamosenergia-ellátási ajánlatok számát.

5.3.8.1.   
  Az esetleges piaci koncentráció fokozódása

Az esetleges piaci koncentráció fokozódása

| (346) | Miután a Bizottság kételyeinek adott hangot az eljárás megindításáról szóló határozatban az esetleges piaci koncentrációval kapcsolatban, az érdekelt felek egyes állításai szintén a Paks II és a Paksi Atomerőmű jelenleg is üzemelő négy blokkjának üzemeltetője közötti esetleges összefonódásra utaltak. Ezt az MVM Csoport, a Paks II és a magyar állam egyaránt tagadta. |
| --- | --- |

(346)

Miután a Bizottság kételyeinek adott hangot az eljárás megindításáról szóló határozatban az esetleges piaci koncentrációval kapcsolatban, az érdekelt felek egyes állításai szintén a Paks II és a Paksi Atomerőmű jelenleg is üzemelő négy blokkjának üzemeltetője közötti esetleges összefonódásra utaltak. Ezt az MVM Csoport, a Paks II és a magyar állam egyaránt tagadta.

| (347) | A Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország villamosenergia-termelési piacát viszonylag magas piaci koncentráció jellemzi, ahol a hazai termelés kb. 50  %-át a jelenlegi Paksi Atomerőmű (MVM Csoport) adja. Az ilyen mértékű piaci koncentráció káros lehet a hatékony piaci versenyre, mivel akadályozhatja új piaci szereplők belépését, és likviditási kockázatot is okozhat azáltal, hogy korlátozza a rendelkezésre álló ellátási ajánlatok számát. |
| --- | --- |

(347)

A Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország villamosenergia-termelési piacát viszonylag magas piaci koncentráció jellemzi, ahol a hazai termelés kb. 50  %-át a jelenlegi Paksi Atomerőmű (MVM Csoport) adja. Az ilyen mértékű piaci koncentráció káros lehet a hatékony piaci versenyre, mivel akadályozhatja új piaci szereplők belépését, és likviditási kockázatot is okozhat azáltal, hogy korlátozza a rendelkezésre álló ellátási ajánlatok számát.

| (348) | A Paks II két új atomreaktora a tervek szerint már akkor üzemképes lesz, amikor a meglévő négy atomreaktort még nem helyezték üzemen kívül. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban rámutatott, hogy ennek még nagyobb torzító hatása lenne a magyar piacra, amennyiben a Paksi Atomerőmű és Paks II nem lenne teljesen különálló illetve a versenyszabályok értelmében egymástól független, avagy egymáshoz nem kapcsolódó. |
| --- | --- |

(348)

A Paks II két új atomreaktora a tervek szerint már akkor üzemképes lesz, amikor a meglévő négy atomreaktort még nem helyezték üzemen kívül. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban rámutatott, hogy ennek még nagyobb torzító hatása lenne a magyar piacra, amennyiben a Paksi Atomerőmű és Paks II nem lenne teljesen különálló illetve a versenyszabályok értelmében egymástól független, avagy egymáshoz nem kapcsolódó.

| (349) | A Bizottság tudomásul veszi, hogy a Paks II jelenleg jogilag független az MVM Csoporttól. A Bizottságot azonban aggasztotta, hogy ez a jogi szempontból történő elkülönítés nem elegendő, vagy hogy az ezzel kapcsolatos kiegészítő garanciák híján nem fenntartható. A Bizottság azzal kapcsolatban is aggályainak adott hangot, hogy a Paks II a jövőben összekapcsolódhat az energia területén tevékenykedő állami irányítású vállalatokkal, ami megerősítheti a magyar energiapiacra gyakorolt befolyásukat. |
| --- | --- |

(349)

A Bizottság tudomásul veszi, hogy a Paks II jelenleg jogilag független az MVM Csoporttól. A Bizottságot azonban aggasztotta, hogy ez a jogi szempontból történő elkülönítés nem elegendő, vagy hogy az ezzel kapcsolatos kiegészítő garanciák híján nem fenntartható. A Bizottság azzal kapcsolatban is aggályainak adott hangot, hogy a Paks II a jövőben összekapcsolódhat az energia területén tevékenykedő állami irányítású vállalatokkal, ami megerősítheti a magyar energiapiacra gyakorolt befolyásukat.

| (350) | Először is a Bizottság megjegyzi, hogy a magyar intézkedés célja a Paksi Atomerőmű meglévő nukleáris kapacitásainak 2025 és 2037 közötti fokozatos helyettesítése. Valóban várható, hogy lesz olyan időszak, amikor a jelenleg is használt négy reaktor a Paks II reaktoraival párhuzamosan működik; ez azonban a 2026 és 2032 közötti időszakra korlátozódik, és a teljes nukleáris kapacitás 2037-ig lezajló üzemen kívül helyezésével az MVM Csoport piaci részesedése jelentősen csökkenne. |
| --- | --- |

(350)

Először is a Bizottság megjegyzi, hogy a magyar intézkedés célja a Paksi Atomerőmű meglévő nukleáris kapacitásainak 2025 és 2037 közötti fokozatos helyettesítése. Valóban várható, hogy lesz olyan időszak, amikor a jelenleg is használt négy reaktor a Paks II reaktoraival párhuzamosan működik; ez azonban a 2026 és 2032 közötti időszakra korlátozódik, és a teljes nukleáris kapacitás 2037-ig lezajló üzemen kívül helyezésével az MVM Csoport piaci részesedése jelentősen csökkenne.

| (351) | Másodszor a Bizottság emlékeztet arra [lásd a (102) preambulumbekezdést], hogy Magyarország állítása szerint az MVM Csoport és a Paks II önálló és független társaságok, mivel:






  a) | A társaságokat eltérő kormányzati szervek irányítják (az MVM Csoportot a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt-n keresztül a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, míg a Paks II-t a Miniszterelnökség irányítja); |
| --- | --- | --- |

(351)

Másodszor a Bizottság emlékeztet arra [lásd a (102) preambulumbekezdést], hogy Magyarország állítása szerint az MVM Csoport és a Paks II önálló és független társaságok, mivel:

a)

A társaságokat eltérő kormányzati szervek irányítják (az MVM Csoportot a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt-n keresztül a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, míg a Paks II-t a Miniszterelnökség irányítja);

| b) | Az egyes társaságok irányító testületében nincs megosztott vagy közös vezetőség; |
| --- | --- |

b)

Az egyes társaságok irányító testületében nincs megosztott vagy közös vezetőség;

| c) | Léteznek olyan garanciák, amelyek azt biztosítják, hogy az üzleti szempontból érzékeny és bizalmas információkat a társaságok egymással ne osszák meg; |
| --- | --- |

c)

Léteznek olyan garanciák, amelyek azt biztosítják, hogy az üzleti szempontból érzékeny és bizalmas információkat a társaságok egymással ne osszák meg;

| d) | Az egyes társaságok külön-külön döntéshozatali jogkörrel rendelkeznek, amelyek egymástól elkülönültek. |
| --- | --- |

d)

Az egyes társaságok külön-külön döntéshozatali jogkörrel rendelkeznek, amelyek egymástól elkülönültek.

| (352) | Ezt az MVM Csoport is megismételte, és hangsúlyozta, hogy az MVM Csoport és a Paks II más versenytársakhoz hasonlóan két különálló villamosenergia-termelő vállalat, ezért nincs ok azt feltételezni, hogy a tevékenységeiket összehangolják, vagy hogy a két társaság összefonódik. Az MVM Csoport továbbá azzal is érvel, hogy saját stratégiája olyan lehetséges beruházásokat is tartalmaz, amelyek a jövőben a Paks II-vel versenyezhetnek. |
| --- | --- |

(352)

Ezt az MVM Csoport is megismételte, és hangsúlyozta, hogy az MVM Csoport és a Paks II más versenytársakhoz hasonlóan két különálló villamosenergia-termelő vállalat, ezért nincs ok azt feltételezni, hogy a tevékenységeiket összehangolják, vagy hogy a két társaság összefonódik. Az MVM Csoport továbbá azzal is érvel, hogy saját stratégiája olyan lehetséges beruházásokat is tartalmaz, amelyek a jövőben a Paks II-vel versenyezhetnek.

| (353) | Harmadszor, a Bizottság emlékeztet a Magyarország által nyújtott és a (117) preambulumbekezdésben idézett kiegészítő tájékoztatásra, amely szerint a Paks II, annak jogutódai és leányvállalatai jogi és szerkezeti szempontból egyaránt teljes mértékben elkülönülnek egymástól az összefonódásokról szóló bizottsági közlemény 52. és 53. pontja értelmében, továbbá fenntartásuk, irányításuk és működésük az MVM Csoporttól és annak vállalkozásaitól, jogutódjaitól és leányvállalataitól, valamint villamos energia termelése, nagy- és kiskereskedelme terén aktív egyéb állami irányítású vállalatoktól függetlenül és elkülönülten történik. |
| --- | --- |

(353)

Harmadszor, a Bizottság emlékeztet a Magyarország által nyújtott és a (117) preambulumbekezdésben idézett kiegészítő tájékoztatásra, amely szerint a Paks II, annak jogutódai és leányvállalatai jogi és szerkezeti szempontból egyaránt teljes mértékben elkülönülnek egymástól az összefonódásokról szóló bizottsági közlemény 52. és 53. pontja értelmében, továbbá fenntartásuk, irányításuk és működésük az MVM Csoporttól és annak vállalkozásaitól, jogutódjaitól és leányvállalataitól, valamint villamos energia termelése, nagy- és kiskereskedelme terén aktív egyéb állami irányítású vállalatoktól függetlenül és elkülönülten történik.

| (354) | A Bizottság meggyőződött arról, hogy ez a kiegészítő tájékoztatás választ ad a magyar villamosenergia-piacon kialakuló lehetséges jövőbeli összefonódások és a jelenleg működő energiaszolgáltatók közötti kapcsolatok tekintetében megfogalmazott aggályaira. Nincs arra lehetőség, hogy a Paks II akár az MVM Csoporttal, akár más állami irányítású vállalattal összekapcsolódjon, ezért nincs arra lehetőség, hogy a Paksi Atomerőmű jelenleg működő négy blokkjának működése során és azon túl növelje piaci befolyását. |
| --- | --- |

(354)

A Bizottság meggyőződött arról, hogy ez a kiegészítő tájékoztatás választ ad a magyar villamosenergia-piacon kialakuló lehetséges jövőbeli összefonódások és a jelenleg működő energiaszolgáltatók közötti kapcsolatok tekintetében megfogalmazott aggályaira. Nincs arra lehetőség, hogy a Paks II akár az MVM Csoporttal, akár más állami irányítású vállalattal összekapcsolódjon, ezért nincs arra lehetőség, hogy a Paksi Atomerőmű jelenleg működő négy blokkjának működése során és azon túl növelje piaci befolyását.

5.3.8.2.   
  Új piaci szereplők belépési korlátai

Új piaci szereplők belépési korlátai

| (355) | Ami a Bizottság azon kételyeit illeti, hogy az új kapacitások akadályozhatják az új piaci szereplők belépését, egyes észrevételek hangsúlyozták, hogy az atomerőművek létesítése magas alapterhelési kapacitás fedezésére szolgál, amely elsőbbséget élvez a hálózathoz való csatlakozás esetén, és alacsony működési költségeiknek köszönhetően az atomerőművek a piac ellátási oldalán is előnyösebb helyzetben vannak. |
| --- | --- |

(355)

Ami a Bizottság azon kételyeit illeti, hogy az új kapacitások akadályozhatják az új piaci szereplők belépését, egyes észrevételek hangsúlyozták, hogy az atomerőművek létesítése magas alapterhelési kapacitás fedezésére szolgál, amely elsőbbséget élvez a hálózathoz való csatlakozás esetén, és alacsony működési költségeiknek köszönhetően az atomerőművek a piac ellátási oldalán is előnyösebb helyzetben vannak.

| (356) | A Bizottság vizsgálta, hogy az intézkedés milyen versenyre gyakorolt hatással jár a magyar piac, illetve a szomszédos piacok piaci szereplőire nézve. A Bizottság külön is megvizsgálta a Paksi Atomerőmű jelenleg üzemelő négy blokkjának és a Paks II-nek a párhuzamos üzemidejét, azaz a 2026 és 2032 közötti időszakot. |
| --- | --- |

(356)

A Bizottság vizsgálta, hogy az intézkedés milyen versenyre gyakorolt hatással jár a magyar piac, illetve a szomszédos piacok piaci szereplőire nézve. A Bizottság külön is megvizsgálta a Paksi Atomerőmű jelenleg üzemelő négy blokkjának és a Paks II-nek a párhuzamos üzemidejét, azaz a 2026 és 2032 közötti időszakot.

a)   Az intézkedésnek a magyar piacra gyakorolt potenciális hatásai

Az intézkedésnek a magyar piacra gyakorolt potenciális hatásai

| (357) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Paks II 5. és 6. blokkja üzemeltetésének célja a Paksi Atomerőmű jelenleg üzemelő 1–4. blokkjának fokozatos, 2032-ig, 2034-ig, 2036-ig illetve 2037-ig történő leállításakor kialakuló kapacitásveszteség ellensúlyozása; e blokkok élettartamának meghosszabbítását nem tervezik [lásd a (10) preambulumbekezdést]. A Paks II két új, 5. és 6. blokkja várhatóan 2025-ben illetve 2026-ban kezdi meg működését. A nukleáris kapacitások ilyen módon történő alakulását feltételezi a Mavir 2016-os tanulmánya is [lásd a (20) preambulumbekezdést]. |
| --- | --- |

(357)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Paks II 5. és 6. blokkja üzemeltetésének célja a Paksi Atomerőmű jelenleg üzemelő 1–4. blokkjának fokozatos, 2032-ig, 2034-ig, 2036-ig illetve 2037-ig történő leállításakor kialakuló kapacitásveszteség ellensúlyozása; e blokkok élettartamának meghosszabbítását nem tervezik [lásd a (10) preambulumbekezdést]. A Paks II két új, 5. és 6. blokkja várhatóan 2025-ben illetve 2026-ban kezdi meg működését. A nukleáris kapacitások ilyen módon történő alakulását feltételezi a Mavir 2016-os tanulmánya is [lásd a (20) preambulumbekezdést].

| (358) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Paksi Atomerőműben megtermelt villamos energia jelenleg Magyarország teljes villamosenergia-fogyasztásának 36  %-át fedezi, amely az (50) preambulumbekezdésben említett várható keresletnövekedés következtében csökkenni fog, a Paks II termelése a Paksi Atomerőmű üzemen kívül helyezését követően pedig várhatóan hasonlóan alakul. |
| --- | --- |

(358)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Paksi Atomerőműben megtermelt villamos energia jelenleg Magyarország teljes villamosenergia-fogyasztásának 36  %-át fedezi, amely az (50) preambulumbekezdésben említett várható keresletnövekedés következtében csökkenni fog, a Paks II termelése a Paksi Atomerőmű üzemen kívül helyezését követően pedig várhatóan hasonlóan alakul.

| (359) | Figyelembe véve a Paks II projekt kapacitáshelyettesítő jellegét, a Bizottság megjegyzi, hogy amint 2037-ben üzemen kívül helyezték a Paksi Atomerőmű mind a négy blokkját, az átvitelirendszer-irányító által előre jelzett és az (50) preambulumbekezdésben ismertetett, a teljes nemzeti beépített kapacitásban a jövőben mutatkozó hiány vissza fog térni a korábbi szintekre [lásd még a (108) preambulumbekezdés 7. ábráját], azaz a Paks II 2,4 GW-os kapacitása nem vezet a magyarországi beépített nukleáris kapacitás teljes szintjének hosszú távú emelkedéséhez. |
| --- | --- |

(359)

Figyelembe véve a Paks II projekt kapacitáshelyettesítő jellegét, a Bizottság megjegyzi, hogy amint 2037-ben üzemen kívül helyezték a Paksi Atomerőmű mind a négy blokkját, az átvitelirendszer-irányító által előre jelzett és az (50) preambulumbekezdésben ismertetett, a teljes nemzeti beépített kapacitásban a jövőben mutatkozó hiány vissza fog térni a korábbi szintekre [lásd még a (108) preambulumbekezdés 7. ábráját], azaz a Paks II 2,4 GW-os kapacitása nem vezet a magyarországi beépített nukleáris kapacitás teljes szintjének hosszú távú emelkedéséhez.

| (360) | A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a villamos energiát termelő létesítmények terén folyamatban lévő beruházások és jóváhagyott új beruházások listája igen rövid [lásd az (51) preambulumbekezdésben a 2. táblázatot]. Ezen adatok figyelembevételével a Bizottság úgy véli, hogy Magyarország a jelenleg működő Paksi Atomerőmű négy blokkjának fokozatos üzemen kívül helyezését követően is jelentős nettó importőr lesz. |
| --- | --- |

(360)

A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a villamos energiát termelő létesítmények terén folyamatban lévő beruházások és jóváhagyott új beruházások listája igen rövid [lásd az (51) preambulumbekezdésben a 2. táblázatot]. Ezen adatok figyelembevételével a Bizottság úgy véli, hogy Magyarország a jelenleg működő Paksi Atomerőmű négy blokkjának fokozatos üzemen kívül helyezését követően is jelentős nettó importőr lesz.

| (361) | Ahogyan az a fenti (93) preambulumbekezdésből kiderül, Magyarország azt állította, hogy a NERA elemzése szerint a bejelentett intézkedés hiányában a Paks II által biztosított 2,4 GW-os kapacitást a kereskedelmi OCGT-k és CCGT-k nyújtanák. A piacon még a Paks II-vel is lesz lehetőség az új gázüzemű vagy egyéb kapacitás fejlesztésére. A NERA-tanulmány szerint ha Magyarországon a Paks II üzem kapacitását új gázalapú kapacitás váltja fel, Magyarország még ekkor is nagymértékben függeni fog a villamosenergia-importtól. |
| --- | --- |

(361)

Ahogyan az a fenti (93) preambulumbekezdésből kiderül, Magyarország azt állította, hogy a NERA elemzése szerint a bejelentett intézkedés hiányában a Paks II által biztosított 2,4 GW-os kapacitást a kereskedelmi OCGT-k és CCGT-k nyújtanák. A piacon még a Paks II-vel is lesz lehetőség az új gázüzemű vagy egyéb kapacitás fejlesztésére. A NERA-tanulmány szerint ha Magyarországon a Paks II üzem kapacitását új gázalapú kapacitás váltja fel, Magyarország még ekkor is nagymértékben függeni fog a villamosenergia-importtól.

| (362) | A Paks II mellett egyéb lehetséges technológiák bevezetését illetően a Bizottság emlékeztet Magyarország azon állítására, hogy a megújuló üzemekkel kapcsolatos jelenlegi és korábbi piacralépési döntések kiemelten a kormány támogatási programjaitól függnek, nem pedig a piaci áraktól [lásd a (107) preambulumbekezdés a) pontját]. A Bizottság tudomásul veszi, hogy Magyarország Nemzeti Energiastratégiája (144) az Unió 2020-as éghajlatpolitikai és energiaügyi csomagjával (145), a megújulóenergia-irányelvben (146) megállapított nemzeti megújulóenergia-célokkal és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretben (147) megállapított kiemelt célokkal összhangban előirányozza, hogy energiaszerkezete megújuló energiát is tartalmazzon. A Bizottság megjegyzi, hogy a megújuló technológiák változó költségei (148) üzemanyag-független jellegük miatt a nukleáris technológia változó költségeinél hagyományosan alacsonyabbak. Az említett európai és nemzeti megújulóenergia-célok és -kötelezettségek ismeretében ráadásul Magyarország nem képez kivételt, amikor támogatási mechanizmusokat vezet be, hogy olyan új erőműveket helyezzen üzembe, amelyek megújuló forrásokból termelnek villamos energiát. A Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország METÁR elnevezésű megújulóenergia-programjának egy része 2017. január óta már működik (149), míg a program egyéb, megújuló forrásokból energiát előállító nagyobb termelőkre vonatkozó részei a Bizottság állami támogatási jóváhagyására várnak. |
| --- | --- |

(362)

A Paks II mellett egyéb lehetséges technológiák bevezetését illetően a Bizottság emlékeztet Magyarország azon állítására, hogy a megújuló üzemekkel kapcsolatos jelenlegi és korábbi piacralépési döntések kiemelten a kormány támogatási programjaitól függnek, nem pedig a piaci áraktól [lásd a (107) preambulumbekezdés a) pontját]. A Bizottság tudomásul veszi, hogy Magyarország Nemzeti Energiastratégiája (144) az Unió 2020-as éghajlatpolitikai és energiaügyi csomagjával (145), a megújulóenergia-irányelvben (146) megállapított nemzeti megújulóenergia-célokkal és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretben (147) megállapított kiemelt célokkal összhangban előirányozza, hogy energiaszerkezete megújuló energiát is tartalmazzon. A Bizottság megjegyzi, hogy a megújuló technológiák változó költségei (148) üzemanyag-független jellegük miatt a nukleáris technológia változó költségeinél hagyományosan alacsonyabbak. Az említett európai és nemzeti megújulóenergia-célok és -kötelezettségek ismeretében ráadásul Magyarország nem képez kivételt, amikor támogatási mechanizmusokat vezet be, hogy olyan új erőműveket helyezzen üzembe, amelyek megújuló forrásokból termelnek villamos energiát. A Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország METÁR elnevezésű megújulóenergia-programjának egy része 2017. január óta már működik (149), míg a program egyéb, megújuló forrásokból energiát előállító nagyobb termelőkre vonatkozó részei a Bizottság állami támogatási jóváhagyására várnak.

144

145

146

147

148

149

| (363) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Mavir 2016-os tanulmánya szerint [lásd a (20) preambulumbekezdést] 2025 és 2030 között a jelenlegi szénalapú erőműpark majdnem egésze megszűnik [lásd a (43) preambulumbekezdés 1. és 2. ábráját], aminek köszönhetően új létesítményeket lehet üzembe helyezni, különösen mivel a (362) preambulumbekezdésben említett időszakos technológiákhoz párhuzamosan kiegészítő, rugalmas kapacitásokra is szükség lesz. |
| --- | --- |

(363)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Mavir 2016-os tanulmánya szerint [lásd a (20) preambulumbekezdést] 2025 és 2030 között a jelenlegi szénalapú erőműpark majdnem egésze megszűnik [lásd a (43) preambulumbekezdés 1. és 2. ábráját], aminek köszönhetően új létesítményeket lehet üzembe helyezni, különösen mivel a (362) preambulumbekezdésben említett időszakos technológiákhoz párhuzamosan kiegészítő, rugalmas kapacitásokra is szükség lesz.

| (364) | A magyar intézkedést beruházási támogatásként alakították ki, és amint a villamosenergia-termelő egységek megkezdik a működést, a Paks II további működési támogatásban nem részesül, tehát ki lesz téve a piaci kockázatoknak. |
| --- | --- |

(364)

A magyar intézkedést beruházási támogatásként alakították ki, és amint a villamosenergia-termelő egységek megkezdik a működést, a Paks II további működési támogatásban nem részesül, tehát ki lesz téve a piaci kockázatoknak.

| (365) | A villamosenergia-árakat elsősorban az adott piacon részt vevő termelők határköltségei határozzák meg. A megújuló technológiák határköltségei alacsonyak, mivel legtöbbjük üzemanyag-költség nélkül is képes üzemelni. A nukleáris technológia szintén alacsony működési költségekkel rendelkezik, és sorrendben a megújuló technológiákat követi. Bár az üzemanyag-költségek miatt a széntüzelésű erőművek általában az atomerőműveknél magasabb határköltséggel működnek, a szén alacsony engedélyezési árai miatt a széntüzelésű erőművek üzemeltetési költségei a CCGT-üzemeknél jellemzően alacsonyabbak. Ez azt jelenti, hogy a magasabb működési költségű technológiák növelhetik az árakat, ezért a nukleáris energia jelenléte az energiaszerkezetben önmagában várhatóan nem növeli a villamos energia árát Magyarországon, és a nukleáris energia inkább árkövető lesz, nem pedig ármeghatározó. |
| --- | --- |

(365)

A villamosenergia-árakat elsősorban az adott piacon részt vevő termelők határköltségei határozzák meg. A megújuló technológiák határköltségei alacsonyak, mivel legtöbbjük üzemanyag-költség nélkül is képes üzemelni. A nukleáris technológia szintén alacsony működési költségekkel rendelkezik, és sorrendben a megújuló technológiákat követi. Bár az üzemanyag-költségek miatt a széntüzelésű erőművek általában az atomerőműveknél magasabb határköltséggel működnek, a szén alacsony engedélyezési árai miatt a széntüzelésű erőművek üzemeltetési költségei a CCGT-üzemeknél jellemzően alacsonyabbak. Ez azt jelenti, hogy a magasabb működési költségű technológiák növelhetik az árakat, ezért a nukleáris energia jelenléte az energiaszerkezetben önmagában várhatóan nem növeli a villamos energia árát Magyarországon, és a nukleáris energia inkább árkövető lesz, nem pedig ármeghatározó.

b)   Az intézkedés lehetséges, határokon átnyúló hatásai

Az intézkedés lehetséges, határokon átnyúló hatásai

| (366) | Magyarország és több érdekelt fél mutatott rá, hogy a vizsgálandó energiapiac az adott állam területénél nagyobb, főként a rendkívül jó összeköttetés miatt, és hogy az intézkedés torzítja a versenyt, ami érinti legalábbis a Magyarország közelében található tagállamokat. |
| --- | --- |

(366)

Magyarország és több érdekelt fél mutatott rá, hogy a vizsgálandó energiapiac az adott állam területénél nagyobb, főként a rendkívül jó összeköttetés miatt, és hogy az intézkedés torzítja a versenyt, ami érinti legalábbis a Magyarország közelében található tagállamokat.

| (367) | A Bizottság megjegyzi, hogy a jelen határozat (49) preambulumbekezdésében található 5. ábra szerint Magyarország villamosenergia-kereskedelmének import-export mérlege szinte minden szomszédos tagállam felé negatív. A Bizottság azt is figyelembe veszi, hogy Magyarország általánosságban nettó importőr; a (43) preambulumbekezdésben található 1. ábra szerint 2015-ben az ország keresletének mintegy 30  %-át importból fedezték, ami körülbelül 13 TWh-nak felel meg. A Bizottság emlékeztet arra, hogy – az eljárás megindításáról szóló határozat (43) preambulumbekezdésében található 2. ábrában kifejtetteknek megfelelően – a behozatal 2014-ben ugyanezen a szinten volt. |
| --- | --- |

(367)

A Bizottság megjegyzi, hogy a jelen határozat (49) preambulumbekezdésében található 5. ábra szerint Magyarország villamosenergia-kereskedelmének import-export mérlege szinte minden szomszédos tagállam felé negatív. A Bizottság azt is figyelembe veszi, hogy Magyarország általánosságban nettó importőr; a (43) preambulumbekezdésben található 1. ábra szerint 2015-ben az ország keresletének mintegy 30  %-át importból fedezték, ami körülbelül 13 TWh-nak felel meg. A Bizottság emlékeztet arra, hogy – az eljárás megindításáról szóló határozat (43) preambulumbekezdésében található 2. ábrában kifejtetteknek megfelelően – a behozatal 2014-ben ugyanezen a szinten volt.

| (368) | A Bizottság úgy véli, hogy a magyar villamosenergia-piac az Európai Unión belül nagy mértékben integrált, ahol a rendszerösszekötő kapacitás a teljes beépített hazai kapacitás mintegy 75 százalékát teszi ki. Ezenkívül – ahogyan az a (105) preambulumbekezdés 4. és 5. táblázatából kiderül – a rendszerösszekötő kapacitások 2030-ig jelentősen nőni fognak, aminek köszönhetően a kereskedelmi forgalom továbbra is el fogja érni a magyar árrégiót. |
| --- | --- |

(368)

A Bizottság úgy véli, hogy a magyar villamosenergia-piac az Európai Unión belül nagy mértékben integrált, ahol a rendszerösszekötő kapacitás a teljes beépített hazai kapacitás mintegy 75 százalékát teszi ki. Ezenkívül – ahogyan az a (105) preambulumbekezdés 4. és 5. táblázatából kiderül – a rendszerösszekötő kapacitások 2030-ig jelentősen nőni fognak, aminek köszönhetően a kereskedelmi forgalom továbbra is el fogja érni a magyar árrégiót.

| (369) | A fenti (365) preambulumbekezdésben kifejtettek a határokon átnyúló kontextusban is érvényesek. A Paks II megépítése a magyar piacra a jövőben lefelé irányuló árnyomást fog gyakorolni, mivel a Paks II által termelt villamos energia határköltsége viszonylag alacsony, szemben az alternatív OCGT- és CCGT-kapacitással, amelyet a NERA véleménye szerint egyébként megépítenének. A NERA-tanulmány azonban kimutatta, hogy a Paks II árkövető lesz, és a magyarországi árakat a többi üzem továbbra is magasabb árszínvonalon fogja meghatározni. Ebből adódóan a Magyarországra irányuló behozatal továbbra is nyereséges lesz. |
| --- | --- |

(369)

A fenti (365) preambulumbekezdésben kifejtettek a határokon átnyúló kontextusban is érvényesek. A Paks II megépítése a magyar piacra a jövőben lefelé irányuló árnyomást fog gyakorolni, mivel a Paks II által termelt villamos energia határköltsége viszonylag alacsony, szemben az alternatív OCGT- és CCGT-kapacitással, amelyet a NERA véleménye szerint egyébként megépítenének. A NERA-tanulmány azonban kimutatta, hogy a Paks II árkövető lesz, és a magyarországi árakat a többi üzem továbbra is magasabb árszínvonalon fogja meghatározni. Ebből adódóan a Magyarországra irányuló behozatal továbbra is nyereséges lesz.

| (370) | A Bizottság figyelembe vette Magyarország beadványait, amelyek a Paks II lehetséges hatásaira tágabb piaci összefüggésben tekintettek. A (112) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően a NERA megvizsgálta azokat a közvetlen szomszédos piacokat, amelyekkel Magyarország piaca jelenleg össze van kapcsolva (Magyarország + Szlovákia + Románia), és megállapította, hogy Magyarország + Szlovákia + Románia összekapcsolt piacán az MVM Csoport és a Paks II együttes piaci részesedése nem fogja meghaladni a 20  %-ot [lásd a (112) preambulumbekezdés 10. ábráját]. |
| --- | --- |

(370)

A Bizottság figyelembe vette Magyarország beadványait, amelyek a Paks II lehetséges hatásaira tágabb piaci összefüggésben tekintettek. A (112) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően a NERA megvizsgálta azokat a közvetlen szomszédos piacokat, amelyekkel Magyarország piaca jelenleg össze van kapcsolva (Magyarország + Szlovákia + Románia), és megállapította, hogy Magyarország + Szlovákia + Románia összekapcsolt piacán az MVM Csoport és a Paks II együttes piaci részesedése nem fogja meghaladni a 20  %-ot [lásd a (112) preambulumbekezdés 10. ábráját].

| (371) | Ami az egyéb szomszédos piacokat illeti, ezeknél az új Paks II hatásai kevésbé lesznek jelentősek a szóban forgó árzónákkal való piaci összekapcsolódás hiánya, valamint az érintett tagállamok felé irányuló (meglévő és tervezett) rendszerösszekötő kapacitások korlátozottabb jellege miatt (lásd a 3. és a 4. táblázatot). |
| --- | --- |

(371)

Ami az egyéb szomszédos piacokat illeti, ezeknél az új Paks II hatásai kevésbé lesznek jelentősek a szóban forgó árzónákkal való piaci összekapcsolódás hiánya, valamint az érintett tagállamok felé irányuló (meglévő és tervezett) rendszerösszekötő kapacitások korlátozottabb jellege miatt (lásd a 3. és a 4. táblázatot).

c)   A Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos üzemeltetésének lehetséges hatásai

A Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos üzemeltetésének lehetséges hatásai

| (372) | A (98)–(99), valamint a (241)–(244) preambulumbekezdésben említettek szerint az atomerőművek építése során gyakran fordul elő késedelem, ami növeli az építés időtartamát. A Bizottság tudomásul veszi, hogy a projekt megvalósítása az eredeti ütemezéshez [...] képest már most is jelentős késedelemben van. Továbbá, ahogyan az a (99) preambulumbekezdés 3. táblázatából is kiderül, a JSC NIAEP által kínált technológia Oroszországban – a kivitelező hazai piacán, ahol üzemeinek nagy részét megépítette – átlagosan 2 éves késedelmet mutat. A késedelem pedig még ennél is jóval nagyobb (India esetében akár 7 év), ha a projektet Oroszországon kívül valósítják meg. Magyarország azt állítja, hogy az EU-ban a Paks II lesz az első VVER III+ technológiával felszerelt atomerőmű, ahol a legszigorúbb nukleáris biztonsági előírásoknak kell megfelelni, és a projekt technikailag nem mentesített részét az uniós követelményeknek megfelelően kell lebonyolítani. Észszerű tehát arra számítani, hogy ez további késedelmet okozhat. A Bizottság véleménye szerint ezért a Paksi Atomerőmű négy blokkjának és a Paks II két blokkjának eredetileg 6 évben megállapított párhuzamos üzeme várhatóan jelentősen csökkenni fog. Ezenkívül a meglévő és az új blokkok működésének bizonyos ideig tartó átfedése – amely a már említett okok miatt időben valószínűleg igen korlátozott lesz –, bár egyértelmű hatást gyakorol a hazai piacra, az ellátás biztonságának célja, valamint a Paksi Atomerőmű blokkjai üzemen kívül helyezésével kapcsolatos gondos előkészítés szükségessége ismeretében arányosnak tekinthető, figyelembe véve, hogy a nukleáris termelési kapacitások a magyarországi hazai villamosenergia-termelés több mint 50  %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(372)

A (98)–(99), valamint a (241)–(244) preambulumbekezdésben említettek szerint az atomerőművek építése során gyakran fordul elő késedelem, ami növeli az építés időtartamát. A Bizottság tudomásul veszi, hogy a projekt megvalósítása az eredeti ütemezéshez [...] képest már most is jelentős késedelemben van. Továbbá, ahogyan az a (99) preambulumbekezdés 3. táblázatából is kiderül, a JSC NIAEP által kínált technológia Oroszországban – a kivitelező hazai piacán, ahol üzemeinek nagy részét megépítette – átlagosan 2 éves késedelmet mutat. A késedelem pedig még ennél is jóval nagyobb (India esetében akár 7 év), ha a projektet Oroszországon kívül valósítják meg. Magyarország azt állítja, hogy az EU-ban a Paks II lesz az első VVER III+ technológiával felszerelt atomerőmű, ahol a legszigorúbb nukleáris biztonsági előírásoknak kell megfelelni, és a projekt technikailag nem mentesített részét az uniós követelményeknek megfelelően kell lebonyolítani. Észszerű tehát arra számítani, hogy ez további késedelmet okozhat. A Bizottság véleménye szerint ezért a Paksi Atomerőmű négy blokkjának és a Paks II két blokkjának eredetileg 6 évben megállapított párhuzamos üzeme várhatóan jelentősen csökkenni fog. Ezenkívül a meglévő és az új blokkok működésének bizonyos ideig tartó átfedése – amely a már említett okok miatt időben valószínűleg igen korlátozott lesz –, bár egyértelmű hatást gyakorol a hazai piacra, az ellátás biztonságának célja, valamint a Paksi Atomerőmű blokkjai üzemen kívül helyezésével kapcsolatos gondos előkészítés szükségessége ismeretében arányosnak tekinthető, figyelembe véve, hogy a nukleáris termelési kapacitások a magyarországi hazai villamosenergia-termelés több mint 50  %-át teszik ki.

| (373) | Mindenesetre a Bizottság emlékeztet a NERA-tanulmány megállapításaira [lásd különösen a (108) preambulumbekezdés 7. ábráját], amelyek szerint a várhatóan növekvő nemzeti csúcsigényt még a Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos üzeme során (2025 és 2037 között) sem tudják csupán hazai erőművekkel kielégíteni, mivel a további megújuló és földgáz-alapú kapacitások, plusz az atomerőművek által megtermelt összes villamos energia együttesen sem éri el az előre jelzett hazai keresletet (amelyet a 7. ábrán fekete vonal jelez). A tanulmány szerint ez főként annak tulajdonítható, hogy Magyarországon jelenleg kínálati hiány tapasztalható, ezért az ország jelentős mennyiségű villamosenergia-importra szorul. A NERA kifejti, hogy ez a hiány 2015 és 2025 között növekedni fog, mivel 2040-ig a magyarországi villamosenergia-kereslet várhatóan jelentősen megnő, továbbá Magyarország második legnagyobb folyamatosan működő erőműve [a Mátrai Erőmű – lásd a (43) preambulumbekezdés 1. és 2. ábráját] 2025 és 2030 között várhatóan bezár, amint azt az átvitelirendszer-irányító tanulmánya is jelzi [lásd a (20) preambulumbekezdést]. |
| --- | --- |

(373)

Mindenesetre a Bizottság emlékeztet a NERA-tanulmány megállapításaira [lásd különösen a (108) preambulumbekezdés 7. ábráját], amelyek szerint a várhatóan növekvő nemzeti csúcsigényt még a Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos üzeme során (2025 és 2037 között) sem tudják csupán hazai erőművekkel kielégíteni, mivel a további megújuló és földgáz-alapú kapacitások, plusz az atomerőművek által megtermelt összes villamos energia együttesen sem éri el az előre jelzett hazai keresletet (amelyet a 7. ábrán fekete vonal jelez). A tanulmány szerint ez főként annak tulajdonítható, hogy Magyarországon jelenleg kínálati hiány tapasztalható, ezért az ország jelentős mennyiségű villamosenergia-importra szorul. A NERA kifejti, hogy ez a hiány 2015 és 2025 között növekedni fog, mivel 2040-ig a magyarországi villamosenergia-kereslet várhatóan jelentősen megnő, továbbá Magyarország második legnagyobb folyamatosan működő erőműve [a Mátrai Erőmű – lásd a (43) preambulumbekezdés 1. és 2. ábráját] 2025 és 2030 között várhatóan bezár, amint azt az átvitelirendszer-irányító tanulmánya is jelzi [lásd a (20) preambulumbekezdést].

| (374) | Következésképpen a rendszernek az említett, nukleáris, megújuló és gáztüzelésű kapacitások mellett további hazai vagy importkapacitásokra lesz szüksége, hogy kielégítse a hazai keresletet, valamint hogy biztosítsa a rendszer stabilitását a várható kapacitáshiánnyal szemben. A kiegészítő kapacitásokra az ENTSO-E által előírt kötelező tartalékképzés miatt is szükség van [lásd az (50) preambulumbekezdést]. |
| --- | --- |

(374)

Következésképpen a rendszernek az említett, nukleáris, megújuló és gáztüzelésű kapacitások mellett további hazai vagy importkapacitásokra lesz szüksége, hogy kielégítse a hazai keresletet, valamint hogy biztosítsa a rendszer stabilitását a várható kapacitáshiánnyal szemben. A kiegészítő kapacitásokra az ENTSO-E által előírt kötelező tartalékképzés miatt is szükség van [lásd az (50) preambulumbekezdést].

| (375) | A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a (105) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően Magyarország szomszédos országokkal való már eleve magas szintű összeköttetése tovább fog erősödni olyan új rendszerösszekötők eredményeként, amelyek 2016 és 2021 között, azaz jóval a Paks II két új reaktorának üzembe helyezése előtt kezdenek el üzemelni Szlovákia (2 × 400 kV és 1 × 400 kV) és Szlovénia (1 × 400 kV) között. A Bizottság úgy gondolja, hogy ezek a Magyarország által említett új rendszerösszekötők valószínűleg javítják a határokon átnyúló kereskedelmi, különösen az importból származó villamosenergia-szolgáltatás rendelkezésre állását. |
| --- | --- |

(375)

A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a (105) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően Magyarország szomszédos országokkal való már eleve magas szintű összeköttetése tovább fog erősödni olyan új rendszerösszekötők eredményeként, amelyek 2016 és 2021 között, azaz jóval a Paks II két új reaktorának üzembe helyezése előtt kezdenek el üzemelni Szlovákia (2 × 400 kV és 1 × 400 kV) és Szlovénia (1 × 400 kV) között. A Bizottság úgy gondolja, hogy ezek a Magyarország által említett új rendszerösszekötők valószínűleg javítják a határokon átnyúló kereskedelmi, különösen az importból származó villamosenergia-szolgáltatás rendelkezésre állását.

| (376) | A (369) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság a NERA-tanulmány megállapításait is figyelembe vette, amelyek szerint a nukleáris technológia várhatóan még a Paksi Atomerőmű és a Paks II közötti átfedés időszakában is árkövető lesz, nem pedig ármeghatározó, amikor annak valószínűsége, hogy az atomenergia legyen az ármeghatározó, minden esetben 5  % alatt marad [lásd a (113) preambulumbekezdésben található 11. ábrát]. |
| --- | --- |

(376)

A (369) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság a NERA-tanulmány megállapításait is figyelembe vette, amelyek szerint a nukleáris technológia várhatóan még a Paksi Atomerőmű és a Paks II közötti átfedés időszakában is árkövető lesz, nem pedig ármeghatározó, amikor annak valószínűsége, hogy az atomenergia legyen az ármeghatározó, minden esetben 5  % alatt marad [lásd a (113) preambulumbekezdésben található 11. ábrát].

5.3.8.3.   
  Nagykereskedelmi piaci likviditási kockázat

Nagykereskedelmi piaci likviditási kockázat

| (377) | A 2.6. szakaszból az derül ki, hogy a magyarországi nagykereskedelmi villamosenergia-ágazatban a legáltalánosabb ügyleteket kétoldalú villamosenergia-adásvételi megállapodások útján kötik, és a HUPX még nem váltott ki megfelelő szintű likviditást. A Bizottságnak eleinte kételyei voltak azzal kapcsolatban, hogy egy olyan forgatókönyv esetében, amikor az erőfölénnyel rendelkező szolgáltató (az MVM Partner) és az új termelési kapacitás (Paks II) jelentős része ugyanazon jogalany (a magyar állam) tulajdonában van, a piacok kevésbé likviddé válnak, mivel az érintett szereplők korlátozhatják a piacon hozzáférhető ellátási ajánlatok számát. |
| --- | --- |

(377)

A 2.6. szakaszból az derül ki, hogy a magyarországi nagykereskedelmi villamosenergia-ágazatban a legáltalánosabb ügyleteket kétoldalú villamosenergia-adásvételi megállapodások útján kötik, és a HUPX még nem váltott ki megfelelő szintű likviditást. A Bizottságnak eleinte kételyei voltak azzal kapcsolatban, hogy egy olyan forgatókönyv esetében, amikor az erőfölénnyel rendelkező szolgáltató (az MVM Partner) és az új termelési kapacitás (Paks II) jelentős része ugyanazon jogalany (a magyar állam) tulajdonában van, a piacok kevésbé likviddé válnak, mivel az érintett szereplők korlátozhatják a piacon hozzáférhető ellátási ajánlatok számát.

| (378) | A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy attól függően, hogy az új reaktorok által termelt villamos energiát hogyan értékesítik a piacon, a likviditási szintet jelentősen befolyásolhatják, és az értékesítési versenytársak költségei emelkedni fognak, ha korlátozzák valamely jelentős inputhoz való versenyképes hozzáférésüket (inputkizárás). Ez akkor fordulhat elő, ha a Paks II által termelt villamos energiát elsősorban hosszú távú szerződések útján, csak bizonyos szolgáltatók részére értékesítenék, így a Paks II villamosenergia-termelési piacon érvényes piaci ereje a kiskereskedelmi piacon is megmutatkozna. |
| --- | --- |

(378)

A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy attól függően, hogy az új reaktorok által termelt villamos energiát hogyan értékesítik a piacon, a likviditási szintet jelentősen befolyásolhatják, és az értékesítési versenytársak költségei emelkedni fognak, ha korlátozzák valamely jelentős inputhoz való versenyképes hozzáférésüket (inputkizárás). Ez akkor fordulhat elő, ha a Paks II által termelt villamos energiát elsősorban hosszú távú szerződések útján, csak bizonyos szolgáltatók részére értékesítenék, így a Paks II villamosenergia-termelési piacon érvényes piaci ereje a kiskereskedelmi piacon is megmutatkozna.

| (379) | A Paks II és az állami tulajdonban lévő vállalatok kiskereskedelmi piaci kapcsolatainak kizárása – lásd a (353) preambulumbekezdést – segített a Bizottság egyes aggályainak megválaszolásában. |
| --- | --- |

(379)

A Paks II és az állami tulajdonban lévő vállalatok kiskereskedelmi piaci kapcsolatainak kizárása – lásd a (353) preambulumbekezdést – segített a Bizottság egyes aggályainak megválaszolásában.

| (380) | A Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország megerősítette, hogy a Paks II villamosenergia-kereskedési stratégiája a szokásos piaci áron alapuló nyereség-optimalizáló stratégia, amelyet átlátható kereskedési platformon vagy tőzsdén tett ajánlatok révén kötött kereskedelmi értékesítési megállapodásokon keresztül valósítanak meg (lásd a (118) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(380)

A Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország megerősítette, hogy a Paks II villamosenergia-kereskedési stratégiája a szokásos piaci áron alapuló nyereség-optimalizáló stratégia, amelyet átlátható kereskedési platformon vagy tőzsdén tett ajánlatok révén kötött kereskedelmi értékesítési megállapodásokon keresztül valósítanak meg (lásd a (118) preambulumbekezdést).

| (381) | Magyarország azt is megerősítette, hogy az ilyen jellegű kereskedési stratégiát az alábbiak alapján lehet kidolgozni (a Paks II saját fogyasztásának kivételével):






  a) | A Paks II az általa megtermelt összes villamos energia legalább 30  %-át a HUPX másnapi, napon belüli és határidős piacain értékesíti. Egyéb hasonló villamosenergia-tőzsdéket is igénybe lehet venni, de ehhez a Bizottság szolgálatainak beleegyezésére vagy hozzájárulására van szükség, amelyet a magyar hatóságok által megküldött kérelemtől számított két héten belül kell engedélyezniük vagy elutasítaniuk. |
| --- | --- | --- |

(381)

Magyarország azt is megerősítette, hogy az ilyen jellegű kereskedési stratégiát az alábbiak alapján lehet kidolgozni (a Paks II saját fogyasztásának kivételével):

a)

A Paks II az általa megtermelt összes villamos energia legalább 30  %-át a HUPX másnapi, napon belüli és határidős piacain értékesíti. Egyéb hasonló villamosenergia-tőzsdéket is igénybe lehet venni, de ehhez a Bizottság szolgálatainak beleegyezésére vagy hozzájárulására van szükség, amelyet a magyar hatóságok által megküldött kérelemtől számított két héten belül kell engedélyezniük vagy elutasítaniuk.

| b) | A Paks II által megtermelt összes villamos energia fennmaradó részét a Paks II objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett, aukciók útján értékesíti. Ezen aukciók feltételeit a magyar energiaipari szabályozó határozza meg, az MVM Partnerre vonatkozóan az aukcióra meghatározott követelményekhez hasonlóan. A magyar energetikai szabályozó hatóság felügyeli ezen aukciók lefolytatását. |
| --- | --- |

b)

A Paks II által megtermelt összes villamos energia fennmaradó részét a Paks II objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett, aukciók útján értékesíti. Ezen aukciók feltételeit a magyar energiaipari szabályozó határozza meg, az MVM Partnerre vonatkozóan az aukcióra meghatározott követelményekhez hasonlóan. A magyar energetikai szabályozó hatóság felügyeli ezen aukciók lefolytatását.

| (382) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy Magyarország biztosítaná, hogy a Paks II által üzemeltetett aukciós platformon az ajánlatok minden engedéllyel rendelkező vagy bejegyzett kereskedő számára ugyanolyan piaci feltételek mellett álljanak rendelkezésre, és hogy az ajánlattételi rendszer ellenőrizhető és átlátható legyen. A megvásárolt villamos energia végső felhasználását nem fogják korlátozni. |
| --- | --- |

(382)

A Bizottság azt is megállapítja, hogy Magyarország biztosítaná, hogy a Paks II által üzemeltetett aukciós platformon az ajánlatok minden engedéllyel rendelkező vagy bejegyzett kereskedő számára ugyanolyan piaci feltételek mellett álljanak rendelkezésre, és hogy az ajánlattételi rendszer ellenőrizhető és átlátható legyen. A megvásárolt villamos energia végső felhasználását nem fogják korlátozni.

| (383) | Ennek alapján biztosított, hogy a Paks II által termelt villamos energia átlátható módon minden piaci szereplő számára hozzáférhető legyen a nagykereskedelmi piacon, és hogy ne álljon fenn annak kockázata, hogy a Paks II által termelt villamos energiát hosszú távú szerződések révén monopolizálják, ami veszélyeztetné a piaci likviditást. |
| --- | --- |

(383)

Ennek alapján biztosított, hogy a Paks II által termelt villamos energia átlátható módon minden piaci szereplő számára hozzáférhető legyen a nagykereskedelmi piacon, és hogy ne álljon fenn annak kockázata, hogy a Paks II által termelt villamos energiát hosszú távú szerződések révén monopolizálják, ami veszélyeztetné a piaci likviditást.

| (384) | Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés jelenlegi formájában az esetlegesen felmerülő piaci likviditási kockázatok nem jelentősek. |
| --- | --- |

(384)

Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés jelenlegi formájában az esetlegesen felmerülő piaci likviditási kockázatok nem jelentősek.

5.3.8.4.   
  A versenytorzulással és az átfogó mérlegeléssel kapcsolatos következtetés

A versenytorzulással és az átfogó mérlegeléssel kapcsolatos következtetés

| (385) | A jelen határozat 5.3. szakaszában elvégzett gondos értékelést követően a Bizottság elismeri, hogy az intézkedés a nukleáris energia előmozdítását célozza, tehát az Euratom-Szerződésben foglalt közös érdeket szolgáló célkitűzés megvalósítására irányul, ugyanakkor a villamosenergia-ellátás biztonságához is hozzájárul. |
| --- | --- |

(385)

A jelen határozat 5.3. szakaszában elvégzett gondos értékelést követően a Bizottság elismeri, hogy az intézkedés a nukleáris energia előmozdítását célozza, tehát az Euratom-Szerződésben foglalt közös érdeket szolgáló célkitűzés megvalósítására irányul, ugyanakkor a villamosenergia-ellátás biztonságához is hozzájárul.

| (386) | A támogatást arányosan fogják nyújtani. Magyarország biztosítja, hogy a Paks II ellentételezi az államot a Paks II új villamosenergia-termelő blokkjaiért, és nem tart vissza extra profitot azon a szinten túl, ami szigorúan a gazdasági működéséhez és az életképességéhez szükséges. A Bizottság azt is megállapítja, hogy a kedvezményezett által termelt nyereséget állami támogatási jóváhagyás nélkül nem fogják a Paks II kapacitásbővítésére vagy új villamosenergia-termelő kapacitás megvételére vagy építésére fordítani. |
| --- | --- |

(386)

A támogatást arányosan fogják nyújtani. Magyarország biztosítja, hogy a Paks II ellentételezi az államot a Paks II új villamosenergia-termelő blokkjaiért, és nem tart vissza extra profitot azon a szinten túl, ami szigorúan a gazdasági működéséhez és az életképességéhez szükséges. A Bizottság azt is megállapítja, hogy a kedvezményezett által termelt nyereséget állami támogatási jóváhagyás nélkül nem fogják a Paks II kapacitásbővítésére vagy új villamosenergia-termelő kapacitás megvételére vagy építésére fordítani.

| (387) | A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy az intézkedés akadályozhatja-e a egyéb típusú villamosenergia-termelő kapacitások piacra lépését, különösen a Paksi Atomerőmű és a Paks II korlátozott idejű párhuzamos üzemelése során. A Bizottság azon a véleményen van, hogy a piacra lépés akadályozása korlátozott, mivel az átvitelirendszer-irányító által azonosított, az általános beépített kapacitás terén a jövőben jelentkező hiány a Paks II megépítésétől függetlenül is lehetővé tenné egyéb villamosenergia-termelő technológiák (megújuló és nem alacsony széndioxid-kibocsátású energiaforrások) piacra lépését. |
| --- | --- |

(387)

A Bizottság azt is megvizsgálta, hogy az intézkedés akadályozhatja-e a egyéb típusú villamosenergia-termelő kapacitások piacra lépését, különösen a Paksi Atomerőmű és a Paks II korlátozott idejű párhuzamos üzemelése során. A Bizottság azon a véleményen van, hogy a piacra lépés akadályozása korlátozott, mivel az átvitelirendszer-irányító által azonosított, az általános beépített kapacitás terén a jövőben jelentkező hiány a Paks II megépítésétől függetlenül is lehetővé tenné egyéb villamosenergia-termelő technológiák (megújuló és nem alacsony széndioxid-kibocsátású energiaforrások) piacra lépését.

| (388) | A Bizottság az intézkedés határokon átnyúló lehetséges hatását is vizsgálta, azonban mivel a Paks II mérete hasonló a Paksi Atomerőmű jelenleg üzemelő négy blokkjához, a határokon átnyúló hatás várhatóan nem lesz jelentős – Magyarország jó összeköttetése miatt sem, mivel Magyarország várhatóan továbbra is nettó importőr lesz, a régióban az egyik legmagasabb árszinttel. Magyarország várhatóan fennmaradó import/export deficitjén túl a Bizottság úgy gondolja, hogy a Paks II közvetlenül a Magyarországgal szomszédos országokon kívül eső villamosenergiaár-régiókra gyakorolt hatása a távolság és a hálózati akadályok miatt korlátozott lesz, ezek ugyanis a Magyarországon megtermelt villamos energiát a távoli régiók számára még inkább megdrágítják. |
| --- | --- |

(388)

A Bizottság az intézkedés határokon átnyúló lehetséges hatását is vizsgálta, azonban mivel a Paks II mérete hasonló a Paksi Atomerőmű jelenleg üzemelő négy blokkjához, a határokon átnyúló hatás várhatóan nem lesz jelentős – Magyarország jó összeköttetése miatt sem, mivel Magyarország várhatóan továbbra is nettó importőr lesz, a régióban az egyik legmagasabb árszinttel. Magyarország várhatóan fennmaradó import/export deficitjén túl a Bizottság úgy gondolja, hogy a Paks II közvetlenül a Magyarországgal szomszédos országokon kívül eső villamosenergiaár-régiókra gyakorolt hatása a távolság és a hálózati akadályok miatt korlátozott lesz, ezek ugyanis a Magyarországon megtermelt villamos energiát a távoli régiók számára még inkább megdrágítják.

| (389) | A Bizottság azt a megállapítást is figyelembe vette, hogy a Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos üzeme során – amely várhatóan az eredetileg tervezettnél rövidebb ideig tart – a várhatóan növekvő nemzeti csúcsigényt nem tudják csupán hazai erőművekkel kielégíteni. |
| --- | --- |

(389)

A Bizottság azt a megállapítást is figyelembe vette, hogy a Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos üzeme során – amely várhatóan az eredetileg tervezettnél rövidebb ideig tart – a várhatóan növekvő nemzeti csúcsigényt nem tudják csupán hazai erőművekkel kielégíteni.

| (390) | A Bizottság megismétli, hogy a Magyarország által 2016. július 28-án tett megerősítések alapján minimálisra csökkentek az egyéb lehetséges piaci torzulások, mint például az esetleges piaci koncentráció fokozódása, valamint a piaci likviditás hiánya. |
| --- | --- |

(390)

A Bizottság megismétli, hogy a Magyarország által 2016. július 28-án tett megerősítések alapján minimálisra csökkentek az egyéb lehetséges piaci torzulások, mint például az esetleges piaci koncentráció fokozódása, valamint a piaci likviditás hiánya.

| (391) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a verseny összes esetleges torzulása korlátozott, és azt ellensúlyozza az arányos módon elérni kívánt közös célkitűzés, különösen a Magyarország által 2016. július 28-án benyújtott megerősítések figyelembevételétel. |
| --- | --- |

(391)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a verseny összes esetleges torzulása korlátozott, és azt ellensúlyozza az arányos módon elérni kívánt közös célkitűzés, különösen a Magyarország által 2016. július 28-án benyújtott megerősítések figyelembevételétel.

6.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (392) | E megfontolások ismeretében a Bizottság megállapítja, hogy a Magyarország által bejelentett intézkedés állami támogatást tartalmaz, amely – Magyarország által 2016. július 28-án módosított formájában – az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, |
| --- | --- |

(392)

E megfontolások ismeretében a Bizottság megállapítja, hogy a Magyarország által bejelentett intézkedés állami támogatást tartalmaz, amely – Magyarország által 2016. július 28-án módosított formájában – az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Magyarország által végrehajtani tervezett intézkedés, amelynek célja két új atomreaktor fejlesztésének pénzügyi támogatása, amelyet teljes mértékben a magyar állam finanszíroz az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt. („Paks II”) entitás javára, amely az új atomreaktorok tulajdonosa és üzemeltetője lesz, állami támogatásnak minősül.

2. cikk

Az intézkedés a 3. cikkben meghatározott feltételek teljesülése esetén összeegyeztethető a belső piaccal.

3. cikk

Magyarország biztosítja, hogy a Paks II a Paks II. Atomerőmű 5. és 6. blokkjának tevékenységéből származó nyereséget kizárólag az alábbi célokra használja fel:

| a) | A Paks II projekt („a projekt”), amelynek meghatározása: két új, VVER típusú atomerőművi blokk fejlesztése, megépítése, üzembe helyezése, üzemeltetése és karbantartása, felújítása, hulladékgazdálkodása és üzemen kívül helyezése (5. és 6. reaktor, Paks II. Atomerőmű, Magyarország). A nyereség nem használható fel olyan tevékenységekkel kapcsolatos beruházások finanszírozására, amelyek nem tartoznak az előbbiekben meghatározott projekt alkalmazási körébe. |
| --- | --- |

a)

A Paks II projekt („a projekt”), amelynek meghatározása: két új, VVER típusú atomerőművi blokk fejlesztése, megépítése, üzembe helyezése, üzemeltetése és karbantartása, felújítása, hulladékgazdálkodása és üzemen kívül helyezése (5. és 6. reaktor, Paks II. Atomerőmű, Magyarország). A nyereség nem használható fel olyan tevékenységekkel kapcsolatos beruházások finanszírozására, amelyek nem tartoznak az előbbiekben meghatározott projekt alkalmazási körébe.

| b) | A nyereség magyar állam részére történő kifizetése (például osztalék útján). |
| --- | --- |

b)

A nyereség magyar állam részére történő kifizetése (például osztalék útján).

Magyarország biztosítja, hogy a Paks II tartózkodjon attól, hogy a Paks II saját kapacitásának vagy élettartamának bővítésébe, valamint további villamosenergia-termelési kapacitás beépítésébe ruházzon be, kivéve a Paks II. Atomerőmű 5. és 6. reaktorának kapacitását. Ezen új beruházások megvalósítása esetén a beruházások külön állami támogatási jóváhagyás alá esnek.

Magyarország biztosítja, hogy a Paks II villamosenergia-kereskedési stratégiája a szokásos piaci áron alapuló nyereség-optimalizáló stratégia legyen, amelyet átlátható kereskedési platformon vagy tőzsdén tett ajánlatok révén kötött kereskedelmi értékesítési megállapodásokon keresztül valósítanak meg. A Paks II által termelt villamos energia kereskedési stratégiája (a Paks II saját fogyasztását kivéve) az alábbiak szerint alakul:

| | 1. szint: A Paks II az általa megtermelt összes villamos energia legalább 30  %-át a Magyar Szervezett Villamosenergia-piac Zrt. (HUPX) másnapi, napon belüli és határidős piacain értékesíti. Egyéb hasonló villamosenergia-tőzsdéket is igénybe lehet venni, de ehhez a Bizottság szolgálatainak beleegyezésére vagy hozzájárulására van szükség, amelyet a magyar hatóságok által megküldött kérelemtől számított két héten belül kell engedélyezniük vagy elutasítaniuk. |
| --- | --- |

1. szint: A Paks II az általa megtermelt összes villamos energia legalább 30  %-át a Magyar Szervezett Villamosenergia-piac Zrt. (HUPX) másnapi, napon belüli és határidős piacain értékesíti. Egyéb hasonló villamosenergia-tőzsdéket is igénybe lehet venni, de ehhez a Bizottság szolgálatainak beleegyezésére vagy hozzájárulására van szükség, amelyet a magyar hatóságok által megküldött kérelemtől számított két héten belül kell engedélyezniük vagy elutasítaniuk.

| | 2. szint: A Paks II által megtermelt összes villamos energia fennmaradó részét a Paks II objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett, aukciók útján értékesíti. Ezen aukciók feltételeit a magyar energiaipari szabályozó határozza meg, az MVM Partnerre vonatkozóan az aukcióra meghatározott követelményekhez hasonlóan [(a magyarországi szabályozó 741/2011. sz. határozata)]. A magyar energetikai szabályozó hatóság felügyeli ezen aukciók lefolytatását. |
| --- | --- |

2. szint: A Paks II által megtermelt összes villamos energia fennmaradó részét a Paks II objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett, aukciók útján értékesíti. Ezen aukciók feltételeit a magyar energiaipari szabályozó határozza meg, az MVM Partnerre vonatkozóan az aukcióra meghatározott követelményekhez hasonlóan [(a magyarországi szabályozó 741/2011. sz. határozata)]. A magyar energetikai szabályozó hatóság felügyeli ezen aukciók lefolytatását.

Magyarország biztosítja, hogy a 2. szinthez kapcsolódó aukciós platformot a Paks II fogja üzemeltetni, és hogy az ajánlatok minden engedéllyel rendelkező vagy bejegyzett kereskedő számára ugyanolyan piaci feltételek mellett álljanak rendelkezésre. Az ajánlattételi rendszer ellenőrizhető és átlátható lesz. A megvásárolt villamos energia végső felhasználását nem fogják korlátozni.

Magyarország továbbá vállalja, hogy a Paks II, annak jogutódai és leányvállalatai jogi és szerkezeti szempontból egyaránt teljes mértékben elkülönülnek egymástól, az összefonódásokról szóló bizottsági közlemény (150) 52. és 53. pontja értelmében önálló döntéshozatali hatáskörrel rendelkeznek, továbbá fenntartásuk, irányításuk és működésük az MVM Csoporttól és annak vállalkozásaitól, jogutódjaitól és leányvállalataitól, valamint villamos energia termelése, nagy- és kiskereskedelme terén aktív egyéb állami irányítású vállalatoktól függetlenül és elkülönülten történik.

4. cikk

Magyarország éves jelentést nyújt be a Bizottságnak a 3. cikkben említett vállalások teljesítéséről. Az első jelentést a Paks II kereskedelmi üzeme első pénzügyi évének záró időpontját követően egy hónappal kell benyújtani.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 6-án.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 8., 2016.1.12., 2. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  A 2014. január 14-én megkötött és az Országgyűlés által megerősített 2014. évi II. törvény a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről.

3

(4)  A magyar hatóságok szerint a reaktorok nettó kapacitása blokkonként 1 180 MW.

4

(5)  A kormányközi egyezmény 3. cikke.

5

(1)  A Kormány 1429/2014. (VII. 31.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi II. törvény szerinti Magyar Kijelölt Szervezet kijelölése érdekében szükséges intézkedésről.

1

(6)  A kormányközi egyezmény 8. cikke.

6

(7)  A Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a Magyarország Kormányának a magyarországi atomerőmű építésének finanszírozásához nyújtandó állami hitel folyósításáról szóló, 2014. március 28-i megállapodás.

7

(8)  Az MVM Csoporttal kapcsolatos további információért lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (18) preambulumbekezdését.

8

(9)  A magyar villamosenergia-rendszer adatai (Mavir, 2014) – https://www.mavir.hu/documents/10262/160379/VER_2014.pdf/a0d9fe66-e8a0-4d17-abc2-3506612f83df, letöltve 2015. október 26-án.

9

(10)  25/2009. (IV.4.) OGY Határozat a paksi bővítés előkészítéséről.

10

(11)  Nemzeti Energiastratégia (Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, Magyarország, 2011.):

11

http://2010-2014.kormany.hu/download/7/d7/70000/Hungarian %20Energy %20Strategy %202030.pdf

(12)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése:

12

https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr %C3 %A1selemz %C3 %A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016)

(13)  A 45/2014. XI.14.) NFM rendelet az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.

13

(14)  A kormányközi egyezmény 9. cikke.

14

(15)  
  3,95  % a visszafizetés első napjáig, majd 4,50  % – 4,95  % a következő 21 évben.

15

(16)  A visszafizetés első 7 évében a hitel ténylegesen felhasznált összegének 25  %-a, második 7 évében 35  %-a és utolsó 7 évében 40  %-a.

16

(*1)  
  Minősített adat/üzleti titok.

*1

Minősített adat/üzleti titok.

(17)  [...]

17

(18)  A kötbér a szerződés felei által meghatározott, rögzített kártérítési összeg, melyet valamely szerződés szerinti konkrét kötelezettség nem teljesítése esetén kell fizetni.

18

(19)  Lásd a Magyar Energiahivatal 2011. október 14-i 747/2011. sz. határozatát.

19

(20)  Magyar energiaügyi országjelentés (Európai Bizottság – 2014): https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/2014_countryreports_hungary.pdf, letöltve 2015. október 26-án.

20

(21)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése: https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr %C3 %A1selemz %C3 %A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016).

21

(22)  A piacgazdasági szereplő teszt a támogatás meglétének szokásos vizsgálatát jelenti, amelyet Magyarország is alkalmazott az állami támogatási ügy bejelentése előtt és után benyújtott gazdasági elemzéseiben. A Bizottság körültekintően mérlegelte, majd kiegészítette a Magyarország által benyújtott piacgazdasági szereplő elemzést, hogy a támogatás meglétével kapcsolatos saját értékelését elvégezze.

22

(23)  T-319/12. sz. és T-321/12. sz., Spanyolország és Ciudad de la Luz kontra Bizottság ügy, ECLI:EU:T:2014:604, 40. pont, T-233/99. sz. és T-228/99. sz., Land Nordrhein-Westfalen kontra Bizottság ügy, ECLI:EU:T:2003:57, 245. pont.

23

(24)  Szokásosan két általános tőkeforrásról lehet beszélni: a saját tőkéről és a kölcsöntőkéről. Az összes tőkeköltség a súlyozott átlagos tőkeköltség (WACC), amely figyelembe veszi a saját tőke és a kölcsöntőke arányát.

24

(25)  
  HL C 200., 2014.6.28., 1. o.

25

(26)  Lásd a 9. lábjegyzetet.

26

(27)  Az első módszer a piacgazdasági befektetői elv minden gazdasági ágazatra érvényes szokásos ellenőrzési módja, a második módszer pedig kifejezetten a villamosenergia-iparra érvényes.

27

(28)  Az LCOE egy villamosenergia-termelési projekt létesítésének és üzemeltetésének teljes költségét jelenti, egységes villamosenergia-árban kifejezve a projekt teljes élettartamán át. A képlet:

28

LCOE = [Teljes összeg (t költségek × (1+r)-t)]/[Teljes összeg (MWh × (1+r)-t)],

ahol az r a leszámítolási kamatlábat, a t pedig a t évet jelöli. Ennek eredményeként az érték az alkalmazott leszámítolási kamatlábra érzékeny. Általános gyakorlat, hogy leszámítolási kamatlábként a projekt súlyozott átlagos tőkeköltségét (WACC) alkalmazzák.

(29)  Ez a dokumentum nyilvánosan is elérhető itt: http://www.kormany.hu/download/6/74/90000/2015_Economic %20analysis %20of %20Paks %20II %20- %20for %20publication.pdf

29

(30)  A „Pénzügyi modell” az előzetes pénzügyi modell frissített változata. A frissítések tartalmazzák a Paks II és a JSC NIAEP – az atomerőmű kivitelezője – közötti szerződéses megállapodásokat.

30

(31)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (52)–(81) preambulumbekezdését.

31

(32)  Lásd itt: http://www.worldenergyoutlook.org/weo2014/

32

(33)  Az elégtelen tájékoztatás és az egyértelműség hiányában az eljárás megindításáról szóló határozat nem vizsgálta az ezen a módszertanon alapuló becsléseket. Ezért az alábbi áttekintés az eljárás megindításáról szóló határozat előtt keletkezett dokumentumokat is tartalmaz.

33

(34)  Az OECD/IEA/NEA tanulmányban az LCOE 89,94 USD/MWh (lásd a 4.7. táblázatot), hogy ebből a korábbi értékből hogyan képezték a 70 EUR/MWh értéket a gazdasági tanulmány 3. ábráján, valamint az 50,5–57,4 EUR/MWh értéket. A 2015-ös OECD/IEA/NEA tanulmány itt érhető el: https://www.oecd-nea.org/ndd/egc/2015/.

34

(35)  Lásd: Aszódi, A., Boros I. és Kovács, A., (2014): A paksi atomerőmű bővítésének energiapolitikai, műszaki és gazdasági kérdései”, Magyar Energetika, 2014. május. 2016 februárjában nyújtották be a Bizottsághoz a szöveg angol fordítását, „Extension of the Paks II NPP- energy political, technical and economical evaluations” címmel. Ez a tanulmány HUF-ban végzi el a számításokat, és a projekt élettartama során átlagosan 16,01–16,38 HUF/kWh LCOE-t állapít meg. Nem áll rendelkezésre részletes információ arra vonatkozóan, hogy ezeket a forint alapú összegeket hogyan váltották át a (81) preambulumbekezdésben idézett EUR/MWh LCOE-tartományra.

35

(36)  Lásd a gazdasági tanulmány 15. ábráját.

36

(37)  Lásd a gazdasági tanulmány 77. o.

37

(38)  Szerződés az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) létrehozásáról.

38

(*2)  No data provided in forecast

*2

(*3)  Assumption: Slovenia starting from zero.

*3

(*4)  No data provided in forecast

*4

(*5)  Assumption: Slovenia starting from zero.

*5

(39)  ENTSO-E (2015), Valamennyi átvitelirendszer-irányító javaslata a kapacitásszámítási régiókra vonatkozóan, a Bizottság 2015. július 24-i, a kapacitásfelosztásra és a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó iránymutatás létrehozásáról szóló 2015/1222/EU rendelete 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban, 2015. október 29., 9. oldal, 9. cikk.

39

(40)  A Bizottság (EU) 2015/658 határozata (2014. október 8.) az Egyesült Királyság által a Hinkley Point C atomerőmű javára végrehajtani tervezett SA.34947 (2013/C) (korábbi 2013/N) számú állami támogatásról (HL L 109., 2015.4.28., 44. o.)..

40

(41)  A Bizottság közleménye a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egységes jogalkalmazásról (HL C 95., 2008.4.16., 1. o.).

41

(42)  A Bizottság 1994. február 21-i 94/285/Euratom határozata az Euratom-Szerződés 53. cikke második bekezdésének alkalmazására irányuló eljárásról (HL L 122., 1994.5.17., 30. o.), 22. bekezdés.

42

(43)  A Bizottság 2000. június 8-i 1209/2000/EK rendelete az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 41. cikkében előírt közlemények megtételét érintő eljárások meghatározásáról (HL L 138., 2000.6.9., 12. o.).

43

(44)  Lásd az (13) preambulumbekezdés c) pontját.

44

(45)  Lásd: Candole Partners – NPP Paks II, Economic Feasibility Assessment, 2016. február, elérhető itt: http://www.greenpeace.org/hungary/Global/hungary/kampanyok/atomenergia/paks2/NPP %20Paks %20II %20Candole.pdf.

45

(46)  Lásd: Felsmann Balázs „Működhet-e Paks II állami támogatások nélkül? Az erőműtársaság vállalatgazdasági közelítésben”, elérhető itt: https://energiaklub.hu/sites/default/files/paks2_allami_tamogatas_2015jun.pdf.

46

(47)  A Leningradszkaja Atomerőmű leírása itt érhető el: http://atomproekt.com/en/activity/generation/vver/leningr_npp/, letöltve 2017. február 24-én.

47

(48)  Az IEA WEO 2015 kiadványt lásd itt: http://www.worldenergyoutlook.org/weo2015/.

48

(49)  Az IEA WEO 2015 egy negyedik forgatókönyvet is vizsgál, az úgynevezett „450-es forgatókönyvet”, amely a 2 oC-os éghajlati célhoz vezető utat ismerteti, amelyet a kereskedelmi méretekben hamarosan elérhető technológiákon keresztül lehet elérni.

49

o

(50)  A német és a magyar határidős árak közötti különbség vélhetően a piacok hiányos összekapcsolásából adódik.

50

(51)  A Candole-tanulmányban van egy további rész, amely összehasonlítja a Paks II költségeit és az EPR-reaktorok Francia Számvevőszék által becsült működési költségeit (2002), megjelent itt: Boccard, N: „The Costs of Nuclear Electricity: France after Fukushima”, itt érhető el: http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2353305.

51

(52)  Erre utal Romhányi Balázs „A Paks II beruházási költségvetés-politikai következményei” c. anyagában, amely itt érhető el: https://energiaklub.hu/sites/default/files/a_paks_ii_beruhazas_koltsegvetes-politikai_kovetkezmenyei.pdf.

52

(53)  Erre utal Fazekas M. et al: „Az atomerőmű-beruházások korrupciós kockázatai: mire számíthatunk Paks II esetében?” c. anyagában, amely itt érhető el: http://www.pakskontroll.hu/sites/default/files/documents/corruption_risks_paks2.pdf.

53

(54)  http://www.kormany.hu/download/a/84/90000/2015 %20Economic %20analysis %20of %20Paks %20II.pdf

54

(55)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/what-horizon-2020

55

(56)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/72/EK irányelve (2009. július 13.) a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.).

56

(57)  Közösségi iránymutatás a környezetvédelmi állami támogatásokról (HL C 82., 2008.4.1., 1. o.).

57

(58)  https://www.oecd-nea.org/ndd/climate-change/cop21/presentations/stankeviciute.pdf

58

(59)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.)

59

(60)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

60

(61)  T-289/03 BUPA, 313. pont.

61

(62)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2016/EN/1-2016-177-EN-F1-1.PDF

62

(63)  Magyarország beadványában nem határozott meg időrendi sorrendet, és következetlen módon, eltérő időpontokban elérhető számadatokat használt fel. Bár a magyar beadványok középpontjában a 2014 decemberében meghozott beruházási döntés állt, a Magyarország által benyújtott Második pontosító levél 2015. júliusi részvénykockázati prémiumra vonatkozó adatokat is tartalmazott.

63

(64)  Az EPC-szerződés az új reaktorok fejlesztését két fázisra osztja: az első fázisban kizárólag [...] történik, a második fázisban [...] kerül sor.

64

(65)  Például a Magyarország által az idézett tanulmányokban benyújtott részvénykockázati prémium az összehasonlító teljesítményértékelésben foglalt becslések szerint 9,0  %, szemben az ugyanezen tanulmányokban foglalt, alulról felfelé építkező megközelítésben becsült részvénykockázati prémium 4,0  %-os értékével.

65

(66)  Lásd: Damodaran, A. „Equity risk premium (ERP): Determinants, estimation and implications – The 2016 Edition” (2016), Estimation Approaches – Historical Premiums c. rész, 29–34. o., elérhető itt: http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2742186. Ezenkívül úgy tűnik, hogy a Magyar Értéktőzsde historikus indexe – amelynek záróértéke 2006. május 2-án
  24 561,80 volt, 2016. május 2-án pedig 26 869,01 (adatok innen: https://www.bet.hu/oldalak/piac_most) – megerősíti ezeket a kételyeket.

66

(67)  A Moody’s tanulmánya (2009) szerint ha az amerikai villamosenergia-termelő vállalatok bejelentik egy atomerőmű építését, az átlagosan 4 ponttal történő leminősítést von maga után. Ezzel szemben Damodaran adatbázisaiban úgy becsüli meg, hogy a 4 pontos hitelminősítési különbözet – például A3 és Ba1 – 2,0  %-os teljes részvénypiaci kockázati prémiumnak felel meg (Damodaran adatbázis, a 2016. júliusi verzió értékei).

67

(68)  Az ilyen jellegű kockázat mértéke a Paks II esetében alacsonyabb, mivel az építési kockázatnak csak korlátozott mértékben van kitéve.

68

(69)  A CAPM rövidítés jelentése tőkeeszköz-árazási modell, amely valamely eszköz várható megtérülésének becslésére szolgáló szokásos pénzügyi modell, lásd: http://www.investopedia.com/terms/c/capm.asp.

69

(70)  A Bizottság az EUR-ban és USD-ban denominált államkötvényeket is megvizsgálta, ezek az államkötvények azonban rövidebb futamidejűek; az EUR-ban denominált kötvények utolsó kibocsátására 2011 májusában, az USD-ban denominált kötvények utolsó kibocsátására pedig 2014 márciusában került sor. Mivel az államkötvények kamatlába oly sokat változott, a Bizottság végül úgy döntött, hogy az elemzésben nem használja fel azokat. Ha e kötvényeket is figyelembe veszi az elemzés során, az növelte volna a WACC becsült értékét, ezért e kötvények figyelmen kívül hagyása konzervatív döntésnek minősül.

70

(71)  A 2014. decemberi adatokért lásd a „Risk Premiums for Other Markets > 1/14” címkét a következő weboldalon: http://people.stern.nyu.edu/adamodar/New_Home_Page/dataarchived.html. A 2017. februári adatokért lásd a Risk Premiums for Other Markets > Download címkét a következő weboldalon:http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datacurrent.html. A pénzügy világában a Damodaran-adatbázist széles körben idézik és használják.

71

(72)  A 2014-es adatokhoz lásd: Fernandez, P., Linares P. és Acin, I. F., „Market Risk Premium used in 88 countries in 2014: a survey with 8,228 answers”
  2014. június 20., elérhető itt: http://www.valuewalk.com/wp-content/uploads/2015/07/SSRN-id2450452.pdf. A 2016-os adatokhoz lásd: Fernandez, P., Ortiz, A. és Acin, I. F. „Market Risk Premium used in 71 countries in 2016: a survey with 6,932 answers”, 2016. május 9., elérhető itt: https://papers.ssrn.com/sol3/papers2.cfm?abstract_id=2776636&download=yes.

72

(73)  A Magyarország által a MEIP-tanulmányban és az azt követő Második pontosító levélben megadott egyéb bétaértékek, valamint a Damodaran-adatbázisban a közüzemi ágazatra, a megújuló energiaforrások ágazatra és a villamosenergia-ágazatra vonatkozó bétaértékek mind magasabbak 1-nél. Ezért a 0,92-nek megfelelő bétaérték használata konzervatív döntés, mivel az egyéb, magasabb bétaértékeknél alacsonyabb WACC-értéket eredményez.

73

(74)  Lásd: http://www.mnb.hu/statisztika/statisztikai-adatok-informaciok/adatok-idosorok, XI. sorozat: „Deviza, pénz és tőkepiac” > „Állampapír piaci referenciahozamok” az előbbi, és https://www.quandl.com/data/WORLDBANK/HUN_FR_INR_RISK-Hungary-Risk-premium-on-lending-lending-rate-minus-treasury-bill-rate az utóbbi esetében. Az utóbbi értékkel kapcsolatban bizonyos óvatosság ajánlott a magyarországi vállalati kötvénypiac kis mérete miatt. Az adatok 2014. december 31-re vonatkoznak. Ennél frissebb adatok nem állnak rendelkezésre.

74

(75)  Ezek a számok nagyobbak, mint a Magyarország által kapott eredmények, főként a Bizottság által használt magasabb kockázatmentes kamatláb és magasabb részvénypiaci kockázati prémium következtében (Magyarország választásait a (208) preambulumbekezdés bírálja).

75

(76)  A 2014. decemberi országspecifikus WACC-adatokhoz lásd: „Data >Archived data’> Cost of capital by industry > Europe > 1/14, itt: http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/. A 2017. februári országspecifikus WACC-adatokhoz lásd a következő címkéket: Data > Current data > Cost of capital by industry > Europe, itt: http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/. A részvénykockázati prémiumra vonatkozó számadatokhoz lásd a 72 lábjegyzetet. Azt is meg kell jegyezni, hogy ez az adatbázis egy globális adatbázis része, és az európai országokat tartalmazza (Nyugat-Európa jelöléssel). Az országok azonban további csoportokba vannak rendezve, és Magyarország a „Developed Europe” alcsoport része – lásd a „Europe” vagy az „Industries sorted global” munkalapot az itt található Excel-fájlban: http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/indname.xls.

76

(77)  Magyarország a „Második pontosító levélben” egy rövid összehasonlító teljesítményértékelést készített, amely a Damodaran-féle adatokon alapul (a levél 2. függelékében). Ez az értékelés azonban irreleváns, mivel a 2014-ben meghozott beruházási döntés alátámasztásához későbbi információkat használ fel.

77

(78)  Az ezekben a táblázatokban található számadatok a 19  %-os magyar társaságiadó-kulcsnak az idegen tőkére történő alkalmazásával kerültek kiigazításra.

78

(79)  A „Zöldenergia és megújuló energiaforrások” ágazatával kapcsolatos adatok a 2014-es adatbázisban még nem álltak rendelkezésre. 2016-ban a másik két vizsgált ágazathoz képest ennek az ágazatnak magasabb volt a WACC-értéke, ez pedig arra utal, hogy rendelkezésre állása esetén annak figyelembevétele növelte volna a 2014-es becsült WACC értékét.

79

(80)  Lásd a 68. lábjegyzetet.

80

(81)  Az ebben a táblázatban foglalt számadatok a Damodaran-féle iparági szintű WACC-adatbázisban tárolt bétaértékeken alapulnak.

81

(82)  Ebben az esetben egyszerű átlagot, nem pedig az egyes szegmensekben található cégek számának súlyozott átlagát használ, mivel a középpontban a közelítő szegmensek állnak, nem pedig a közelítő cégek. 2016 esetében a súlyozott átlag nem jelentene különbséget, míg 2014 esetében valamivel magasabb értékeket, viszont magasabb WACC-értékeket eredményezne. Ennélfogva a jelen összefüggésben a súlyozott átlag helyett az egyszerű átlag alkalmazása konzervatív döntésnek minősül.

82

(83)  A becslés kiemelten fontos eleme, hogy Damodaran egy adott ország részvénypiaci kockázati prémiumát az érett piaci felár és a kiegészítő országkockázati felár összegeként határozza meg, az adott ország nemteljesítési felára alapján, amelyet felszorzott (2014-ben 1,5-tel, 2016-ban pedig 1,39-cel), hogy tükrözze a részvények magasabb piaci kockázatát. További részletekért lásd Damodaran országspecifikus kockázatifelár-adatbázisának „Explanation and FAQ” című munkalapját, amely itt érhető el: http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/ctryprem.xls.

83

(84)  Figyelem: a ii. pontban kiszámított Magyarország-specifikus rendkívüli kockázati prémiumot meg kell szorozni a 8. táblázat: szereplő bétaértékekkel, hogy azt a saját tőke iii. pontban kiszámított költségébe be lehessen építeni.

84

(*6)  A WACC-képlet az idegen tőke adózás utáni költségét használja.

*6

(85)  Ráadásul a 2014-es érték 9,15  %-os alsó határát valószínűleg felfelé kell kiigazítani, amennyiben rendelkezésre álltak a „Zöldenergia és megújuló energiaforrások” pontra vonatkozó 2014-es adatok.

85

(86)  Az IEA 2014-es ár-előrejelzése kibocsátásának dátuma.

86

(87)  A D görbe bizalmas információnak/üzleti titoknak minősül

87

(88)  A magyar kormány nem ismertette az általa használt árfolyamot. Az alkalmazott 0,9-es értéket a pénzügyi modellből lehet kikövetkeztetni. A havi átlagos árfolyam 2015 szeptemberében 0,89 volt. Ez az EUR/USD árfolyamérték (valamint a jelen dokumentumban használt egyéb értékek) az EKB weboldaláról származnak: http://sdw.ecb.europa.eu/quickview.do;jsessionid=B13D3D3075AF28A4265A4DF53BE1ABC0?SERIES_KEY=120.EXR.D.USD.EUR.SP00.A&start=01-07-2014&end=15-11-2016&trans=MF&submitOptions.x=46&submitOptions.y=5.

88

(89)  Az EUR/USD árfolyam nagyfokú változásai miatt a Bizottság a 2014. december 9-én meghozott eredeti beruházási döntést megelőző, az IEA WEO (2014) megjelenését is magában foglaló 3 hónapos időszakban érvényes árfolyam átlaga mellett döntött. Alternatívaként az árfolyam éves átlagát is lehetett volna használni. A 2014 decemberét megelőző év átlagos árfolyama 0,75, amely valamivel alacsonyabb IRR-értéket eredményezett volna, ezért a 3 havi árfolyam-átlag kiválasztása a jelen elemzés szempontjából konzervatív döntésnek minősül.

89

(90)  Lásd itt: http://www.worldenergyoutlook.org/publications/weo-2016/.

90

(91)  Lásd a villamos energia nagykereskedelmi árának adatait tartalmazó 6.13. táblázatot az IEA WEO 2016 267. o.

91

(92)  A releváns évi árfolyam-átlag itt is 0,89, ezért a 3 havi árfolyam-átlag kiválasztása a jelen elemzés szempontjából konzervatív döntésnek minősül.

92

(93)  A D görbe bizalmas információnak/üzleti titoknak minősül.

93

(94)  2014 és 2015 között a villamosenergia-árak előrejelzésének hasonló lefelé történő kiigazítását végezte el a UK National Grid (Egyesült királyságbeli energiaszolgáltató) – Lásd például a „2014 UK Future Energy Scenarios by the UK National Grid” 46. oldalát, itt érhető el: http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/, valamint a „2015 UK Future Energy Scenarios by the UK National Grid” 36. oldalát, itt érhető el: http://www2.nationalgrid.com/UK/Industry-information/Future-of-Energy/FES/Documents-archive/, amely átlagosan 12  %-os csökkenést állapít meg a villamosenergia-árak előrejelzéseiben a 2016–2035 közötti előrejelzési időszakban. A BMWi adatainál nem volt ilyen összehasonlítás.

94

(95)  Mennyiségi elemzésében a Bizottság elfogadja Magyarország feltételezéseit, amelyek szerint a villamosenergia-árak 2040-ig emelkedni fognak, utána pedig állandó szinten maradnak. Ez konzervatív döntés. Alternatívaként úgy is lehet ár-előrejelzési forgatókönyveket kidolgozni, ha egyértelműbben figyelembe veszik a megújuló energiaforrások nagyszabású elterjedésének a villamos energia nagykereskedelmi árára gyakorolt hatását, ahol a jelenleg is tapasztalható alacsony árak jelentenék a normát, magas, ugyanakkor időjárástól függő szűkösségi árakkal. Ilyen forgatókönyv eredményeként a jövőbeli árak a jelenlegi árakhoz közel állnának, a beruházás megtérülése így a következő szakaszokban egyértelműen ismertetetteknél alacsonyabb lenne.

95

(96)  Az „Új politikák forgatókönyvének” definícióját lásd a (128) preambulumbekezdésben.

96

(97)  Lásd a (128) preambulumbekezdést és a 51. lábjegyzetet: A Jelenlegi politikák forgatókönyve csak a kiadvány nyomdába kerülés előtti hónapokban elfogadott politikákat veszi figyelembe. A 450-es forgatókönyvet a 2 oC-os éghajlati célhoz vezető utat ismerteti, amelyet a kereskedelmi méretekben hamarosan elérhető technológiákon keresztül lehet elérni. Végül Az alacsony olajárak forgatókönyve az (alacsony olajárakból következő,) tartósan alacsony áraknak az energiarendszerre gyakorolt hatását vizsgálja.

97

o

(98)  A Bizottság a jó minőségű releváns adatok hiánya miatt nem végzett ilyen átfogó mennyiségi elemzést. Az látható azonban, hogy „Az alacsony olajárak forgatókönyvének” megfelelő árgörbe az Új politikák forgatókönyvének megfelelő árgörbénél lényegesen alacsonyabb IRR-értéket eredményezne.

98

(99)  Lásd a 2.3. szakaszt.

99

(*7)  
  A kihasználtsági tényező üzleti titoknak minősül, ezért azt egy tágabb kihasználtsági tartomány jelzi.

*7

A kihasználtsági tényező üzleti titoknak minősül, ezért azt egy tágabb kihasználtsági tartomány jelzi.

(100)  Lásd a WNISR2015 25. oldalát.

100

(101)  Lásd az IEA WEO 2014 350. oldalát.

101

(102)  Lásd: http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html és http://www.theecologist.org/News/news_analysis/2859924/finland_cancels_olkiluoto_4_nuclear_reactor_is_the_epr_finished.html.

102

(103)  Lásd a WNISR2015 66. oldalát.

103

(104)  Lásd a környezeti hatásvizsgálat 6.3. szakaszát, itt: http://www.mvmpaks2.hu/hu/Dokumentumtarolo/Simplified %20public %20summary.pdf.

104

(*8)  
  A pénzügyi modellben foglalt számadatok üzleti titoknak minősülnek, ezért azokat tágabb tartományok jelzik.

*8

A pénzügyi modellben foglalt számadatok üzleti titoknak minősülnek, ezért azokat tágabb tartományok jelzik.

(105)  A tervezésen túli balesetekkel járó költségek könnyedén meghaladhatják a 100 milliárd EUR-t, sőt akár több száz vagy több ezer milliárd eurós összegre is rúghatnak (Lásd „Az atomenergia valódi ára (The true costs of nuclear power)” 20–24. oldalát, Wiener Umwelt Anwaltschaft és Österreichisches Ökologie Institut, elérhető itt: http://wua-wien.at/images/stories/publikationen/true-costs-nucelar-power.pdf). Mivel tervezésen túli balesetek 25 évente egyszer fordulnak elő(1986-ban Csernobilben és 2011-ben Fukusimában), és közel 400 atomreaktor működik szerte a világon, 2 × (1/400) = 0,5  % a valószínűsége annak, hogy a Paks II két reaktora közül valamelyikben ilyen baleset történik működésük első 25 évében. Az ilyen károk fedezésére szolgáló biztosítás költségei jellemzően sokkal magasabbak az ilyen balesettel kapcsolatos károk várható értékénél, azaz 0,5  % × 100 mrd EUR = 500 m EUR (figyelembe véve a ténylegesen bekövetkező tervezésen túli baleset okozta kár értékének konzervatívabb becslését).

105

(106)  A Felsmann-tanulmány a Paks I esetében egy ilyen jelentősebb felújítást emel ki. Bár a magyar kormány kizárja a Paks II esetében hasonló felújítások szükségességét, nem világos, hogy ezt milyen alapon teszi.

106

(107)  A Bizottság a jó minőségű releváns adatok hiánya miatt nem végezte el az ilyen eltérések hatásának részletes mennyiségi elemzését. Ehelyett a (239) preambulumbekezdésben ismertetett információk közül használt fel néhányat a projekt IRR-jének meghatározását alátámasztó érzékenységelemzés indokolásához (lásd a következő szakaszban a (245) és (246) preambulumbekezdést).

107

(108)  Lásd a WNISR2015 33. oldalát.

108

(109)  Lásd a WNISR2015 58–60. oldalát.

109

(110)  Az IEA WEO 2014 szintén megállapítja, hogy a prototípus-tervezésű atomerőművek megépítése sokkal tovább tarthat, és a tapasztalat hiánya, valamint a tanulás következtében sokkal nagyobb költségekkel járhat, mint a kiforrottabb tervek, lásd 366. o.

110

(111)  Az Olkiluoto-3 üzem késedelmeiről lásd: http://www.world-nuclear-news.org/C-Olkiluoto-EPR-supplier-revises-compensation-claim-1002164.html. A Flamanville üzem késedelmeiről lásd: http://www.world-nuclear-news.org/NN-Flamanville-EPR-timetable-and-costs-revised-0309154.html.

111

(112)  Lásd a WNISR2015 64. oldalát.

112

(113)  Lásd: http://www.world-nuclear.org/information-library/country-profiles/countries-o-s/russia-nuclear-power.aspx.

113

(114)  Lásd a WNISR2015 63. oldalát, valamint sajtóhíreket http://www.osw.waw.pl/en/publikacje/analyses/2013-06-12/russia-freezes-construction-nuclear-power-plant-kaliningrad és http://www.bsrrw.org/nuclear-plants/kaliningrad/ .

114

(115)  Valójában Magyarország maga is késedelmekre számít (lásd a (99) preambulumbekezdést).

115

(116)  Ez megbízhatóbb érzékenységelemzés, mint amelyet Magyarország a pénzügyi modellben alkalmazott (lásd a (177) preambulumbekezdést), mivel az csak az egyik mögöttes változónál kialakult változások WACC-re és IRR-re gyakorolt hatásait vizsgálta. A Monte Carlo-elemzés ezzel szemben lehetővé teszi az egynél több változónál kialakult változások hatásának azonosítását.

116

(117)  Ezek az eltérések a pénzügyi modellben szereplő bázisértékekkel megegyező középértékhez viszonyított normál megoszlásból és a pénzügyi modell érzékenységelemzésében foglalt eltérésekkel egyenlő szórásból adódnak – az ezen normál megoszlásokból levont értékek 95  %-a a megoszlás kiválasztott szórása kétszeresének megfelelő távolságon belül vannak. A kiválasztott középérték-szórás párok az alábbiak: i. infláció ([0–2] %*; 0,25  %), ii. devizaárfolyam (HUF/EUR) [300–310]*; 10  %), iii. ár-érzékenység (minden egyes görbe; 2,5 EUR/MWh) és iv. üzem élettartama (60; 5). A különböző időszakos költségtételeknél – i. működési költségek, ii. üzemanyagköltségek, iii. karbantartási tőkekiadások, valamint iv. üzemen kívül helyezési és hulladékgazdálkodási költségek – a vonatkozó időszakos értéktől való 10  % szórás mellett döntöttünk.

117

| * | Ebben a lábjegyzetben a pénzügyi modellben alkalmazott módszerek üzleti titoknak minősülnek, ezért azokat tágabb tartományok jelzik. |
| --- | --- |

*

Ebben a lábjegyzetben a pénzügyi modellben alkalmazott módszerek üzleti titoknak minősülnek, ezért azokat tágabb tartományok jelzik.

(**)  
  A bázisérték és a kapacitáskihasználás üzleti titoknak minősülnek, ezért azokat tágabb tartományok jelzik.

**

A bázisérték és a kapacitáskihasználás üzleti titoknak minősülnek, ezért azokat tágabb tartományok jelzik.

(118)  Mivel a bázis leállási ráta alacsony, [5–10]*** %-os, a felfelé történő eltérések – azaz hosszabb leállások – potenciálisan nagyobbak lehetnek, mint a lefelé történő eltérések, azaz a rövidebb leállások. Háromszögű eloszlást választottunk, amelynek végpontjai 5  % és 12  % (amelyek a 88  %-os és 95  %-os kihasználtsági tényezőnek felelnek meg), középső csúcspontja pedig [5–10]*** % (bázisérték).

118

| *** | Ebben a lábjegyzetben a bázisérték üzleti titoknak minősül, ezért azt tágabb tartomány jelzi. |
| --- | --- |

***

Ebben a lábjegyzetben a bázisérték üzleti titoknak minősül, ezért azt tágabb tartomány jelzi.

(119)  Megjegyzendő, hogy a különböző változók lefuttatása során nem került sor összefüggés feltételezésére.

119

(120)  Mindkét év esetében a Bizottság által becsült IRR-értékek alacsonyabbak a Magyarország által megadott értékeknél, ezt főként az alacsonyabb ár-előrejelzések okozzák, valamint az általánosabb érzékenységelemzés (lásd a (246) preambulumbekezdést).

120

(121)  Ráadásul az ilyen késedelmek valószínűleg költségtúllépéssel is járnak. Költségtúllépésre az EPC-szerződés fix áras kulcsrakész jellege ellenére is sor kerülhet, két okból: i. a fix ár csak a kivitelező költségeit foglalja magában, a tulajdonosi költségeket nem, valamint ii. ha a kivitelező vitatja, hogy a költségnövekedés az ő felelőssége, egy lehetséges jogvita mindenképpen növeli a projekt költségeit.

121

(122)  Az EUR/MWh értékeket a 2015. augusztusi (amely az OECD/IEA/NEA-kiadvány megjelenésének időpontja) átlagosan 0,9 EUR/USD árfolyamnak a kiadványban szereplő USD/MWh értékekre történő alkalmazásával sikerült megkapni.

122

(*9)  
  A kihasználtsági tényező üzleti titoknak minősül, ezért azt egy tágabb kihasználtsági tartomány jelzi.

*9

A kihasználtsági tényező üzleti titoknak minősül, ezért azt egy tágabb kihasználtsági tartomány jelzi.

(123)  Az LCOE-érték ily módon történő kiigazításához az LCOE-képlet (LCOE =(Teljes összeg (t költségek × (1+r)-t))/(Teljes összeg (MWh × (1+r)-t)) (lásd a 30 lábjegyzetet) nevezőjében minden tagot meg kell szorozni 93/85-tel.

123

(124)  A 73 EUR/MWh ár-előrejelzést a 2040-re vonatkozó 81 EUR/MWh nagykereskedelmi villamosenergia-ár (lásd az IEA WEO 2015 327. oldalának 8.11. ábráját) és a 2015. szeptember-november (az IEA WEO 2015 kiadvány dátuma) közötti 0,9 EUR/USD havi átlagárfolyam szorzata adja. Hasonlóképpen a 68 EUR/MWh ár-előrejelzést a 2040-re vonatkozó 75 EUR/MWh nagykereskedelmi villamosenergia-ár (lásd az IEA WEO 2016 267. oldalának 6.13. ábráját) és a 2016. szeptember-november (az IEA WEO 2016 kiadvány dátuma) közötti 0,9 EUR/USD havi átlagárfolyam szorzata adja.

124

(125)  Azt is figyelembe kell venni, hogy a WACC-értékek megoszlása a jelzett tartományon belül vélhetően nem egységes. Inkább az a valószínű, hogy a megoszlás a tartomány középpontja köré rendeződik, azaz valószínűbb, hogy a tartomány középpontjához közel eső, és kevésbé valószínű, hogy a tartomány végpontjaihoz közel eső értékeket ér el, ami azt jelzi, hogy az IRR-adatok és a WACC-adatok közötti átfedés még annál is kisebb, mint amit a 13 utolsó sora jelez.

125

(126)  Megjegyzendő, hogy ez az átfedés kizárólag statisztikai célokra lett kiszámítva. Egy piacgazdasági befektető jellemzően a WACC- és az IRR-tartományok középértékét (vagy tartományát) hasonlítaná össze. Ennek az az oka, hogy a két tartomány átfedése azokra a némiképp szélsőséges körülményekre vonatkozik, amikor az IRR magas, ugyanakkor a WACC alacsony. Mivel mindkét mérték ugyanazokhoz a piaci feltételekhez és ugyanahhoz a projekthez, a Paks II-höz kapcsolódik, hajlamosak együtt mozogni (azaz az IRR-tartományon belüli magas IRR-érték valószínűleg a WACC-tartományon belüli magas WACC-értékkel esik egybe), ami potenciálisan kizárhatja, hogy az alacsony WACC-érték egyidejűleg magas IRR-értékkel realizálódjon.

126

(127)  E nettó jelenérték becslései konzervatívak, mivel nem veszik figyelembe bizonyos késedelmek hatását [lásd a (99), (246) és 0 preambulumbekezdést], valamint a (239) és a (258) preambulumbekezdésben felsorolt tényezőket, amelyek jelentősen növelhetnék a költségeket vagy csökkenthetnék a jövőbeni bevételeket, ezért valószínűleg jelentősen alábecsülik az esetleges veszteségeket. Az ezektől a tényezőktől való bármely eltérés tovább növelné a projekt nettó veszteségeit.

127

(128)  Az Európai Bíróság „Castelnou Energía kontra Európai Bizottság”, T-57/11. sz. ügyben hozott ítélete, EU:T:2014:1021, 181–184. pont.

128

(129)  Lásd a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI.sz. törvény 8. paragrafusát.

129

(130)  A Lisszaboni Szerződés 2. jegyzőkönyve.

130

(131)  Lásd a bizottság 2005/407/EK határozatát (2004. szeptember 22.) az Egyesült Királyság által a British Energy plc részére végrehajtani tervezett állami támogatásról (HL L 142., 2005.6.6., 26. o.) és A Bizottság (EU) 2015/658 határozata (2014. október 8.) az Egyesült Királyság által a Hinkley Point C atomerőmű javára végrehajtani tervezett SA.34947 (2013/C) (korábbi 2013/N) számú állami támogatásról (HL L 109., 2015.4.28., 44. o.).

131

(132)  A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése: https://www.mavir.hu/documents/10258/15461/Forr %C3 %A1selemz %C3 %A9s_2016.pdf/462e9f51-cd6b-45be-b673-6f6afea6f84a (Mavir, 2016).

132

(133)  A Mankala a finn villamosenergia-ágazatban széles körben használt üzleti modell, ahol a korlátolt felelősségű társaságot a tagok javára működő, nem profitorientált szövetkezetként működtetik. Elérhető a következő címen: http://www.ben.ee/public/Tuumakonverentsi %20ettekanded %202009/Peter %20S. %20Treialt %20- %20Mankala %20principles.pdf, letöltve 2015. október 26-án.

133

(134)  A Cseh Köztársaságot illetően lásd: http://www.world-nuclear.org/info/country-profiles/countries-a-f/czech-republic/, letöltve 2015. október 26-án, Litvániát illetően lásd:: http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-G-N/Lithuania /, letöltve 2015. október 26-án, Bulgáriát illetően lásd: http://www.world-nuclear.org/info/Country-Profiles/Countries-A-F/Bulgaria/, letöltve 2016. június 21-én.

134

(135)  Romániát illetően lásd: http://economie.hotnews.ro/stiri-companii-20436128-nuclearelectrica-solicita-actionarilor-aprobarea-memorandumului-intelegere-care-semna-companie-chineza-pentru-construirea-unitatilor-3-4-cernavoda.htm, letöltve 2016. június 21-én.

135

(136)  
  2015. november 2-i tanulmány, még nem tették közzé, 35. o.

136

(137)  
  2015. november 2-i tanulmány, még nem tették közzé, 35. o.

137

(138)  SA.34947 (2013/C) (korábbi 2013/N) – Egyesült Királyság – A Hinkley Point C atomerőmű javára nyújtott támogatás.

138

(139)  
  2015. november 2-i tanulmány, még nem tették közzé, 37. o.

139

(140)  
  2015. november 2-i tanulmány, még nem tették közzé, 38. o.

140

(141)  
  2015. november 2-i tanulmány, még nem tették közzé, 39. o.

141

(142)  
  2015. november 2-i tanulmány, még nem tették közzé, 60. o.

142

(143)  Moody’s Investor Service, Nuclear Generation’s Effect on Credit Quality, elérhető itt: https://www.oecd-nea.org/ndd/workshops/wpne/presentations/docs/2_2_LUND_OECD_Sept%2019_Lund_Moodys_Nuclear_Generations_effect_on_Credit_Quality.pdf, letöltve 2016. július 13-án.

143

(144)  Lásd a (20) preambulumbekezdést.

144

(145)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2020/index_en.htm

145

(146)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

146

(147)  http://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030/index_en.htm

147

(148)  A villamosenergia-termelő egységek változó költségei azok, amelyek jellemzően egységnyi megtermelt energia végső árát határozzák meg.

148

(149)  Bejelentve a Bizottsághoz az SA.47331 (2017/X) támogatási ügy keretében, az általános csoportmentességi rendelet (a Bizottság 2014. június 17-i, a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU rendelete)(HL L 187., 2014.6.26., 1. o.) értelmében.

149

(150)  A Bizottság közleménye a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egységes jogalkalmazásról (HL C 95., 2008.4.16., 1. o.).

150

---

| 2017.12.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 317/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.12.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 317/119

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2113 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ HATÁROZATA

(2017. szeptember 11.)

a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv V. mellékletének az előírt képesítések megszerzését tanúsító okiratok és a képzések megnevezései tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2017) 6054. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 21a. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005/36/EK irányelv V. melléklete tartalmazza az orvosok, általános ápolók, fogorvosok, állatorvosok, szülésznők, gyógyszerészek és építészmérnökök előírt képesítésének megszerzését tanúsító okiratok jegyzékeit. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/36/EK irányelv V. melléklete tartalmazza az orvosok, általános ápolók, fogorvosok, állatorvosok, szülésznők, gyógyszerészek és építészmérnökök előírt képesítésének megszerzését tanúsító okiratok jegyzékeit.

| (2) | Az (EU) 2016/790 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat (2) naprakésszé tette a 2005/36/EK irányelv V. mellékletét azt követően, hogy a tagállamok értesítették a Bizottságot a szóban forgó előírt képesítések megszerzését tanúsító okiratok kibocsátására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseik módosításairól. Az említett határozat elfogadása óta több tagállam értesítette a Bizottságot további ilyen módosításokról. A Bizottság megítélése szerint a módosított rendelkezések megfelelnek az irányelv III. címének III. fejezetében megállapított feltételeknek. Ezért az irányelv V. mellékletét naprakésszé kell tenni. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/790 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat (2) naprakésszé tette a 2005/36/EK irányelv V. mellékletét azt követően, hogy a tagállamok értesítették a Bizottságot a szóban forgó előírt képesítések megszerzését tanúsító okiratok kibocsátására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseik módosításairól. Az említett határozat elfogadása óta több tagállam értesítette a Bizottságot további ilyen módosításokról. A Bizottság megítélése szerint a módosított rendelkezések megfelelnek az irányelv III. címének III. fejezetében megállapított feltételeknek. Ezért az irányelv V. mellékletét naprakésszé kell tenni.

| (3) | Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének az előírt képesítések megszerzését tanúsító okiratokra és a képzések megnevezésére vonatkozó összes érintett pontja helyébe új pontokat kell léptetni. |
| --- | --- |

(3)

Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének az előírt képesítések megszerzését tanúsító okiratokra és a képzések megnevezésére vonatkozó összes érintett pontja helyébe új pontokat kell léptetni.

| (4) | A 2005/36/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

A 2005/36/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2005/36/EK irányelv V. melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2017. szeptember 11-én.

a Bizottság részéről

Elżbieta BIEŃKOWSKA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/790 felhatalmazáson alapuló határozata (2016. január 13.) a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv V. mellékletének az előírt képesítések megszerzését tanúsító okiratok és a képzések megnevezései tekintetében történő módosításáról (HL L 134., 2016.5.24., 135. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 2005/36/EK irányelv V. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 5.1.1–5.1.4. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „5.1.1.   Az orvosok számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok az alapképzésben










  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Hivatkozási dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine
  Diplôme de »médecin«/Master in de geneeskunde | — | Les universités/De universiteiten |

1.

Az 5.1.1–5.1.4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.1.1.   Az orvosok számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok az alapképzésben

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Hivatkozási dátum

België/Belgique/Belgien

Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine

Diplôme de »médecin«/Master in de geneeskunde

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

1976.12.20.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен »магистър« по Медицина” и професионална квалификация »Магистър-лекар«

Университет

2007.1.1.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

2004.5.1.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen (cand.med.)

Universitet

Styrelsen for Patientsikkerhed

Medicinsk universitetsfakultet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

| — | Autorisation som læge og tilladelse til selvstændigt virke som læge |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge og tilladelse til selvstændigt virke som læge

1976.12.20.

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

1976.12.20.

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

2004.5.1.

Ελλάς

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1981.1.1.

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

Título de Licenciado en Medicina

Título de Graduado/a en Medicina

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986.1.1.

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

1976.12.20.

Hrvatska

Diploma »doktor medicine/doktorica medicine«

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

2013.7.1.

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

1976.12.20.

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della medicina e chirurgia

1976.12.20.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

2004.5.1.

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

2004.5.1.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

2004.5.1.

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d’examen d’Etat

Certificat de stage

1976.12.20.

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

2004.5.1.

Malta

Lawrja ta’ Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta’ Malta

Ċertifikat ta’ reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

2004.5.1.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

1976.12.20.

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1994.1.1.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem »lekarza«

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3)

/Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

2004.5.1.

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Certificado de mestrado integrado em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1986.1.1.

România

Diplomă de licenţă de doctor medic

Diploma de licență și master (4)

Universităţi

Ministerul Educației Naționale (4)

2007.1.1.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov »doktor medicine/doktorica medicine«

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik/Zdravnica

2004.5.1.

Slovensko

DIPLOM všeobecné lekárstvo doktor všeobecného lekárstva (»MUDr.«)

Univerzita

2004.5.1.

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1994.1.1.

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1994.1.1.

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

1976.12.20.

5.1.2.   A szakorvosok számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok

| Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | Hivatkozási dátum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgie | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 1976.12.20. |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 2007.1.1. |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 2004.5.1. |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen
  Styrelsen for Patientsikkerhed | 1976.12.20. |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 1976.12.20. |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 2004.5.1. |
| Ελλάς | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

Hivatkozási dátum

België/Belgique/Belgie

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

1976.12.20.

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

2007.1.1.

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

2004.5.1.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

1976.12.20.

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

1976.12.20.

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

2004.5.1.

Ελλάς

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1981.1.1.

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1986.1.1.

France

| 1. | Certificat d’études spéciales de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d’études spéciales de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

1976.12.20.

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l’Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l’Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d’études spécialisées ou diplôme d’études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d’études spécialisées ou diplôme d’études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d’Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

2013.7.1.

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

1976.12.20.

Italia

Diploma di medico specialista

Università

1976.12.20.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

2004.5.1.

Latvija

»Sertifikāts«–kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

2004.5.1.

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004.5.1.

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

1976.12.20.

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

2004.5.1.

Malta

Ċertifikat ta’ Speċjalista Mediku

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004.5.1.

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

1976.12.20.

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (5) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (5)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1994.1.1.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

2004.5.1.

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1986.1.1.

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătăţii

2007.1.1.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004.5.1.

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

2004.5.1.

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

Yliopisto

1994.1.1.

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1994.1.1.

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

1976.12.20.

General Medical Council

2010.4.1.

5.1.3.   A szakorvosi képzések megnevezései

| | Aneszteziológia | Általános sebészet |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 3 év | Minimális képzési idő: 5 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάς | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva
  Anestesia, rianimazione, terapia intensiva e del dolore (7) | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Aneszteziológia

Általános sebészet

Minimális képzési idő: 3 év

Minimális képzési idő: 5 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάς

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Anestesia, rianimazione, terapia intensiva e del dolore (7)

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (6) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (6)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie şi terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 5 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάς | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Minimális képzési idő: 5 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάς

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Belgyógyászat | Szemészet |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 5 év | Minimális képzési idő: 3 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάς | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (8) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicin | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Belgyógyászat

Szemészet

Minimális képzési idő: 5 év

Minimális képzési idő: 3 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάς

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (8)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicin

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 3 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάς | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Minimális képzési idő: 3 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάς

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (9) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (9)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Tüdőgyógyászat | Urológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 4 év | Minimális képzési idő: 5 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Tüdőgyógyászat

Urológia

Minimális képzési idő: 4 év

Minimális képzési idő: 5 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (10) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (10)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάς

Φυματιολογία- Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell’apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (11) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (11)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ortopédia | Patológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 5 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Ortopédia

Patológia

Minimális képzési idő: 5 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (12)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάς

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Patologija i citologija (14)

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (13) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (13)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (13) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (13)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie şi traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

| — | Ortopedska kirurgija; Travmatologija |
| --- | --- |

—

Ortopedska kirurgija; Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neurológia | Pszichiátria |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 4 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l’adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάς | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neurológia

Pszichiátria

Minimális képzési idő: 4 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l’adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάς

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Radiológia | Sugárterápia |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 4 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάς | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia
  Radioncologia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi
  Radiologi (16) | Tumörsjukdomar (allmän onkologi)
  Onkologi (15) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Radiológia

Sugárterápia

Minimális képzési idő: 4 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάς

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

Radioncologia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Radiologi (16)

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

Onkologi (15)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plasztikai sebészet | Klinikai biológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 5 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Plasztikai sebészet

Klinikai biológia

Minimális képzési idő: 5 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (17) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (17)

Laboratoriumsmedizin (18)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάς

Πλαστική Χειρουργική

Ιατρική βιοπαθολογία (21)

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Patologia clinica e biochimica clinica (20)

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (19)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică şi microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Mikrobiológia és bakteriológia | Biokémia |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 4 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Mikrobiológia és bakteriológia

Biokémia

Minimális képzési idő: 4 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (24) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (24)

Laboratoriumsmedizin (22)

Eesti

Ελλάς

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

Ιατρική βιοπαθολογία (27)

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica (26)

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (23)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (25) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (25)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (25) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (25)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk mikrobiologi (28)

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Immunológia | Mellkassebészet |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 4 év | Minimális képzési idő: 5 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (29) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάς | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Immunológia

Mellkassebészet

Minimális képzési idő: 4 év

Minimális képzési idő: 5 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (29)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Sirds ķirurgs

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (30) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (30)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi (31)

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 5 év | Minimális képzési idő: 5 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (32) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάς | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | Kärlkirurgi |
| United Kingdom | Paediatric surgery | Vascular surgery |

Gyermeksebészet

Érsebészet

Minimális képzési idő: 5 év

Minimális képzési idő: 5 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (32)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

Kärlkirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

Vascular surgery

| | Kardiológia | Gasztroenterológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 4 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (33) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Kardiológia

Gasztroenterológia

Minimális képzési idő: 4 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (33)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (34) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (34)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (34) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (34)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάς

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell’apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Malattie dell’apparato digerente (35)

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastroenterology

| | Reumatológia | Általános hematológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 4 év | Minimális képzési idő: 3 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Reumatológia

Általános hematológia

Minimális képzési idő: 4 év

Minimális képzési idő: 3 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (36) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (36)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (36) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (36)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάς

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinológia | Fizioterápia |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 3 év | Minimális képzési idő: 3 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Endokrinológia

Fizioterápia

Minimális képzési idő: 3 év

Minimális képzési idő: 3 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (37) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (37)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάς

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie – diabète – maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Endocrinologia e malattie del metabolismo (38)

Medicina fisica e riabilitazione

Medicina fisica e riabilitativa (38)

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutrição

Medicina física e de reabilitação

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Endokrinologi och diabetologi (39)

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neuropszichiátria | Bőr- és nemibeteg-gyógyászat |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 5 év | Minimális képzési idő: 3 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (40) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut – und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάς | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (41) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (42) | Dermatologia e venereologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (43) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw – en zielsziekten (44) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (45) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |
| A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: |

Neuropszichiátria

Bőr- és nemibeteg-gyógyászat

Minimális képzési idő: 5 év

Minimális képzési idő: 3 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (40)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut – und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάς

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (41)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (42)

Dermatologia e venereologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (43)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw – en zielsziekten (44)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (45)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében:

| | Radiológia | Gyermekpszichiátria |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 4 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (46) | |
| France | Electro-radiologie (47) | Pédopsychiatrie (52) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (48) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (49) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (50) | |
| Österreich | Radiologie (51) | — | Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Radiológia

Gyermekpszichiátria

Minimális képzési idő: 4 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάς

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (46)

France

Electro-radiologie (47)

Pédopsychiatrie (52)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (48)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (49)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (50)

Österreich

Radiologie (51)

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (53) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (53)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

– A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében:

| | Geriátria | Nefrológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 4 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatric | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Geriátria

Nefrológia

Minimális képzési idő: 4 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatric

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (54) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (54)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάς

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Gerijatrija

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie şi gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

Njurmedicin (55)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Infektológia | Társadalom-orvostan és szociális orvostan |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 4 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάς | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive
  Malattie infettive e tropicali (57) | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα (58) | — | Υγειονολογία |

Infektológia

Társadalom-orvostan és szociális orvostan

Minimális képzési idő: 4 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάς

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Malattie infettive e tropicali (57)

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα (58)

—

Υγειονολογία

| — | Κοινοτική Ιατρική |
| --- | --- |

—

Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (56) |
| --- | --- |

—

Public Health (56)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecţioase

Sănătate publică şi management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Farmakológia | Foglalkozás-orvostan |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 4 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics
  Pharmaceutical Medicine (62) | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia
  Farmacologia e tossicologia clinica (60) | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Farmakológia

Foglalkozás-orvostan

Minimális képzési idő: 4 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάς

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Pharmaceutical Medicine (62)

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Farmacologia e tossicologia clinica (60)

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (59) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (59)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

Arbets- och miljömedicin (61)

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Allergológia | Nukleáris medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 3 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (63) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie şi imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin
  Nuklearmedicin (64) |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Allergológia

Nukleáris medicina

Minimális képzési idő: 3 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάς

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (63)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie şi imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

Nuklearmedicin (64)

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Arc- és állkapocs-sebészet (orvosi alapképzés) | Haematológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 5 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (65) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (66) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |
| A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: |

Arc- és állkapocs-sebészet (orvosi alapképzés)

Haematológia

Minimális képzési idő: 5 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (65)

Malta

Nederland

Österreich

Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (66)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében:

| | Sztomatológia | Bőrgyógyászat |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 3 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (67) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Sztomatológia

Bőrgyógyászat

Minimális képzési idő: 3 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (67)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Venerológia | Trópusi betegségek |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 4 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale (69) |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Venerológia

Trópusi betegségek

Minimális képzési idő: 4 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale (69)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (68) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (68)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Gasztroenterológiai sebészet | Traumatológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 5 év | Minimális képzési idő: 5 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (70) | |
| България | Гастроентерологичнa хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Gasztroenterológiai sebészet

Traumatológia

Minimális képzési idő: 5 év

Minimális képzési idő: 5 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (70)

България

Гастроентерологичнa хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάς

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell’apparato digerente (72)

Medicina d’emergenza-urgenza (71)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Mediċina tal-Emerġenza (73)

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgenţă

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

Akutsjukvård

United Kingdom

Emergency medicine

| | Klinikai neurofiziológia | Arc-állcsont-szájsebészet (orvosi és fogorvosi alapképzés) (74) |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 4 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Klinikai neurofiziológia

Arc-állcsont-szájsebészet (orvosi és fogorvosi alapképzés) (74)

Minimális képzési idő: 4 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (75) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (75)

Eesti

Ελλάς

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (76)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală şi Maxilo-facială (77)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

| | Orvosi onkológia | Orvosi genetika |
| --- | --- | --- |
| | Minimális képzési idő: 5 év | Minimális képzési idő: 4 év |
| Ország | Szakmai cím | Szakmai cím |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale/Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάς | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | Ġenetika Klinika/Medika |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicală | Genetică medicală |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik |
| Sverige | Onkologi | Klinisk genetik |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics |

Orvosi onkológia

Orvosi genetika

Minimális képzési idő: 5 év

Minimális képzési idő: 4 év

Ország

Szakmai cím

Szakmai cím

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale/Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάς

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Ġenetika Klinika/Medika

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicală

Genetică medicală

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik

Sverige

Onkologi

Klinisk genetik

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics

5.1.4.   A háziorvosok számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok

| Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Szakmai cím | Hivatkozási dátum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/ Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 1994.12.31. |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 2007.1.1. |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 2004.5.1. |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 1994.12.31. |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 1994.12.31. |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 2004.5.1. |
| Ελλάς | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 1994.12.31. |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 1994.12.31. |
| France | Diplômes d’études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d’Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 1994.12.31. |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 2013.7.1. |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 1994.12.31. |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Szakmai cím

Hivatkozási dátum

België/Belgique/ Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

1994.12.31.

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

2007.1.1.

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

2004.5.1.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

1994.12.31.

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

1994.12.31.

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

2004.5.1.

Ελλάς

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

1994.12.31.

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

1994.12.31.

France

Diplômes d’études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d’Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

1994.12.31.

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

2013.7.1.

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

1994.12.31.

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

1994.12.31.

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

2004.5.1.

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

2004.5.1.

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

2004.5.1.

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

1994.12.31.

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

2004.5.1.

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

2004.5.1.

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

1994.12.31.

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (78)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

1994.12.31.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

2004.5.1.

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

1994.12.31.

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

2007.1.1.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

2004.5.1.

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore »všeobecné lekárstvo«

Všeobecný lekár

2004.5.1.

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri/Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1994.1.1.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

1994.12.31.

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

1994.12.31.

| 2. | Az 5.2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „5.2.2.   Az általános ápolók számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok










  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | Szakmai cím | Hivatkozási dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d’infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2.

Az 5.2.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.2.2.   Az általános ápolók számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

Szakmai cím

Hivatkozási dátum

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d’infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

1979.6.29.

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d’infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d’infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d’hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d’hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен »Бакалавър« с професионална квалификация »Медицинска сестра«

Университет

Медицинска сестра

2007.1.1.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

2004.5.1.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

1979.6.29.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

1979.6.29.

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

2004.5.1.

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1981.1.1.

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής Άμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής Άμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

Enfermero/a diplomado/a

1986.1.1.

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Titulo de Graduado/a en Enfermería

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1986.1.1.

France

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier(ère)

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

1979.6.29.

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba »medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege« |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba »medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege«

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije »medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege« |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije »medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege«

| 1. | medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege

2013.7.1.

| 2. | Svjedodžba »prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva« |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba »prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva«

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (79) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (79)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 2012.10.1.];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2012.10.2.] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 2012.10.1.];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2012.10.2.]

Registered General Nurse (RGN)

1979.6.29.

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (80) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (80)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (80) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (80)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children’s and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale (82) |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale (82)

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato (82) |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato (82)

| 1. | Infermiere professionale (82) |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale (82)

1979.6.29.

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica (83) |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica (83)

| 2. | Università (83) |
| --- | --- |

2.

Università (83)

| 2. | Infermiere (83) |
| --- | --- |

2.

Infermiere (83)

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

2004.5.1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια) Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας – BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

2004.5.1.

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

2004.5.1.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier

Ministère de l’éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

1979.6.29.

| — | Diplôme d’Etat d’infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat d’infirmier hospitalier gradué

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

2004.5.1.

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita »ta’ Malta«

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

2004.5.1.

Nederland

| 1. | Diploma’s verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma’s verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

1979.6.29.

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1994.1.1.

| 2. | Diplom als »Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger« |
| --- | --- |

2.

Diplom als »Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger«

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs »Gesundheits- und Krankenpflege« |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs »Gesundheits- und Krankenpflege«

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem »magister pielęgniarstwa« |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem »magister pielęgniarstwa«

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielegniarka

2004.5.1.

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem »licencjat pielęgniarstwa« |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem »licencjat pielęgniarstwa«

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1986.1.1.

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universităţi |
| --- | --- |

1.

Universităţi

Asistent medical generalist

2007.1.1.

| 2. | Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universităţi |
| --- | --- |

2.

Universităţi

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educaţiei Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educaţiei Naționale

| 4. | Certificat de calificare nivel 5 |
| --- | --- |

4.

Certificat de calificare nivel 5

| 5. | Certificat de calificare profesională nivel 5 |
| --- | --- |

5.

Certificat de calificare profesională nivel 5

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov »diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik«

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

2004.5.1.

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Slovensko

| 1. | DIPLOM ošetrovateľstvo »magister« (»Mgr.«) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM ošetrovateľstvo »magister« (»Mgr.«)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Sestra

2004.5.1.

| 2. | DIPLOM ošetrovateľstvo »bakalár« (»Bc.«) |
| --- | --- |

2.

DIPLOM ošetrovateľstvo »bakalár« (»Bc.«)

| 2. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola/Univerzita

| 3. | DIPLOM diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/
  Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/

Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1994.1.1.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1994.1.1.

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by Article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse – Adult in its register (81)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse – Adult

1979.6.29.

| 3. | Az 5.3.2. és az 5.3.3. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „5.3.2.   A fogorvosok számára előírt alapképesítés megszerzését tanúsító okiratok











  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Szakmai cím | Hivatkozási dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

3.

Az 5.3.2. és az 5.3.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.3.2.   A fogorvosok számára előírt alapképesítés megszerzését tanúsító okiratok

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Szakmai cím

Hivatkozási dátum

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

1980.1.28.

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен »Магистър« по »Дентална медицина« с професионална квалификация »Магистър-лекар по дентална медицина«

Университет

Лекар по дентална медицина

2007.1.1.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

2004.5.1.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

Styrelsen for Patientsikkerhed

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

1980.1.28.

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

1980.1.28.

Eesti

Hambaarstikraad Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

2004.5.1.

Ελλάς

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1981.1.1.

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1986.1.1.

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1986.1.1.

France

Diplôme d’Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

1980.1.28.

Hrvatska

Diploma »doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine«

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

2013.7.1.

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

1980.1.28.

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

1980.1.28.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

2004.5.1.

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

2004.5.1.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

2004.5.1.

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d’examen d’Etat

Médecin-dentiste

1980.1.28.

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

2004.5.1.

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

2004.5.1.

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

1980.1.28.

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades »Doktor der Zahnheilkunde«

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

Zahnarzt

1994.1.1.

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem »lekarz dentysta«

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko – Dentystycznego Egzaminu Państwowego (84)
   (86)/Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (85)
   (86)

Lekarz dentysta

2004.5.1.

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1986.1.1.

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

2006.3.24.

România

Diplomă de licenţă de medic dentist

| — | Universităţi |
| --- | --- |

—

Universităţi

Medic dentist

2003.10.1.

Diploma de licență și master (87)

| — | Ministerul Educației Naționale (87) |
| --- | --- |

—

Ministerul Educației Naționale (87)

Doctor-medic stomatology (88)

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov »doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine«

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

2004.5.1.

Slovensko

DIPLOM zubné lekárstvo doktor zubného lekárstva (»MDDr.«)

Univerzita

Zubný lekár

2004.5.1.

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1994.1.1.

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1994.1.1.

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

1980.1.28.

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3.   A szakfogorvosok számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok

| Szájsebészet |
| --- |
| Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | Hivatkozási dátum |
| België/Belgique/Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по »Орална хирургия« | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 2007.1.1. |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Szájsebészet

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

Hivatkozási dátum

België/Belgique/Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по »Орална хирургия«

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

2007.1.1.

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

2007.7.19.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

1980.1.28.

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

1980.1.28.

Eesti

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Γναθοχειρουργικής (up to 2002.12.31.)

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

2003.1.1.

España

France

Diplôme d’études spécialisées de chirurgie orale

Universités

31/03/2011

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

1980.1.28.

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

2005.5.21.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

2004.5.1.

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004.5.1.

Luxembourg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

2004.5.1.

Malta

Ċertifikat ta’ speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004.5.1.

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

1980.1.28.

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

2004.5.1.

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

2008.6.4.

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătăţii

2008.12.17.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004.5.1.

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

2008.12.17.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu-ja leukakirurgia/Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1994.1.1.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1994.1.1.

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

1980.1.28.

| Fogszabályozástan |
| --- |
| Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | Hivatkozási dátum |
| België/Belgique/Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 2005.1.27. |
| България | Свидетелство за призната специалност по »Ортодонтия« | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 2007.1.1. |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Fogszabályozástan

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

Hivatkozási dátum

België/Belgique/Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid

2005.1.27.

България

Свидетелство за призната специалност по »Ортодонтия«

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

2007.1.1.

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

2007.7.19.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

Styrelsen for Patientsikkerhed

1980.1.28.

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

1980.1.28.

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

2004.5.1.

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Ορθοδοντικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1981.1.1.

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l’Ordre des chirurgiens dentistes

1980.1.28.

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

1980.1.28.

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

2005.5.21.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

2004.5.1.

Latvija

»Sertifikāts«– kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

2004.5.1.

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004.5.1.

Luxembourg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

2004.5.1.

Malta

Ċertifikat ta’ speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta’ Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004.5.1.

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

1980.1.28.

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

2004.5.1.

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

2008.6.4.

România

Certificatul de specialist în Ortodonţie şi Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătăţii

2008.12.17.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004.5.1.

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

2008.12.17.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1994.1.1.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1994.1.1.

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

1980. január. 28.”

| 4. | Az 5.4.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „5.4.2.   Az állatorvosok számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok










  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Hivatkozási dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

4.

Az 5.4.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.4.2.   Az állatorvosok számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Hivatkozási dátum

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

1980.12.21.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет София Факултет Ветеринарна медицина |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет София Факултет Ветеринарна медицина

2007.1.1.

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

2004.5.1.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

1980.12.21.

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

1980.12.21.

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

2006.1.1.

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

2004.5.1.

Loomaarstikraad Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάς

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1981.1.1.

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1986.1.1.

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986.1.1.

France

Diplôme d’Etat de docteur vétérinaire

| — | L’Institut d’enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l’environnement (Vet Agro Sup); |
| --- | --- |

—

L’Institut d’enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l’environnement (Vet Agro Sup);

| — | L’Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l’alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS); |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l’alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS);

| — | L’Ecole nationale vétérinaire d’Alfort; |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire d’Alfort;

| — | L’Ecole nationale vétérinaire de Toulouse. |
| --- | --- |

—

L’Ecole nationale vétérinaire de Toulouse.

1980.12.21.

Hrvatska

Diploma »doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine«

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

2013.7.1.

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

1980.12.21.

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all’esercizio della medicina veterinaria

1985.1.1.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

2004.5.1.

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

2004.5.1.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)) |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

2004.5.1.

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxembourg

Diplôme d’Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d’examen d’Etat

1980.12.21.

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

2004.5.1.

Malta

Liċenzja ta’ Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

2004.5.1.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

1980.12.21.

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1994.1.1.

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

2004.5.1.

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (89) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (89)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (90) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (90)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (91) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (91)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (92) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (92)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

| 7. | Uniwersytet Przyrodniczy w Poznaniu (94) |
| --- | --- |

7.

Uniwersytet Przyrodniczy w Poznaniu (94)

| 8. | Uniwersytet Rolniczy im. Hugona Kołłątaja w Krakowie oraz Uniwersytet Jagielloński w Krakowie (95) |
| --- | --- |

8.

Uniwersytet Rolniczy im. Hugona Kołłątaja w Krakowie oraz Uniwersytet Jagielloński w Krakowie (95)

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1986.1.1.

România

Diplomă de licenţă de doctor medic veterinar

Universităţi

Ministerul Educatiei Nationale (93)

2007.1.1.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov »doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine«

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

2004.5.1.

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu »doktor veterinárskeho lekárstva« (»MVDr.«)

Univerzita

2004.5.1.

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1994.1.1.

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1994.1.1.

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

1980.12.21.

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5. | Az 5.5.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „5.5.2.   A szülésznők számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok










  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | Szakmai cím | Hivatkozási dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d’accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement |

5.

Az 5.5.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.5.2.   A szülésznők számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

Szakmai cím

Hivatkozási dátum

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d’accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d’enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/

Accoucheuse

1983.1.23.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен »Бакалавър« с професионална квалификация »Акушерка«

Университет

Акушеркa

2007.1.1.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

2004.5.1.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

1983.1.23.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

1983.1.23.

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

Ämmaemand

2004.5.1.

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

| — | Μαία |
| --- | --- |

—

Μαία

1983.1.23.

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| — | Μαιευτής |
| --- | --- |

—

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

1986.1.1.

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

France

Diplôme de sage-femme

L’Etat

Sage-femme

1983.1.23.

Hrvatska

Svjedodžba »prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva«

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva/Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

2013.7.1.

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (96) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (96)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 2012.10.1.];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2012.10.2.]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 2012.10.1.];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2012.10.2.].

Registered Midwife (RM)

1983.1.23.

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (97) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (97)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programme approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programme approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (97) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (97)

| 3. | Third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d’ostetrica (99) |
| --- | --- |

1.

Diploma d’ostetrica (99)

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato (99) |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato (99)

Ostetrica (99)

1983.1.23.

| 2. | Laurea in ostetricia (100) |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia (100)

| 2. | Università (100) |
| --- | --- |

2.

Università (100)

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

2004.5.1.

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

2004.5.1.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

2004.5.1.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l’éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

1983.1.23.

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

2004.5.1.

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta’ Malta

Qabla

2004.5.1.

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

1983.1.23.

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1994.1.1.

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs »Hebamme« |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs »Hebamme«

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem »magister położnictwa« |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem »magister położnictwa«

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem »licencjat położnictwa« |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem »licencjat położnictwa«

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

2004.5.1.

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1986.1.1.

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licenţă de moaşă

Universităţi

Moaşă

2007.1.1.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov »diplomirana babica/diplomirani babičar«

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

2004.5.1.

Slovensko

| 1. | DIPLOM pôrodná asistencia »bakalár« (»Bc.«) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM pôrodná asistencia »bakalár« (»Bc.«)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Pôrodná asistentka

2004.5.1.

| 2. | DIPLOM diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1994.1.1.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1994.1.1.

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by Article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (98)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

1983.1.23.

| 6. | Az 5.6.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „5.6.2.   A gyógyszerészek számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok










  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Hivatkozási dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6.

Az 5.6.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.6.2.   A gyógyszerészek számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Hivatkozási dátum

België/Belgique/Belgien

Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d’enseignement de la Communauté française

1987.10.1.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен »Магистър« по »Фармация« с професионална квалификация »Магистър-фармацевт«

Университет

2007.1.1.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

2004.5.1.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1987.10.1.

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1987.10.1.

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

2004.5.1.

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια – Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια – Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1987.10.1.

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1987.10.1.

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986.1.1.

France

| — | Diplôme d’Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat de pharmacien

| — | Diplôme d’Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d’Etat de docteur en pharmacie

Universités

1987.10.1.

Hrvatska

Diploma »magistar farmacije/magistra farmacije«

| — | Farmaceutsko-biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko-biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko-tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko-tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

2013.7.1.

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (101)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (101) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (101)

Certificate of Registration as a Pharmacist (101)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1987.10.1.

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (102) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (102)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as a pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as a pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all’esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1993.11.1.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

2004.5.1.

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

2004.5.1.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004.5.1.

Luxembourg

Diplôme d’Etat de pharmacien

Jury d’examen d’Etat + visa du ministre de l’éducation nationale

1987.10.1.

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

2004.5.1.

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta’ Malta

2004.5.1.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1987.10.1.

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1994.10.1.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

2004.5.1.

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1987.10.1.

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

2007.1.1.

România

Diplomă de licenţă de farmacist

Diploma de licență și master (105)

Universităţi

Ministerul Educației Nationale

2007.1.1.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv »magister farmacije/magistra farmacije«

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

2004.5.1.

Slovensko

DIPLOM farmácia magister (»Mgr.«)

Univerzita

2004.5.1.

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

Yliopisto

1994.10.1.

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1994.10.1.

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (103) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (103)

1987.10.1.

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (104) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (104)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7. | Az 5.7.1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „5.7.1.   A 46. cikk értelmében elismert, építészmérnökök számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok











  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Hivatkozási tanév |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7.

Az 5.7.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.7.1.   A 46. cikk értelmében elismert, építészmérnökök számára előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Hivatkozási tanév

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d’architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d’architecture

Certificat de stage délivré par l’Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d’architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d’architecture

| 3. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

3.

Architect/Architecte

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d’architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d’architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect/Ingénieur Civil Architecte |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect/Ingénieur Civil Architecte

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités

| — | »Faculté Polytechnique« van Mons |
| --- | --- |

—

»Faculté Polytechnique« van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

2004/2005

| 8. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

2004/2005

| 9. | Master Ingénieur Civil Architecte, à finalité spécialisée |
| --- | --- |

9.

Master Ingénieur Civil Architecte, à finalité spécialisée

| 9. | Faculté Polytechnique de Mons |
| --- | --- |

9.

Faculté Polytechnique de Mons

2008/2009

България

Магистър-Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010/2011

| — | Варненски свободен университет »Черноризец Храбър«, Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет »Черноризец Храбър«, Варна, Архитектурен факултет

2007/2008

| — | Висше строително училище »Любен Каравелов«, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище »Любен Каравелов«, Архитектурен факултет

2009/2010

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007/2008

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007/2008

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

1988/1989

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988/1989

Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts – M.A.

| — | Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen

2003/2004

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster School of Architecture

2000/2001

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005/2006

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007/2008

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen »seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg« |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen »seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg«

2009/2010

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur

2005/2006

| — | Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences

2006/2007

| — | Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences

2005/2006

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Hochschule München/Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München/Fakultät für Architektur

2005/2006

| — | Hochschule für Technik Stuttgart, Fakultät Architektur und Gestaltung |
| --- | --- |

—

Hochschule für Technik Stuttgart, Fakultät Architektur und Gestaltung

2005/2006

| — | SRH Hochschule Heidelberg |
| --- | --- |

—

SRH Hochschule Heidelberg

2013/2014

| — | Staatliche Akademie der Bildenden Künste Stuttgart, Fachbereich Architektur |
| --- | --- |

—

Staatliche Akademie der Bildenden Künste Stuttgart, Fachbereich Architektur

2006/2007

| — | Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG) |
| --- | --- |

—

Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG)

2014/2015

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung – Fachrichtung Architektur

2007/2008

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010/2011

Bachelor of Arts – B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007/2008

| — | Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG) |
| --- | --- |

—

Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung (HTWG)

2014/2015

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003/2004

| — | Universität Stuttgart, Fakultät 1: Architektur und Stadtplanung |
| --- | --- |

—

Universität Stuttgart, Fakultät 1: Architektur und Stadtplanung

2009/2010

Master of Science

| — | Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft |
| --- | --- |

—

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011/2012

| — | Fachhochschule Aachen, Fachbereich Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Aachen, Fachbereich Architektur

2009/2010

Master of Science (M.Sc.) in Kombination mit dem Bachelor of Science (B.Sc.)

| — | Bauhaus-Universität Weimar |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar

2005/2006

| — | Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur

2008/2009

| — | Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur und Urbanistik |
| --- | --- |

—

Bauhaus-Universität Weimar, Fakultät Architektur und Urbanistik

2013/2014

Eesti

Arhitektuurimagister

Eesti Kunstiakadeemia

2006/2007

Ελλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα – Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

| — | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

1999/2000

| — | Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών |
| --- | --- |

—

Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

1999/2000

Πολυτεχνείο Κρήτης, Σχολή Αρχιτεκτόνων Μηχανικών

2004/2005

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

1988/1989

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

| — | Universidad de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña

1991/1992

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994/1995

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

1998/1999

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000/2001

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001/2002

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002/2003

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005/2006

| — | Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior |
| --- | --- |

—

Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior

| — | Universidad Pontificia de Salamanca |
| --- | --- |

—

Universidad Pontificia de Salamanca

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006/2007

| — | IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009/2010

Título de Graduado/a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008/2009

| — | Universidad de Zaragoza. Escuela de Ingeniería y Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Zaragoza. Escuela de Ingeniería y Arquitectura

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

2009/2010

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

| — | Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior |
| --- | --- |

—

Universidad de Girona. Escuela Politécnica Superior

| — | Universitat Ramon Llull, la Salle |
| --- | --- |

—

Universitat Ramon Llull, la Salle

| — | Universidad San Pablo CEU – Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU – Madrid

2010/2011

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

| — | Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Málaga. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad de Las Palmas de Gran Canaria. Escuela de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Las Palmas de Gran Canaria. Escuela de Arquitectura

| — | Universidad de Castilla La Mancha. Escuela de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Castilla La Mancha. Escuela de Arquitectura

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universitat Politècnica de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de Catalunya

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010/2011

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011/2012

| — | Universidad de Zaragoza, Escuela de Ingeniería y Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad de Zaragoza, Escuela de Ingeniería y Arquitectura

| — | Escuela Técnica Superior de Arquitectura – Universidad del Pais Vasco/Euskal Herriko Unibertsitatea |
| --- | --- |

—

Escuela Técnica Superior de Arquitectura – Universidad del Pais Vasco/Euskal Herriko Unibertsitatea

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Politécnica de Valencia. Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Valencia. Escuela Técnica Superior de Arquitectura

2014/2015

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

| — | Universidad de Alcalá de Henares. Escuela Politécnica de Alcalá de Henares |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares. Escuela Politécnica de Alcalá de Henares

2015/2016

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

2016/2017

| — | Universidad Europea de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Valencia

2013/2014

| — | Universidad Europea de Canarias |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Canarias

2012/2013

France

| 1. | Diplôme d’architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d’architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l’architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l’architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d’architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d’architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d’architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d’architecture de Paris

| 3. | Diplôme d’architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d’architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d’Etat d’architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d’Etat d’architecte (DEA)

| 4. | Ecole Nationale Supérieure d’Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

Ecole Nationale Supérieure d’Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte diplômé d’Etat à l’exercice de la maîtrise d’œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l’architecture)

2005/2006

| | Ecole Nationale Supérieure d’Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur |
| --- | --- |

Ecole Nationale Supérieure d’Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l’architecture et Ministère chargé de l’enseignement supérieur

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Grenoble (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Grenoble (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nancy (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nancy (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Normandie (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Normandie (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2005/2006

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Toulouse (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Toulouse (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Versailles (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Versailles (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2004/2005

Diplôme d’Etat d’architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Lyon (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Marseille (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Montpellier (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Nantes (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| | Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Ecole nationale supérieure d’architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

2006/2007

| 5. | Diplôme d’études de l’école spéciale d’architecture Grade 2 équivalent au diplôme d’Etat d’architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d’études de l’école spéciale d’architecture Grade 2 équivalent au diplôme d’Etat d’architecte

| 5. | Ecole spéciale d’architecture (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

Ecole spéciale d’architecture (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Diplôme d’architecte de l’ESA habilitant à exercer la maitrise d’œuvre en son nom propre, équivalent à l’habilitation de l’architecte diplômé d’Etat à l’exercice de la maîtrise d’œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l’architecture

2006/2007

| 6. | Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte de l’INSA à exercer la maîtrise d’œuvre en son nom propre équivalent à l’HMONP, reconnue par le ministère chargé de l’architecture

2005/2006

Diplôme d’architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d’Etat d’architecte conférant le grade de master (parcours d’architecte pour ingénieur)

| | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur) |
| --- | --- |

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l’architecture et ministère chargé de l’enseignement supérieur)

Habilitation de l’architecte de l’INSA à exercer la maîtrise d’œuvre en son nom propre équivalent à l’HMONP, délivrée par le ministère chargé de l’architecture

2005/2006

Hrvatska

Magistar/Magistrica inženjer/inženjerka arhitekture i urbanizma

Sveučilište u Zagrebu, Arhitektonski fakultet

Diploma; Dopunska isprava o studiju; Potvrda HKA da podnositelj zahtjeva ispunjava kvalifikacijske uvjete

2005/2006

Magistar/magistra inženjer/inženjerka arhitekture

Sveučilišteu Splitu – Gakultet građevinarstva, arhitekture i geodezije

Potvrda Hrvatske komore arhitekata da podnositelj zahtjeva zadovoljava uvijete za upis u komoru.

2016/2017

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch))

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005/2006

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005/2006

Italia (106)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

Diploma di abilitazione all’esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell’istruzione, dell’università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l’esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma »La Sapienza« |
| --- | --- |

—

Università di Roma »La Sapienza«

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

| — | Università degli Studi »Mediterranea« di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi »Mediterranea« di Reggio Calabria

2000/2001

Laurea in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

1998/1999

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma »La Sapienza« |
| --- | --- |

—

Università di Roma »La Sapienza«

Laurea specialistica in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

2000/2001

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma »La Sapienza« |
| --- | --- |

—

Università di Roma »La Sapienza«

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata – Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata – Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2001/2002

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002/2003

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003/2004

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005/2006

Laurea magistrale in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell’Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell’Aquila

2004/2005

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma »La Sapienza« |
| --- | --- |

—

Università di Roma »La Sapienza«

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010/2011

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004/2005

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004/2005

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004/2005

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006/2007

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008/2009

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma »La Sapienza« |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma »La Sapienza«

1998/1999

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

1999/2000

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma »La Sapienza« |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell’Università di Roma »La Sapienza«

2004/2005

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001/2002

Università degli Studi di Napoli »Federico II«

2005/2006

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

2001/2002

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell’Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell’Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002/2003

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma »La Sapienza« |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma »La Sapienza«

2004/2005

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università degli Studi »Mediterranea« di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi »Mediterranea« di Reggio Calabria

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbanistica)

| — | Università degli Studi »Mediterranea« di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi »Mediterranea« di Reggio Calabria

2005/2006

Laurea Specialistica in Progettazione dell’Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

2004/2005

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi G. D’Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell’Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell’Università degli Studi di Trieste

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014/2015

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006/2007

| — | Università degli Studi di Enna »Kore« |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna »Kore«

2004/2005

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

2008/2009

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

2009/2010

| — | Università degli Studi »Mediterranea« di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi »Mediterranea« di Reggio Calabria

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

2010/2011

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà »Ludovico Quaroni« dell’Università degli Studi »La Sapienza« di Roma

2000/2001

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà »Ludovico Quaroni« dell’Università degli Studi »La Sapienza« di Roma

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001/2002

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001/2002

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004/2005

Laurea Specialistica Architettura delle Costruzioni

Università degli Studi di Cagliari

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi »La Sapienza« di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi »La Sapienza« di Roma

2004/2005

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2001/2002

| — | Università degli Studi di Napoli »Federico II« |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli »Federico II«

2005/2006

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi »La Sapienza« di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell’Università degli Studi »La Sapienza« di Roma

2004/2005

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2009/2010

| — | Università degli Studi di Napoli »Federico II« |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli »Federico II«

2004/2005

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro e Valorizzazione)

Politecnico di Torino

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Ambiente e Paesaggio)

Politecnico di Torino

2005/2006

Laurea Specialistica in Architettura (Nuove Qualità delle Costruzioni e dei Contesti)

Università degli Studi della Campania »Luigi Vanvitelli« (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2007/2008

Laurea Magistrale in Architettura e Ingegneria Edile

Università degli Studi della Campania »Luigi Vanvitelli« (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2009/2010

Laurea Magistrale in Architettura e Progetto dell’Ambiente Urbano

Università degli Studi della Campania »Luigi Vanvitelli« (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2009/2010

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione degli Interni e per l’Autonomia

Università degli Studi della Campania »Luigi Vanvitelli« (Seconda Università degli Studi di Napoli) (107)

2011/2012

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli »Federico II«

2004/2005

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli »Federico II«

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli »Federico II«

2007/2008

Laurea Magistrale in Architettura – Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli »Federico II«

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli »Federico II«

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale Architettura per la Sostenibilità

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale Architettura per l’Ambiente Costruito

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura e Kultúra del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l’Antico

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura – Restauro

Università degli Studi »Mediterranea« di Reggio Calabria

2013/2014

Κύπρος

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα – Μηχανικού στην αρχιτεκτονική

| — | Πανεπιστήμιο Κύπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Κύπρου

Βεβαίωση που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (ΕΤΕΚ) η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

2005/2006

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006/2007

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University, Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

Frederick University, Πολυτεχνική Σχολή, Τμήμα Αρχιτεκτόνων Μηχανικών του Πανεπιστημίου Frederick

2014/2015

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007/2008

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

Architekto kvalifikacijos atestatas (Atestuotas architektas)

2007/2008

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007/2008

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Győr – Műszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Győr – Műszaki Tudományi Kar

2007/2008

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar

2007/2008

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita’ ta’ Malta

Warrant b’titlu ta’ »Perit« mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007/2008

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

As of 2014/2015: Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk: |
| --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

1988/1989

| | — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| | — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| | — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| | — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| | — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| | — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003/2004

| | — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002/2003

| | Master of Architecture |
| --- | --- |

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten/ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003/2004

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten/Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003/2004

Hanze Hogeschool Groningen/Academie van Bouwkunst Groningen

2003/2004

Hogeschool Rotterdam/Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003/2004

Fontys Hogeschool voor de Kunsten/Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003/2004

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998/1999

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004/2005

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008/2009

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008/2009

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006/2007

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008/2009

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008/2009

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011/2012

| 13. | BA-Studiengang Bauplanung u. Bauwirtschaft Studienzweig Architektur u. MA-Studiengang Architektur |
| --- | --- |

13.

BA-Studiengang Bauplanung u. Bauwirtschaft Studienzweig Architektur u. MA-Studiengang Architektur

| 13. | Fachhochschule Joanneum Graz |
| --- | --- |

13.

Fachhochschule Joanneum Graz

2015/2016

| 14. | Bachelorstudiengang »Green Building« und Masterstudiengang »Architektur – Green Building« |
| --- | --- |

14.

Bachelorstudiengang »Green Building« und Masterstudiengang »Architektur – Green Building«

| 14. | Fachhochschule Campus Wien |
| --- | --- |

14.

Fachhochschule Campus Wien

2016/2017

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007/2008

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003/2004

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011/2012

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008/2009

| — | Uniwersytet Techniczno-Przyrodniczy im. Jana i Jędrzeja Śniadeckich w Bydgoszczy |
| --- | --- |

—

Uniwersytet Techniczno-Przyrodniczy im. Jana i Jędrzeja Śniadeckich w Bydgoszczy

2011/2012

| — | Politechnika Poznańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Poznańska

2007/2008

| — | Uniwersytet Zielonogórski |
| --- | --- |

—

Uniwersytet Zielonogórski

2008/2009

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| | Politechnika Świętokrzyska |
| --- | --- |

Politechnika Świętokrzyska

2012/2013

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988/1989

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986/1987

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

1993/1994

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995/1996

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997/1998

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998/1999

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998/1999

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991/1992

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001/2002

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001/2002

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999/2000

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

2006/2007

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995/1996

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008/2009

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007/2008

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988/1989 (Licenciatura) 2007/2008 (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006/2007

| | Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

Universidade Lusíada do Porto

2006/2007

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006/2007

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988/1989

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001/2002

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003/2004

Certidão de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism »ION MINCU« |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism »ION MINCU«

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2010/2011

| — | Universitatea »Politehnică« din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea »Politehnică« din Timişoara

2011/2012

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

2010/2011

| — | Universitatea Tehnică »Gheorghe Asachi« din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică »Gheorghe Asachi« din Iaşi

2007/2008

| — | Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură

2009/2010

Diploma de licență și master

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism »ION MINCU« |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism »ION MINCU«

2011/2012

| — | Universitatea »Politehnică« din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea »Politehnică« din Timişoara

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

| — | Universitatea Tehnică »Gheorghe Asachi« din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică »Gheorghe Asachi« din Iaşi

| — | Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea Spiru Haret – Facultatea de Arhitectură

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007/2008

Diploma o pridobljeni magistrski izobrazbi 2. stopnje

Univerza v Mariboru; Fakulteta za gradbeništvo, prometno inženirstvo in arhitekturo

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007/2008

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004/2005

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 »Architektonická tvorba« |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 »Architektonická tvorba«

2007/2008

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

1998/1999

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010/2011

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010/2011

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

2010/2011

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

1998/1999

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009/2010

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | – Universities |
| --- | --- |

1.

– Universities

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Education

1988/1989

| | — | Colleges of Art |
| --- | --- | --- |

—

Colleges of Art

| | — | Schools of Art |
| --- | --- | --- |

—

Schools of Art

| | — | Cardiff University |
| --- | --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| | — | University for the Creative Arts |
| --- | --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008/2009

| | — | Birmingham City University |
| --- | --- | --- |

—

Birmingham City University

2008/2009

| | — | University of Nottingham |
| --- | --- | --- |

—

University of Nottingham

2008/2009

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988/1989

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| | — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| | — | Architectural Association |
| --- | --- | --- |

—

Architectural Association

2011/2012

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | – University of Liverpool |
| --- | --- |

6.

– University of Liverpool

2006/2007

| | — | Cardiff University |
| --- | --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| | — | University of Plymouth |
| --- | --- | --- |

—

University of Plymouth

2007/2008

| | — | Queens University, Belfast |
| --- | --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009/2010

| | — | Northumbria University |
| --- | --- | --- |

—

Northumbria University

2009/2010

| | — | University of Brighton |
| --- | --- | --- |

—

University of Brighton

2010/2011

| | — | Birmingham City University |
| --- | --- | --- |

—

Birmingham City University

2010/2011

| | — | University of Kent |
| --- | --- | --- |

—

University of Kent

2006/2007

| | — | University of Ulster |
| --- | --- | --- |

—

University of Ulster

2008/2009

| | — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009/2010

| | — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011/2012

| | — | Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

—

Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2014/2015

| | — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011/2012

| | — | University of Lincoln |
| --- | --- | --- |

—

University of Lincoln

2011/2012

| | — | University of Huddersfield |
| --- | --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012/2013

| | — | University of the West of England |
| --- | --- | --- |

—

University of the West of England

2011/2012

| | — | University of Westminster |
| --- | --- | --- |

—

University of Westminster

2011/2012

| | — | University for the Creative Arts |
| --- | --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013/2014

| | — | University of Central Lancashire |
| --- | --- | --- |

—

University of Central Lancashire

2014/2015

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006/2007

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007/2008

| | — | Northumbria University |
| --- | --- | --- |

—

Northumbria University

2008/2009

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008/2009

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- | --- |

10.

—

Leeds Metropolitan University

2007/2008

| | — | University of Edinburgh |
| --- | --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008/2009

| | — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009/2010

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | — | University College London |
| --- | --- | --- |

11.

—

University College London

2011/2012

| | — | University of Nottingham |
| --- | --- | --- |

—

University of Nottingham

2013/2014

| | — | University of East London |
| --- | --- | --- |

—

University of East London

2013/2014

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011/2012

| | — | De Montfort University |
| --- | --- | --- |

—

De Montfort University

2011/2012

| | — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011/2012

| | — | Nottingham Trent University |
| --- | --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012/2013

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008/2009

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008/2009

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009/2010

| | — | MPhil in Architecture and Urban Design |
| --- | --- | --- |

—

MPhil in Architecture and Urban Design

| | — | University of Cambridge |
| --- | --- | --- |

—

University of Cambridge

2013/2014

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008/2009

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011/2012

| 18. | M’Arch |
| --- | --- |

18.

M’Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011/2012

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012/2013

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015/2016

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013/2014

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013/2014

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012/2013

| 24. | M.Arch |
| --- | --- |

24.

M.Arch

| 24. | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

24.

Sheffield Hallam University

2013/2014

| 25. | MArch Architecture |
| --- | --- |

25.

MArch Architecture

| 25. | University of the Arts London is the awarding body and the MArch Architecture is offered by Central Saint Martins |
| --- | --- |

25.

University of the Arts London is the awarding body and the MArch Architecture is offered by Central Saint Martins

2015/2016

| 26. | MArch: Master of Architecture |
| --- | --- |

26.

MArch: Master of Architecture

| 26. | London South Bank University |
| --- | --- |

26.

London South Bank University

2015/2016

| 27. | Master of Architecture with Urban Planning |
| --- | --- |

27.

Master of Architecture with Urban Planning

| 27. | University of Dundee |
| --- | --- |

27.

University of Dundee

2015/2016

| 28. | MArch Architecture: Collaborative Practice |
| --- | --- |

28.

MArch Architecture: Collaborative Practice

| 28. | University of Sheffield |
| --- | --- |

28.

University of Sheffield

2015/2016

---

(1)  2012-ig.

(2)  2013-tól.

(3)  
  2017. október 1-jéig az előírt képesítés megszerzését tanúsító okirathoz mellékelni kell a posztgraduális szakmai gyakorlat teljesítéséről szóló igazolást (»staż podyplomowy«).

(4)  2011-től.

(5)  2013. januártól.

(6)  2015. júniustól.

(7)  2015. februártól.

(8)  1991/1992-től.

(9)  2015. júniustól.

(10)  2011. júliustól.

(11)  2015. júniustól.

(12)  2006. májustól.

(13)  2015. júniustól.

(14)  
  2015. november 3-tól.

(15)  2008. szeptembertől.

(16)  2015. májustól.

(17)  2006-tól.

(18)  2012-től.

(19)  2015. júniustól.

(20)  2015. júniustól.

(21)  A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: 1994. december 30.

(22)  2012-ig.

(23)  A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: 2000. április 4.

(24)  2006. májustól.

(25)  2015. júniustól.

(26)  A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: 2015. június 3.

(27)  A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: 1994. december 30.

(28)  2015. májustól.

(29)  A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: 1983. január 1.

(30)  2015. júniustól.

(31)  A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: 2017. június 14.

(32)  A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: 1983. január 1.

(33)  
  2010. szeptember 14-ig.

(34)  2009. októbertől.

(35)  2015. júniustól.

(36)  2009. októbertől.

(37)  2009. októbertől.

(38)  2015. februártól.

(39)  2008. szeptembertől.

(40)  
  1987. augusztus 1., kivéve azon személyek esetében, akik képzésüket ezen időpontot megelőzően kezdték meg.

(41)  
  1971. december 31.

(42)  
  1999. október 31.

(43)  Szakmai képesítés megszerzését tanúsító okiratot nem adnak ki az 1982. március 5. után megkezdett képzések esetében.

(44)  
  1984. július 9.

(45)  
  2004. március 31.

(46)  
  1984. február 1.

(47)  
  1971. december 3.

(48)  
  1993. október 31.

(49)  Szakmai képesítés megszerzését tanúsító okiratot nem adnak ki az 1982. március 5. után megkezdett képzések esetében.

(50)  
  1984. július 8.

(51)  
  2004. március 31.

(52)  
  1991. január 1.

(53)  2015. júniustól.

(54)  2009. októbertől.

(55)  2015. májustól.

(56)  2015. júniustól.

(57)  2015. februártól.

(58)  A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: 2016. december 8.

(59)  2015. júniustól.

(60)  2015. februártól.

(61)  2008. szeptembertől.

(62)  2017. júliustól.

(63)  A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: 1996. augusztus 12.

(64)  2008. szeptembertől.

(65)  
  2007. szeptember 30.

(66)  
  2013. február 28.

(67)  A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: 1994. december 31.

(68)  2015. júniustól.

(69)  A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: 2015. június 3.

(70)  A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: 1983. január 1.

(71)  
  2006. február 17-től.

(72)  A hatályon kívül helyezés időpontja a 27. cikk (3) bekezdése értelmében: 2015. június 3.

(73)  
  2003. november 21-től.

(74)  Az arc-állcsont-szájsebész előírt képesítésének megszerzését igazoló okirat kiadásához szükséges képzés (orvosi és fogorvosi alapképzés) előfeltétele az orvosi alapképzés (24. cikk) befejezése és hitelesítése mellett a fogorvosi alapképzés (34. cikk) befejezése és hitelesítése.

(75)  2006-tól.

(76)  
  2014. július 10-től.

(77)  2009-től.

(78)  2013. januártól.”

(79)  Az előírt képesítés megszerzését tanúsító ezen okirat feltétel nélküli elismerésre jogosít fel, amennyiben olyan személy részére állítják ki, aki valamely uniós tagállam állampolgáraként Írországban szerezte meg a képesítést.

(80)  A képesítés megszerzését tanúsító okiratokkal kapcsolatos ezen információ feltüntetése annak biztosítására szolgál, hogy azon diplomások esetében, akik Írországban részesültek képzésben, a képesítés az Írországban történő tényleges regisztráció nélkül is feltétel nélkül elismerhető legyen, tekintve, hogy egy ilyen célú regisztráció nem képezi részét a képesítési folyamatnak.

(81)  A képesítés megszerzését tanúsító okiratokkal kapcsolatos ezen információ felváltja az Egyesült Királyságra vonatkozó korábbi bejegyzéseket annak biztosítása érdekében, hogy azon diplomások esetében, akik az Egyesült Királyságban részesültek képzésben, a képesítés tényleges regisztráció nélkül is feltétel nélkül elismerhető legyen, tekintve, hogy egy ilyen célú regisztráció nem képezi részét a képesítési folyamatnak.

(82)  2001-ig érvényes.

(83)  2001/2002-től.”

(84)  2012-ig.

(85)  2013-tól.

(86)  
  2016. október 1-jéig az előírt képesítés megszerzését tanúsító okirathoz mellékelni kell a posztgraduális szakmai gyakorlat teljesítéséről szóló igazolást (»staż podyplomowy«).

(87)  
  2011. október 1-jétől.

(88)  
  2017. szeptember 1-jétől.

(89)  
  2006. november 22-ig érvényes.

(90)  
  2006. november 23-tól.

(91)  
  2008. április 10-ig érvényes.

(92)  
  2008. április 11-től.

(93)  
  2011. január 10-től.

(94)  
  2011. október 1-jétől.

(95)  
  2012. október 1-jétől.”

(96)  Az előírt képesítés megszerzését tanúsító ezen okirat feltétel nélküli elismerésre jogosít fel, amennyiben olyan személy részére állítják ki, aki valamely uniós tagállam állampolgáraként Írországban szerezte meg a képesítést.

(97)  A képesítés megszerzését tanúsító okiratokkal kapcsolatos ezen információ feltüntetése annak biztosítására szolgál, hogy azon diplomások esetében, akik Írországban részesültek képzésben, a képesítés az Írországban történő tényleges regisztráció nélkül is feltétel nélkül elismerhető legyen, tekintve, hogy egy ilyen célú regisztráció nem képezi részét a képesítési folyamatnak.

(98)  A képesítés megszerzését tanúsító okiratokkal kapcsolatos ezen információ feltüntetése annak biztosítására szolgál, hogy azon diplomások esetében, akik az Egyesült Királyságban részesültek képzésben, a képesítés tényleges regisztráció nélkül is feltétel nélkül elismerhető legyen, tekintve, hogy egy ilyen célú regisztráció nem képezi részét a képesítési folyamatnak.

(99)  2001-ig érvényes.

(100)  2001/2002-től.”

(101)  Az előírt képesítés megszerzését tanúsító ezen okirat feltétel nélküli elismerésre jogosít fel, amennyiben olyan személy részére állítják ki, aki valamely uniós tagállam állampolgáraként Írországban szerezte meg a képesítést.

(102)  A képesítés megszerzését tanúsító okiratokkal kapcsolatos ezen információ feltüntetése annak biztosítására szolgál, hogy azon diplomások esetében, akik Írországban részesültek képzésben, a képesítés az Írországban történő tényleges regisztráció nélkül is feltétel nélkül elismerhető legyen. A szóban forgó esetekben a kísérő igazolás tanúsítja, hogy a képesítésre vonatkozó valamennyi követelmény teljesül.

(103)  Az előírt képesítés megszerzését tanúsító ezen okirat a képesítés feltétel nélküli elismerésére jogosít fel, amennyiben olyan személy részére állítják ki, aki valamely uniós tagállam állampolgáraként az Egyesült Királyságban szerezte meg a képesítést.

(104)  A képesítés megszerzését tanúsító okiratokkal kapcsolatos ezen információ feltüntetése annak biztosítására szolgál, hogy azon diplomások esetében, akik az Egyesült Királyságban részesültek képzésben, a képesítés tényleges regisztráció nélkül is feltétel nélkül elismerhető legyen. A szóban forgó esetekben a kísérő igazolás tanúsítja, hogy a képesítésre vonatkozó valamennyi követelmény teljesül.

(105)  
  2011. január 10-től.”

(106)  Az »Università degli studi di (a város neve)« és az »Università di (a város neve)« egyenértékű kifejezések, amelyek ugyanazt az egyetemet jelölik.

(107)  2016. októberben a név megváltozott, az új név: »Università degli Studi della Campania »Luigi Vanvitelli«
  «.”

---